Sidney Jones

James Sidney Jones (17. juuni 1861 London – 29. jaanuar 1946 London) oli inglise helilooja ja dirigent, 12 opereti ja muusikalise komöödia autor. Tema rahvusvaheliselt tuntuim muusikal on "The Geisha".

 Elukäik ja looming 
Ta oli sõjaväe kapellmeistri James Sidney Jones seeniori ja Ann Jonesi (sündinud Eycott) vanem poeg. Isa oli Suffolki sõjaväeorkestri juht ning töötas ka Harrogate'i munitsipaalorkestri ja Leedsi Grand Theatre dirigendina. Poeg õppis noorukina Leedsis mängima klarnetit ja klaverit. Põhjaliku muusikahariduse sai ta Dublini Trinity kolledžis Robert Stewarti juures. 

Sidney Jones mängis esialgu Leedsi teatris isa orkestris klarnetit. Neli aastat oli Henry Leslie rändoperetitrupi dirigent. Trupp esitas nendel aastatel kõikjal Inglismaal ja Iirimaal Alfred Cellier' koomilisi oopereid "Dorothy", "Doris" ja "The Red Hussar" ("Punane husaar"). 

Aastatel 1882–1893 töötas Sidney Jones Gaiety Theatre'i muusikajuhina ja käis selle teatri trupiga ringreisidel Ameerikas ja Austraalias.

1893. aastal kirjutas ta burleskile "Don Juan" laulu "Linger longer, Loo", mis sai üsna populaarseks. 1893. aastal oli ta lühikest aega Prince of Wales Theatre'i dirigent ning komponeeris selle teatri jaoks ka mõne balleti. Kui inglise impressaario George Edwardes avas 1993. aasta suvel Londonis uue teatri Daly's Theatre, kutsus ta Jonesi selle muusikajuhiks ning innustas kirjutama operette. Kohe esimene oopus "A Gaiety Girl" ("Lõbus tüdruk") pälvis tähelepanu. Kolm aastat hiljem esietendus Jonesi meistritööks nimetatud muusikal "The Geisha". Selles sisalduv laul "The Amorous Goldfish" ("Armunud kuldkala") kujunes 19. sajandi lõpus üle Briti impeeriumi väga sageli esitatavaks lööklauluks. 

Pärast sellist menu loobus Sidney Jones dirigendiametist ja keskendus operettide komponeerimisele. Kuid Esimese maailmasõja eelõhtul publiku maitse muutus ja Jonesi operettidele ei leidunud enam turgu. Sidney Jones tõmbus avalikust elust tagasi ning lõpetas ka heliloominguga tegelemise. 
pisi|Sidney Jonesi "The Geisha" vokaalpartituuri tiitelleht, 1898

Ta komponeeris rohkesti lööklaule ja muusikapalu ka varieteeprogrammidele. "The Geisha" ("Geiša") kuulub inglise teatrite mängukava raudvara hulka tänapäevani. Aeg-ajalt on olnud Londonis ja New Yorgis etendamisel ka "A Gaiety Girl". Järgis oma teostes Arthur Sullivani ja saksa heliloojate stiili. Tema vähenõudlik ja lahe iseloom väljendub ka tema teostes. 

Aastatel 1908–1928 esitasid Eesti teatrid "Geišat" kaheksas lavastuses neljas teatris: Estonias 1908, 1913, 1918, 1928; Vanemuises 1920; Ugalas 1924, 1926 ja Endlas 1924. 

Isiklikku
Ta oli abielus endast kuus aastat vanema Londonist pärit näitleja Hannah Kate Linleyga. Neil oli viis last.

 Teoseid 
"A Gaiety Girl" (1893)
"An Artist's Model" (1895)
"The Geisha" (1896)
"A Greek Slave" (1898)
"San Toy" (1899)
"My Lady Molly" (1903)
"The Medal and the Maid" (1903)
"See, See" (koomiline ooper, koos F. E. Toursiga, 1906)
"King of Cadonia" (koos Frederick Rossega, 1908)
"A Persian Princess" (1909)
"The Girl from Utah" (koos Paul Rubensiga, 1913)
"The Happy Day" (koos Paul Rubensiga, 1916)

Kõikide nimetatud teoste esmaettekanne toimus Londonis.

Kategooria:Inglismaa heliloojad
Kategooria:Suurbritannia dirigendid
Kategooria:Sündinud 1861
Kategooria:Surnud 1946