Renda vald

Renda vald (läti keeles Rendas pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kabile ja Rumba vallaga, samuti Ventspilsi piirkonna Usma vallaga ja Talsi piirkonna Abava ning Ģibuļi vallaga.

Valla pindala on 263 km². 2016. aasta seisuga elas seal 993 inimest. Valla keskus on Renda küla. Vallavanem on Kristīne Kuzmina.

 Ajalugu 

Vald moodustati üheksa mõisavalla liitmisel. Selle algne saksakeelne nimekuju oli Rönnen. Aastal 1935 oli valla pindala 226,6 km² ja seal oli 2437 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Renda ja Tīreļi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Renda külanõukoguga likvideeritav Tīreļi külanõukogu, aastal 1958 aga Abava külanõukogu kolhoosi Abava maad. Aastal 1975 korrigeeriti Abava, Renda ja Ģibuļi külanõukogu piire, kaks aastat hiljem korrigeeriti Rumba ja Renda külanõukogu vahelist piiri. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Renda vald Kuldīga piirkonda.

 Loodus 

Suuremad jõed on Riežupe jõgi ja Abava jõgi. Valla loodepiiriks on Usma järv, mis jääb aga täielikult Usma valda. Vallas asuvad Sluja järv (53,7 ha), Segliņi järv (29 ha), Gulbis (24,6 ha), Dzilonis (16,4 ha), Mežmuiža järv (12,2 ha), Sviriņezers (10,5 ha), Mordaiķezers (6,8 ha) ja Linmārks (2 ha). Soodest on suuremad Ozoli soo (681 ha) ja Graudupe raba (222 ha); samuti valda jääva Kuradiraba (Velna purvs) turbakihi paksus (12,5 m) on üks suuremaid Lätis. Vald asub Kursi madalikul, selle kõrgeim koht asub valla kirdeosas (71,7 m).

Looduskaitse all on Jāši pärn, Brasliņi tamm, Vilmaņi tamm, Lielrenda vaher, Tālejase künnapuu, Tālejase tamm, Tālejase vaher, Tālejase pärn, Strēļi tamm, Strēļi saar, Īvande kärestikud ja Pērkoņi pärn. Lisaks jääb valla aladele arvukalt nimetuid põlispuid. Valda läbib Abava ürgoru maastikukaitseala.

 Muinsusmälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Mežmuiža ait, Renda linnamägi, hiiepaik Māra kambri koobas ja Lielrenda Kuradilaeva muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Renda luteri kirik, selle kirikaed ja väravad, kantsel, orelirõdu ning altar koos altaripiirdega, Usma luteri kirik, Avotiņi muinaskalmed, hiiepaik Manta mägi, Zviedri muinaskalmed, Goskalnsi muinasasula, Mordaiķi linnamägi ja Krojase muinaskalmed.Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 890 lätlast, 28 venelast, 12 valgevenelast, 12 ukrainlast, 3 poolakat ja 20 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011 

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv  Āpciems  mazciems  7 (1999) Ezeri  mazciems  30 (2005) Jaunmeži  mazciems  Kauliņciems  mazciems  Kroņrenda  mazciems  Mazrenda  mazciems  Ozoli  ciems  3 (2025) Renda  ciems  300 (2025) Tiezumi  mazciems 
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

 Viited 

 Välislingid 
Valla koduleht (läti keeles)

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Kuldīga piirkond