Lemsalu mõis

Lemsalu mõis ehk Limbaži mõis (saksa keeles Schloß Lemsal, läti keeles Limbažu muiža, ka Limbažu pilsmuiža) oli Riia linnamõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Limbaži piirkonnas Limbažis, peahoone asub aadressil Burtnieku iela 7.

Ajalugu

19. novembril 1621 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf Lemsalu piiskopilinnuse koos kõige sinna kuuluvaga Riia linnale. Kingitu hulgas oli ka Lāde mõis, mis oli toona 2 ja 1/2 adramaa suurune, Heinrich Hastferile kuulunud mõis ja Viļķene vakus (Wilcken), millest kujunes hiljem Riia linnale alluv Viļķene mõis. Hiljem omandas Riia linn ümbruskonnas veel teisigi maatükke, mis liideti Lemsalu mõisaga.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 157

1621. aastal loovutas Arend Thor Avest linnale Krüdenershofi mõisa. Aastal 1630 omandas linn Caspar Grothausenilt maad, mille Johann Jarensbach aastal 1612 panti pannud oli. Aastal 1638 ostis Riia linn George Koskullilt 165 taalri eest Viffhuseni mõisa. Buddenbrockshofi mõisa ostis linn 600 taalri eest aastal 1640, selle varasem omanik oli George Buddenbrock. Aastal 1647 ostis Riia Gerķise mõisa, mille maad liideti Lemsalu mõisaga 1657. aastal. 9. mail 1653 ostis Riia linn Albedyllidelt Rēza mõisa. Aastal 1657 kinnitas Karl X Gustav selle Riia linna omandiks ja allutas Lemsalu mõisale.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 157-159. Aastal 1732 müüs parun Campenhausen, kellele Ķipēni mõis oli panditud, osa maadest Vecķipēni mõisa nime all Lemsalu mõisale.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 148

1759. aastal ostis parun Campenhausen Lemsalu mõisalt tüki maad (Ahlenhof), mis liideti Katvari mõisaga.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 226.

 Karjamõisad 

Ozolaine küla on tekkinud Mežmuiza karjamõisa juurde. Karjamõis rajati tõenäoliselt XVII sajandil ja Riia linn rentis seda välja. Varem kandis see nime Forster, millest see on saanud ka oma lätikeelse nime. Hilisematel kaartidel on see mängitud nimega Westhof.https://vesture.dodies.lv/#13/57.6136/24.8425&m=15/57.51524/24.69199&l=O/X/ME/6 1962. aastal ehitati karjamõisa peahoone põhjalikult ümber. Vana sisustus eemaldati, lisati teine korrus. Teisele korrusele paigutati sovhoosi spetsialistide kabinetid, alumisele korrusele rajati parkettpõrandaga saal ja kinoruumid. Plaanis oli ka rajada keskküte, kuid selgus, et keskküttetorustik oli hoonesse paigaldatud juba varem. 1993. aastal hoone erastati ja jäi tühjaks. 2013. aastal maja põles.Ozolainē degusi pamesta Mežmuizas eka Pilseta24.lv . 27. aug. 2013.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 23 ja 3/8 adramaad, sellele allus 547 mees- ja 624 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 248. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Lāde ja Viļķene mõisaga 65 adramaad. 1688 oli mõisa suurus 29 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 14 ja 3/8, aastal 1757 aga 23 ja 2/3. Aastal 1823 oli mõisa suurus 23 ja 13/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 23 ja 13/20, aastal 1881 aga 12 ja 8/80, lisaks 24 ja 1/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 152.

Viited

Kategooria:Limbaži piirkonna mõisad
Kategooria:Lemsalu kihelkond
Kategooria:Volmari kreis
Kategooria:Linnamõisad (Läti)
Kategooria:Riia linnamõisad