Avo-Himm Looveer

Avo-Himm Looveer (16. august 1941 Kodasema, Järvamaa – 1. mai 2002 Tallinn) oli eesti arhitekt.Jaan Ollik. "Arhitekt Avo-Himm Looveer 1941-2002", Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum, 2003.

Elukäik
Avo-Himm Looveer sündis talunike Otto ja Salme Looveere peres, kus oli veel kolm venda: Vello, Ain ja Neeme.

1948. aastal astus Looveer Esna algkooli, millele järgnes Päite algkool, Vaivara 7-klassiline Kool, Narva 2. Keskkool ja 1960. aastal lõpetas Tallinna Kaugõppe Keskkooli Kohtla-Järvel. 1960–1962 õppis teoreetilist füüsikat Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille järel töötas Siberi suurehitusel. 1963. aastal asutus Looveer Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti arhitektuuri erialale, kuid samal aastal asus teenima sundaega Nõukogude armees endisel Preisimaal. Looveer lõpetas ERKI 1971. aastal arhitektidiplomiga.

Töökäik

 1969–1974 arhitekt EKE Projektis
 1974–1975 Maaehitusprojektis
 1975–1980 Eesti Projektis
 1980–1983 Maaehitusprojektis
 1983–1986 Tsentrosojuzprojekti Tallinna filiaalis
 1986–1990 Viru kolhoosis
 1991. aastal asutas OÜ Arhitektuuribüroo Looveer.

Alates 1990. aastast kuni elu lõpuni töötas Avo-Himm Looveer Tallinna Kunstiülikoolis (praegune Eesti Kunstiakadeemia) arhitektuuri eriala õppejõuna. 1998–1999 oli Looveer valitud Eesti Arhitektide Liidu juhatusse. 1998–1999 kuulus ta Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali nõukogusse.

Tallinna kool
Tallinna kooli või Tallinna kümne nime all tuntakse arhitektide rühmitust, mis tegutses 1970.–1980. aastatel ja mille liikmeks oli ka Looveer. Rühmituse alguseks loetakse 1972. aastat kui avalikustati manifest "Uue arhitektuuri näituse programm", mille koostasid Tiit Kaljundi, Vilen Künnapu, Leonhard Lapin, Avo-Himm Looveer ja Ülevi Eljand. Lisaks arhitektuuri ümbermõtestamisele tegeles rühmitus filmide, joonistuste ja slaidiprogrammidega, kasutades kaasaegset kunsti keskkonna organiseerimise vahendina ning rakendas seda arhitektuuriinstitutsiooni kriitikas. Tallinna kool tegeles küsimustega nagu kes on arhitekt, mis on arhitektuur ja milline on selle sotsiaalne roll.Andres Kurg, Mari Laanemets. "Keskkonnad, projektid, kontseptsioonid. Tallinna kooli arhitektid 1972-1985", Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum, 2008.

Tallinna koolile oli omane kunstiharrastus, mis viis nii mõnedki arhitektid kunstnikuteele. Looveerilt on Tallinna kooli aegadest palju akvarellmaale. Näiteks "Teerada Pariisist Tallinna" (1982) ja "Augustitorm arhitektuuris" (1982).

Looming

Lisaks järgnevas loetelus leitavatele töödele kuulub Looveere tööde nimekirja hulk planeerimisprojekte ajavahemikust 1971–2002. Nende hulgas näiteks Põlva keskasula (1972), Tallinna Kopli ja Tööstuse tänava kvartali planeering ja hoonestuseskiis (1981) jt.

Projekteeritud hooned
 1974–1980 Tallinna Olümpiapurjespordikeskus

1973. aastal korraldatud arhitektuurikonkursil võitis esikoha Avo-Himm Looveeri, Kristin-Mari Looveeri, Tiit Kaljundi, Leonhard Lapini ja Jüri Okase töörühma projekt. Tööd arendati edasi Maaehitusprojektis. Ehituskomitee pidas noorte arhitektide kollektiivi ebausaldusväärseks ja projekteerimine viidi üle Eesti Projekti, kus moodustati alternatiivne töörühm. Uut kollektiivi asus juhtima Henno Sepmann, juurde tulid Peep Jänes ja Ants Raid, jätkas Looveer. Looveeri projekteeritud on jahtklubi ja tseremooniaväljak, olümpiaküla projekteerija on Jänes. 1981. aastal pälvis keskus NSV Liidu riikliku preemia. 1997. aastal võeti hoone arhitektuurimälestisena riikliku muinsuskaitse alla.

 1983–1986 korterelamu Tallinnas Gonsori 33, koos Katrin Roog-Uiboga. Valmis 1990, v.a kahekorruseline siseõu.

Tegemist on hea postmodernistliku elamuarhitektuurse näitega 1980. aastatest, mis jätkas ja tõlgendas traditsioonilist perimetraalset linnaehitust. Korterelamu projekteerimisel on Looveer lähtunud eestiaegse perimetraalse hoonestuse ideest, mida rõhutab heleda viimistlusega nurgatorn. Samas on hoone selline linnaehituslik lähenemise viis vasuoluline, sest kvartalis on eriilmelised ja eri ajastutest hooned. Seega on korterelamu teadlikult enesekeskne. Hoonest peegeldub Tallinna koolile omane masinlikkus ja geomeetria.

 1986 Puhkebaas Laulasmaal
 1988 Puhkebaas Võsul
 1988 Mõigu Ehituskontori haldushoone juurdeehitus
 1991–1992 Tallinna Tehnoloogiapargi Innovatsioonikeskus
 1992 Tallinna Veepuhastusjaam, fassaadivariandid
 1992 Tehase Nordic Tsement kahekorruseline garaaž Kundas
 1996 Tallinna Kunstiülikooli võimla rekonstrueerimine raamatukoguks, sisekujundus Raul Järg ja Toomas Korb, valmis 2000
 2000 Büroo-tootmishoone Tallinnas Kadaka tee 38, eskiis
 2001–2002 Korterelamu Tallinnas Juhkentali 22, rekonstrueerimine

Elamud (teostatud projektid)

 1974 Nurme 4, Põltsamaa
 1981 "Mahtra", Rapla rajoon
 1983 Nisu 39/37, Tartu
 1985 Joone 7, Tallinn
 1997 Alpikanni 7, Viimsi
 1997 Nurme 37, Tallinn
 1998 Kreegi 21, Tallinn
 2000 Rannamõisa 28, Harku

Võistlustööd
 1972 Elamud Lahemaa rahvuspargis
 1972 Tallinna ooperi- ja balletiteater koos Kristin Looveerega, makett Tiit Kaljundi
 1972 Tartu vabastajate monument Raadil koos Ülevi Eljandi, Tiit Kaljundi, Tõnu Karu ja Kristin Looveerega, ostupreemia
 1972 Pärnu KEK-i haldushoone
 1973 Värska sanatoorium koos Kristin Looveerega, II preemia
 1973 Tallinna Purjespordikompleks koos Kristin Looveere, Tiit Kaljundi, Leonhard Lapini, Jüri Okase ja Ago Pähnaga, I preemia
 1975 A. H. Tammsaare monument koos skulptor Aime Kuulbuschiga
 1976 Pajusi kolhoosi keskus koos Jaan Ollikuga, makett Alar Oruvee, ostupreemia
 1979 Tbilisi draamateater koos Loona Kikasega
 1980 Elamuseeria Tallinna Elamuehituse Kombinaadile koos Peeter Kreutzbergi ja Leo Leesaarega
 1983 Kitšera raudteejaam Siberis koos Neeme Vaarpuuga
 1983 Pariisi ärikeskus Tete Défense
 1985 Tallinna Riiklik Konservatoorium 
 1985 Pärnu Kaubamaja, III preemia
 1987 Paul Kerese monument Tallinnas Tõnismäel
 1988 Haljala kalmistu kabel, ostupreemia
 1989 Petseri kloostri külalistemaja
 1989 Saksi kirik
 1990 Hotell Kaliningradis
 1995 Reisilaeval Estonia hukkunute mälestusmärk
 1993 Helsingi Moodsa Kunsti Muuseum koos Tanel Tuhaliga
 1995 Eesti Vabariigi saatkonnahoone Vilniuses
 1996 Bukaresti keskosa planeering koos Markus Kaasiku, Ülar Margi ja Ralf Tammega 
 1997 Kuressaare ärikeskus
 1998 Rakvere keskosa planeering, II preemia
 2000 Tartu ülikooli ühiselamu
 2001 Vabaduse monument Tallinnas, I vooru preemia

 Isiklikku 
Looveere abikaasa on arhitekt Kristin-Mari Looveer. Nende lapsed on arhitekt Triinu-Liis Looveer ja arhitekt Jaak Adam Looveer.

Viited

 Välislingid 
 Avo-Himm Looveer ja Matti Õunapuu – foto Rahvusarhiivi fotoinfosüsteemis
 "Rada Pariisist Tallinna", 1982
 Hoone Gonsiori 33 Tallinnas
 Tallinna Olümpiapurjespordikeskus

Kategooria:Eesti arhitektid
Kategooria:Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Kategooria:Eesti Kunstiakadeemia õppejõud
Kategooria:Paistu kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1941
Kategooria:Surnud 2002