Kaaluviht

pisi|Kergemad kaaluvihid
Kaaluviht on kangkaaludega kaalumisel kaalude tasakaalu viimiseks või muud tüüpi kaalude kontrollimiseks või vajaliku lisakaalu andmiseks kasutatav raskus. 

Kaaluvihid on harilikult valmistatud metallist, kuid ajalooliselt on kasutatud ka kivist ja taimsest materjalist kaaluvihte, näiteks jaanikaunapuu (Ceratonia) seemneid. Suuremate raskuste puhul on harilikult kasutatud suurema aatommassiga metalle, kergemate puhul väiksema tihedusega metalle. 

Kaaluvihi mass võib olla mõne massiühiku täis- või murdarvuline kordne. Sellisel juhul on enamasti kaaluvihile selle kaal (mass) peale kirjutatud. 

Kaalu lisamiseks kasutatavad kaaluvihid valmistatakse enamasti just nii raskena, nagu nende kasutuseesmärk nõuab, ja neile üldiselt kaalu peale ei kirjutata. 

Kaaluvihtidele ei kirjutata kaalu peale ka kangkaalude erivariandi puhul, kus ei muudeta mitte kaaluvihtide arvu, vaid kangkaalul nende raskusjõu mõjumise koha õla pikkust. Selliste kaaluvihtide korral on kaalunumbrid tähistatud kaaluvihi astmelist või sujuvat liigutamist võimaldaval õlal. Sageli on sellistel kaaludel kaks kaaluvihti, suurem, õlal astmeliselt liigutatav, ja teisel, paralleelsel õlal väiksem, sujuvalt liigutatav, mille liikumine ühest õlaotsast teise tasakaalustab kangkaalu sama palju, kui suurema kaaluvihi liigutamine ühe astme võrra.

Tüüpiline kaaluviht on silinderja kujuga ja selle ülaosas on käepide või pintsettidega tõstmist hõlbustav soon. 

Kergemad kaaluvihid valmistatakse sageli lameda plekitükina, mille üks serv on pintsettidega tõstmise hõlbustamiseks üles keeratud. Sellised kaaluvihid võivad erinevate kaaluastmete hõlpsamaks eristamiseks olla eri kaaluastmetes erineva geomeetrilise kujuga. 

Kaalu lisamiseks kasutatavatel kaaluvihtidel on sageli riputusaas või mõni muu kinnituslahendus.

Kategooria:Metroloogia