Cesvaine vald

Cesvaine vald (läti keeles Cesvaines pagasts) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cesvaine linnaga, Dzelzava, Sarkaņi, Arona ja Liezēre vallaga ning Gulbene piirkonna Druviena ja Tirza vallaga. Vallas elas 2016. aasta seisuga 1261 inimest.

 Ajalugu 

Cesvaine valla pindala aastal 1935 oli 62,8 km² ja seal oli 2096 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Cesvaine ja Aizkuja külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1950 sai Cesvaine külanõukogus asuv Cesvaine töölisasula staatuse, kujunedes seega linnaliseks asulaks. Ülejäänud külanõukogu maad liideti Aizkuja külanõukoguga. Aastal 1957 likvideeriti ka Aizkuja külanõukogu ja liideti Cesvaine aleviga kui Cesvaine maapiirkond. Maapiirkonnaga ühendati aastal 1961 likvideeritav Graši külanõukogu, kolhoosi Sarkanais stars maad liideti aga Sarkaņi külanõukoguga. Aastal 1975 liideti maapiirkonnaga ka likvideeritav Kraukļi külanõukogu. 

Aastal 1991 sai Cesvaine linnaõigused. Aastal 2009 moodustati Cesvaine linnast ja maapiirkonnast Cesvaine piirkond, aasta hiljem moodustati maapiirkonnast Cesvaine vald. 2021. aastast kuulub vald Madona piirkonda.

 Loodus 

Tähtsamad jõed on Tirza jõgi, Kuja jõgi ja selle lisajõgi Sūla. Järvedest jäävad valda 7 ha suurune Kaulacezers, 12,3 ha suurune Kārzdaba järv, 1,8 ha suurune Lielezers, Dzelzava valla piiril asuv 6,4 ha suurune Lūši järv, 1,8 ha suurune Mucenieks, 3,3 ha suurune Zupāni järv ja 47,2 ha suurune Väike-Virāne järv.

Looduskaitse all on Strautnieki mänd ja arvukalt nimetuid põlispuid.

 Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Paukši muinaskalmed, Lucese muinaskalmed ehk Kaseküngas ja Grantskalni muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Vēršāri muinaskalmed ehk Krākals, Kalnieši talu elumaja, Jurguči muinaskalmed, Kalnaspieķi muinaskalmed, Saulieši muinaskalmed ehk Kalmemägi, Purgaļi muinaskalmed, Lejasgremi muinaskalmed, hiiepaik Lāgi Kirikumägi, Šķilteri muinaskalmed, Birznieki muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Dālderi muinaskalmed ehk kalmemägi, keskaegsete kindlustiste piirkond Grūbase kants ja Lejasgalši muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Lauri muinaskalmed, hiiepaik Vaļģi Kuradikivi ja Dālderi Püssirohukeldri küngas.

 Asustus  

Aastal 2011 elas vallas 1151 lätlast, 42 venelast, 16 valgevenelast, 3 ukrainlast, 3 poolakas ja 1 leedulane.Ethnic composition of Latvia 2011

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Bebri  mazciems   Boķi  mazciems   Cērteles  mazciems  14 (2007) Graši  mazciems   38 (2021) Jokums  mazciems  15 (2007) Jukāni  mazciems   27 (2007) Kārkli  mazciems   17 (2021) Kārklumuiža  mazciems   7 (2007) Kārzdaba  mazciems  20 (2021) Kočkares  mazciems   17 (2007) Kraukļi  ciems  90 (2025) Kubas  mazciems  7 (2007) Mentes  mazciems   Miķelēni  mazciems  Pavāri  mazciems   14 (2007) Rakuti  mazciems   9 (2007) Rēzēni  mazciems   12 (2007) Sakums  mazciems  17 (2007) Taureņi  mazciems  13 (2007) Ūbāni  mazciems  24 (2007) Valdes muiža  mazciems  8 (2007) Vecumi  mazciems   Vīboti  mazciems  29 (2007)
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Madona piirkond