Poolvõre

Võreteoorias nimetatakse ülemiseks poolvõreks (ka supreemum-poolvõreks või sup-poolvõreks) osaliselt järjestatud mittetühja hulka, milles igal kaheelemendilisel alamhulgal leidub supreemum ehk ülemine raja (tähistatakse sageli sümboliga 1). Duaalselt saab defineerida alumise poolvõre (infiimum-poolvõre või inf-poolvõre) kui hulga, mille igal kaheelemendilisel alamhulgal leidub alumine raja (tihti tähistatud sümboliga 0). 

Poolvõresid on võimalik defineerida ka algebraliselt: poolvõre on algebra , millel defineeritud binaarne tehe , mille rollis on parajasti kas supreemumi (∨) või infiimumi (∧) võtmine, rahuldab mistahes elementide  korral järgmiseid tingimusi: (assotsiatiivsus), (kommutatiivsus), (idempotentsus).Kasutades algebralisi struktuure, saab poolvõre defineerida kui poolrühma, mis rahuldab kommutatiivsuse ja idempotentsuse omadusi.

Tasub märkida, et ülaltoodud definitsioonid on samaväärsed, see tähendab, et olenevalt olukorrast võib kasutada nii hulgateoreetilist kui algebralist definitsiooni.

Kui hulk  on ühe ja sama järjestuse suhtes korraga nii ülemine kui alumine poolvõre (hulgateoreetiline definitsioon) või kui selles hulgas kehtivad ülaltoodud binaarsed tehted mainitud tingimustega ja neelduvusseadustega  ja  (algebraline definitsioon), siis nimetatakse seda hulka võreks.

Omadused
Poolvõresid  ja  nimetatakse isomorfseteks, kui leiduvad järjestust säilitavad kujutused → ja → nii, et nende kujutuste järjestrakendamisel saame ühikelemendi, ehk  ja .Valdis Laan, Ülo Reimaa. "Võreteooria loengukonspekt". (2017). 

Alljärgnevad omadused on sõnastatud ülemiste poolvõrede jaoks ning duaalsusprintsiibi abil ka alumiste poolvõrede jaoks. Duaalsusprintsiip väidab, et kui mingi väide  kehtib kõigi osaliselt järjestatud hulkade korral, siis ka väide  kehtib kõigi järjestatud hulkade korral, kus viimase tähistuse all mõeldakse kirjutist, kus kõik esialgsed tehted on asendatud vastupidistega ( jne).

 Kui meil on kaks ülemist poolvõret  ja , siis on nende vahel võimalik leida sup-homomorfism , mis on defineeritud järgnevalt:

.  Duaalselt: kahe alumise poolvõre vahel on võimalik leida inf-homomorfism  seosega 

 Igas poolvõres on võimalik leida alampoolvõre:

kui  on ülemine poolvõre, siis alamhulka  nimetatakse ülemiseks alampoolvõreks, kui mistahes  korral ka  ∨ . Duaalselt: kui   on alumine poolvõre, siis alamhulka  nimetatakse alumiseks alampoolvõreks, kui mistahes  korral ka  ∧ .

 Ülemise poolvõre  ideaaliks nimetatakse hulka  parajasti siis, kui

 ja ,ning alumise poolvõre  ideaaliks hulka  parajasti siis, kui ja .

 Ülemist poolvõret nimetatakse tõkestatuks, kui tal leidub vähim element. Mistahes lõplik poolvõre on tõkestatud. Alumist poolvõret nimetatakse tõkestatuks, kui tal leidub suurim element.

 Näited 

 Täielikult järjestatud hulk on võre, seega samaaegselt ülemine ja alumine poolvõre. Näiteks poolvõre () ei ole täielik.

 Kõik ahelad on poolvõred. Näiteks naturaalarvude hulk  on inf-poolvõre.
 Poolvõred on  (teemant) ja  (pentagon).

Viited 

Kategooria:Matemaatika