Nabe mõis

Nabe mõis (saksa keeles Nabben, läti keeles Nabes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas, mis kujunes endise Nabe vasallilinnuse linnuseläänist. Osad vana linnuse jäänused võivad olla säilinud mõisa hoonestuses; ka on säilinud üks vana torn, mis on arhitektuurimälestisena kaitse all.Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija Mõisakompleks jääb tänapäeval Limbaži piirkonda ja Limbaži valda Nabe küla aladele.

Ajalugu
1584–1600 kuulus Nabe poolameelsele Johann Gotthard von Tiesenhausenile. 1600 saatis Nienstedti kroonika järgi Södermanlandi hertsog Karl mõned väeosad üle võtma Liivimaal poolakatele alluvate sakslaste käes olevaid linnuseid, sealhulgas ka Nabet. Alistumisettepanek võeti vastu. 1601. aasta rootslaste revisjoniaktis on Nabe linnust jälle mainitud. Kuningas Gustav II Adolf läänistas Nabe Caspar von Tiesenhausenile, kes aga ilma järglasteta suri ja mõis  Rootsi krooni omandusse tagasi läks.

1629 andis Rootsi kuningas Nabe riigisekretär, sõjanõunik ja ooberst Lars Grubbele. 1651 müüsid viimase pärijad valduse ooberst Valentin von Meyerile. Aastal 1661 ostis selle George Grohte, kes selsamal aastal mõisa Kuressaare linnakohtu eesistujale von Hagenile edasi müüs. Tolle tütar abiellus aastal 1688 notar Christoph Manekeniga. Manekenide suguvõsa kätte jäi mõis aastani 1802, mil von Stegmanniga abiellunud Amalie Elisabeth selle Sieversitele müüs. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 161-162

 Mõisakompleks 

Mõisakompleks on rajatud endise Nabe lossi juurde. 

Mõisakompleks,Nabes muižas apbūve mõisa härrastemaja,Nabes muižas kungu māja elumaja,Dzīvojamā ēka ait,Klēts viinaköök,Spirta brūzis tootmishooneSaimniecības ēka ja tõllakuur on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.Vešūzis

Kaks mõisakompleksi juures kasvavat tamme, pärn ja kaks hõberemmelgat on looduskaitse all.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 3/4 adramaad ning sellele allus 229 mees- ning 253 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 249. Aastal 1641 oli mõisa suurus üksteist adramaad. 1688 oli mõisa suurus 14 ja 3/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 2 ja 3/4, aastal 1757 aga 5 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 7 ja 11/20 adramaad.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 157 Aastal 1832 oli mõisal adramaid 7 ja 13/20, aastal 1881 aga 5 ja 47/80, lisaks 8 ja 52/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 152.

Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 kaks karjamõisa: Althof ja Neuhof.

 Pilte 
Mõisa hooned 2012. aastal:

Viited

Kategooria:Limbaži piirkonna mõisad
Kategooria:Lemsalu kihelkond
Kategooria:Volmari kreis
Kategooria:Tiesenhausenite mõisad
Kategooria:Siversite mõisad