Register (keeleteadus)

Register (inglise keeles register) on kasutusest sõltuv keelevariant.M. A. K. Halliday (2007). An introduction to functional grammar (3rd ed.). London: Hodder Arnold, lk 207–208 Kasutuskesksed ehk situatiivsed keelevariandid vastanduvad kasutajakesksetele keelevariantidele ehk dialektidele (murretele).T. Hennoste (2000). Allkeeled. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 10.

Register on seotud sotsiaalse kontekstiga. Sotsiaalne kontekst on kolmetasandiline, koosnedes tegevusväljast (ingl field), suhtelaadist (ingl tenor) ja toimeviisist (ingl mode). Tegevusväljas kajastub sotsiaalne tegevus, mis on parasjagu toimumas, nt jalgpalli vaatamine või jalgpallist rääkimine. Suhtelaad viitab osalistele ja nende rollisuhetele, nt õpetaja/õpilane, lapsevanem/laps. Toimeviis osutab, mis eesmärgil keelt situatsioonikontekstis kasutatakse, nt informeerimiseks, õpetamiseks, argumenteerimiseks. Toimeviis on seotud ka meediumiga (kirjalik või suuline), mis mõjutab kasutatavate keelevahendite valikut.M. A. K. Halliday (2007). An introduction to functional grammar (3rd ed.). London: Hodder Arnold, lk 210–112 Kirjaliku ja suulise teksti ehk kirja ja kõne eristus kuulub kõige üldisemale liigitustasandileT. Hennoste (2000). Allkeeled. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 17., kuid eristada võib ka nt ametlikku ja argiregistritT. Hennoste (2000). Allkeeled. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 47..

Register hõlmab keelevahendeid, mis on omased konkreetses suhtlussituatsioonis osalejale. Keelevahendite valik oleneb osaleja sotsiaalsest rollist (nt ülemus-alluv) ja individuaalsest sotsiaalsest distantsist (nt iga, sugu, sotsiaalne staatus, võim, solidaarsus, isikuomadused).K. Kerge (2000). Kirjakeel ja igapäevakeel. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 87.

Registri ja žanri seos avaldub konteksti tasandil: kui register on seotud situatsioonikontekstiga, siis žanr kultuurikontekstiga.S. Eggins, J. R. Martin (1997). Genres and registers of discourse. – Discourse as structure and process. Discourse studies: a multidisciplinary introduction (toim T. A. van Dijk). London: Sage Publications. Registrina avalduvad keelelised valikud sõltuvad situatsiooni omadustest, kuid teksti tähendusstruktuur avaldub kultuurikonteksti kuuluvate žanrite tasandil.R. Whittaker, L. M. Rojo (1999). A dialogue with bureaucracy: register, genre and information management as constraints on interchangeability. – Journal of Pragmatics, Vol 31 (2), lk 154.

 Viited 

Kategooria:Sotsiolingvistika