Cserhát

Cserhát on mäestik Kesk-Euroopas Ungaris, osa Karpaatidest, täpsemalt Põhja-Ungari keskmäestikust. Mäestik asub Pesti ja Nógrádi komitaadis. Keskosa moodustavad metsaga kaetud mäed, lõuna- ja põhjaosa aga künkad. Mäestiku põhjapiiriks on Ipoly jõe org. Kõrgus kuni 654 meetrit (Naszály).

Slovakkia poolele jääv mäestiku osa kannab nime Cerová kõrgustik. Lõunas läheb mäestik üle Gödöllő küngastikuks.

Kuna Cserhát asub kõrgemate Börzsöny ja Mátra mägede vahel, on sealne kliima suhteliselt kuiv. Varem katsid kogu mäestikku tammikud ja tamme-valgepöögi segametsad. Maha raiutud tammikute asemel on hakanud kasvama robiiniad ja must mänd.

pisi|left|Zagyva jõe org

Mäestikus on kaks maastikukaitseala, mis alluvad Büki rahvuspargile.Tájvédelmi körzetek a Bükki Nemzeti Parkban  2002. november 16. Seal asub ka UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Hollókö küla.Old Village of Hollókő and its Surroundings

Geoloogia

Erinevalt kõrvalasuvatest Börzsöny ja Mátra mägedest pole see mäestik vulkaanilise tekkega – valdav osa sealsetest kivimitest on oligotseenist pärinevad settekivimid. Vulkaanilisi kivimeid leidub mäestiku idaosas ja mingil määral ka mäestiku keskosas.Kiss Gábor, Baráz Csaba, Katarina Gaálová, Judik Béla. A Karancs-Medves és a Cseres-hegység Tájvédelmi Körzet, Nógrád és Gömör határán, 1. átd. kiadás, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság (Eger) (2007). ISBN 9789638728920

Mäestik asub ALCAPA mikrolaamal, mis oli triiase ajastul osa Aafrikast.
pisi|Naszály mäe moodustab triiases moodustunud paas

Vanimad sealsed kivimid on Triiases moodustunud paas ja dolomiit, millest on moodustunud mägismaa kõrgeimad tipud. Seejärel meri taandus ja uued settekivimid hakkasid moodustuma eotseeni lõpus, kujunedes seejärel seal kuni Miotseeni alguseni. Miotseenis kujunes sealne piirkond laguuniks, kuhu kandus ümbritsevatelt kõrgematelt aladelt liiva ja milles tekkis mergel.A Cserhát jellemzői (magyar nyelven). fsz.bme.hu, 2002. november 16. 

Umbkaudu 20 miljonit aastat tagasi hakkasid seal tegutsema vulkaanid, ehkki väiksema intensiivsusega kui ümbritsevatel aladel. Suur osa sealsest loodusest mattus vulkaanilise tuha alla; osalt on see vaadeldav Ipolytarnóci fossiilikaitsealal.Kordos László: Ipolytarnóc, a földtörténet forgószínpada – Élet és Tudomány, 2008/40. szám. Valdavaks purskekivimiks on rüoliit, ent esineb ka andesiiti. Suur osa magmast maapinnale ei jõudnud, vaid moodustas lakoliite ja daike. Pliotseenis tekkis seal veidi ka basalti. 

Järgnevalt kujundasid sealse maastiku jõed, mille voolu kujundasid vulkaanilise aktiivsuse ajal tekkinud lõhed ja rikked. 

Viited

 Välislingid 

Infot piirkonna kohta; fotod (tšehhi keeles)

Kategooria:Ungari mäestikud