Polariton

Polariton on kvaasiosake, mis moodustub elektromagnetkiirguse (footonite) ja aine polaarsete ergastuse vastastikmõju tulemusena. See vastastikmõju viib footonite ja aine polaarsete ergastuste energianivoode tõukumisele, mille tulemusena leiab aset valguse dispersioon. Polaritonid on elektriliselt neutraalsed kvaasiosakesed (bosonid) ja neid tuleks eristada polaronidest, mis moodustuvad elektronide ja foononite vastasmõjul ja on fermionid.

Polaritonide liikumiskiirus on oluliselt aeglasem valguse kiirusest (vaakumis) ja sõltub tugevalt valguse sagedusest.

Ajalugu
Polaritone käsitlesid esmakordselt teoreetiliselt TolpõgoK.B. Tolpygo, "Physical properties of a rock salt lattice made up of deformable ions," Zh. Eks.Teor. Fiz. vol. 20, No. 6, pp. 497–509 (1950), English translation: Ukrainian Journal of Physics, vol. 53, special issue (2008);  1950. aastal ja Kun 1951. aastal. Termini polariton võttis kasutusele Hopfield 1958. aastal.

Liigid
Polaritonid sünnivad footoni vastastikmõjust aine polaarsete ergastustega. Lähtuvalt aine ergastustest on polaritonide liigid:
 Foonon-polaritonid, mis sünnivad infrapunase footoni vastastikmõjust optilise foononiga; 
 Eksiton-polaritonid, mis sünnivad nähtava valguse vastastikmõjust eksitoniga;
 Juhtivustsooni polaritonid, mis sünnivad infrapunase või terahertssagedusega footoni vastastikmõjust juhtivustsooni vaheliste ergastustega;
 Pinnaplasmon-polaritonid, mis sünnivad footoni vastastikmõjust pinnaplasmonitega; 
 Braggi polaritonid ("Braggoritonid"), mis sünnivad nn Braggi footonite vastastikmõjust eksitonidega.

Viited

Välislingid
Polaritons nature.com

Kategooria:Kvaasiosakesed