Liitsõna

Liitsõna on liitmise ehk kompositsiooni abil moodustatud sõna. Liitsõna moodustatakse mingile sõnale teise sõna tüve (või vormi) lisamise teel, nt raud + tee > raud/tee.https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=4&p1=1&id=310

Liitsõnamoodustus võimaldab nimetada asju, nähtusi, tegevusi ja omadusi mõne iseloomuliku tunnuse või seose põhjal. Liitmine on väga produktiivne sõnamoodustusviis, eriti nimisõnamoodustuses. Üsna sagedad on ka liitadjektiivid, liitverbe moodustatakse seevastu eesti keeles väga harva.EKG I, 412

Liitsõna osad kirjutatakse alati kokku, ükskõik mis vormis või ümbruses nad ka ei esineks.https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=2&p1=8&id=52 Kõnes avaldub kokkuvormistus eelkõige rõhumallis – liitsõnal on üks alguspearõhk, nt va·naema.

Liitsõna eesosa (täiendosa) jääb üldjuhul muutumatuks, ükskõik mis vormis järelosa ka ei esineks, nt kalliskivi > kalliskivist. On vaid üksikuid liitsõnu, mille eesosa ühildub järelosaga, nt vaenelaps > vaeselapse.

Liitsõnade jagunemine 
Liitsõnad jagunevad osade vastastikuse suhte alusel:
  põimliitsõnad, mille täiendsõna laiendab põhisõna, nt liitsõnas tööpäev laiendab sõna töö sõna päev;
  rindliitsõnad, mille osad on omavahel rinnastatud, nt ööpäev.

Enamik liitsõnu on põimliitsõnad.https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=4&p1=1&id=312

Nii sõnaliigi kui ka muuttüübi määrab liitsõnal viimane moodustusosa, põhiosa.EKG I, 411. Liitsõna põhiosa sõnaliigi alusel jagunevad liitsõnad:
  Liitverbid
Liitverbi põhisõnaks on verb, millele liidetakse käändsõna nimetavas käändes, nt sügavpuhastama, või määrsõna, nt eesistuma. Liitverbid erinevad ühend- ja väljendverbidest selle poolest, et liitverbi moodustajad vormistatakse samas järjestuses kokku verbi mis tahes vormi korral.https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=4&p1=2&id=327
  Liitnimisõnad
Põimliitnimisõnad on liitsõnad, mille põhisõnaks on nimisõna, millele liidetakse a) omadussõna täis- või lühikujul, b) nimisõna nimetavas või omastavas käändes või lühikujul, c) verbitüvi või d) muutumatu sõna. Kui põhisõnaks on tegevust väljendav nimisõna või ja-tegijanimi, siis toimib verbipärane moodustusmall.https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=4&p1=3&id=335

Rindliitnimisõnad on liitnimisõnad, mille osad on a) erineva tähendusega, nt ööpäev, või b) sama tähendusega, nt eluolu.https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=4&p1=3&id=340
  Liitomadussõnad
Põimliitomadussõnade põhisõnaks on omadussõna, millele liidetakse a) nimisõna nimetavas (määra väljendavad liitsõnad) või omastavas käändes (suhteliitsõnad), nt tolmpeen, tolmuvaba; b) omadussõna nimetavas käändes, nt tuhmkollane; c) muutumatu sõna, nt üliraske.https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=4&p1=4
Rindliitomadussõnad sisaldavad võrdväärseid liikmeid, st moodustajate vahel on rinnastusseos. Põhitunnuseks ümbersõnastus sidesõnaga ja, nt magus ja hapu > magushapu.http://www.emakeeleselts.ee/omakeel/2016_1/08.pdf
 Liitmäärsõnad
Liitmäärsõnad saadakse a) eesosa pool- või järelosa -võitu lisamisel, nt poolmuidu; b) fraasi määrsõnastumisel, nt aegamööda; c) tüvekorduse teel, nt tipa-tapa.https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=4&p1=5&id=350
  Liitarvsõnad
Liitarvsõnade põhisõnaks on arvsõna, nt poolsada.https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?id=276&p=3&p1=6

 Sidekriipsuga liitsõnad 

Sidekriips pannakse:https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=2&p1=11&id=81
 kui üks sõnaosa on tsitaatsõna, täht, täheühend või sõnaosa, nt nalja-show;
 kui liitomadussõna eesosa on nimi, nt Läänemere-äärne;
 liitsõnade korduva osa asemele, nt õuna- ja marjaaed;
 liitmäärsõnades nimetav + alaltütlev, nt järk-järgult;
 paaris- ja kordussõnade osade vahel, nt sotsiaal-majanduslik;
 sõnaühenditest tuletatud omadussõnades, nt avalik-õiguslik.

Sidekriipsu võib panna:
 pikemates liitsõnades parema loetavuse huvides, nt korvpalli-meistrivõistlused;
 liitsõna piiril, kus on kõrvuti kolm või enam ühesugust tähte, nt maa-ala;
 liitsõnades, mille esimene osa on number või märk, nt +-märk;
 sõnade ad hoc sidumisel ahelliitsõnaks, nt aega-küll-meeleolu.

 Liitsõnade lühendamine 
Lühendamisel märgitakse liitsõnade osade piir sidekriipsuga, nt rahv-vah – rahvusvaheline.

Sidekriipsu ei panda, kui tegemist on kas kogu liitsõna valiktähtlühendiga või järelosa valiktähtlühendiga (eesosa välja kirjutatud), nt lk – lehekülg, sidejsk – sidejaoskond.https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?id=62&p=2&p1=9

 Vaata ka 
 Liitöeldis
 Rinnastus
 Täiend
 Ühendverb

 Viited 

 Kirjandus 

 Eesti keele käsiraamat 2007. 
 EKG I = Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut. Tallinn. 
 Mäearu, Sirje 2016. Mitmest omadussõnast koosnevate üksuste kirjutamine ja käänamine. Oma Keel 1, 62–69. 

 Välislingid 

 Kerge, Krista 1990. Liitsõna. Mõisteid ja seoseid. ENSV Teaduste Akadeemia. Tallinn.
 Leemets, Tiina 2017. Mida-neist-arvata-küsimus. Ahelliitsõnad. Oma Keel 2, 28–37.
 Leemets, Tiina. Sidekriips liitsõna asemel. EKI Keelenõuannete kogu.  
 Raadik, Maire 2016. Sekretär-juhiabi ja lasteaed-algkool. Oma Keel 1, 70–78. 
 Rehemaa, Tuuli. EKI keelekool: sidekriips ehk reegel muutub ajas. Postimees 27.10.2017.
 Rehemaa, Tuuli. Sidekriipsuga liitsõnad ja uus reegel: nimisõnad. EKI Keelenõuannete kogu. 
 Sidekriipsuga rindliitsõnade käänamine. Emakeele Seltsi keeletoimkonna 17.03.2016 otsus. 
 Ühend- ja väljendverbituletiste kokku- ja lahkukirjutamisest. Emakeele Seltsi keeletoimkonna 11.06.2012 otsus.

Kategooria:Keeleteadus