Ārciemsi mõis

Ārciemsi mõis (saksa keeles Erküll, läti keeles Ārciema muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Pāle valda Ārciemsi küla maadele.

Ajalugu
1400. aastal ostsid mõisa Aderkased. 1506. aastal andis Michael Hildebrand, kes oli mõisa omandanud Dirik Aderkaselt, Ārciemsi Michael Nötkenile, samas kui Uexküllid olid selle ostnud Jasper Nötkenilt. Uexküllid asusid ka mõisa, kuid olid selle sunnitud hiljem Michaelile loovutama. Michale pantis kaks küla, mis läksid hiljem Lemsalu mõisa valdusse. 1537. aastal päris mõisa tema poeg Johann, ent hiljem läks see tütrele, kes abiellus Tiesenhausenite suguvõssa. 1670. aastal ostis mõisa Carl Friedrich von Mengden. Kuigi mõis panditi 1713. aastal Oettingenidele, jäi Ārciems siiski Mengdenite valdusse 1831. aastani, mil selle ostis Georg Bernhard Mellin.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 231-232.

Kuni 20. sajandi alguseni asus mõisa juures Umurga kihelkonna Ārciemsi kirik.https://www.redzet.lv/travel/apskates-vietas/baznicas/arciema-evangeliski-luteriska-brivdabas-baznica Ārciema evaņģēliski luteriskā brīvdabas baznīca]

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 ja 5/8 adramaad, sellele allus 262 mees- ja 249 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 250. 1641. aastal oli mõisa suurus seitse adramaad. 1688. aastal oli mõisa suurus kaheksa adramaad, 1734. aastal oli adramaid 3 ja 7/8 ning 1757. aastal 9 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 8 ja 16/25 adramaad.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 144 Aastal 1832 oli mõisal adramaid 8 ja 1/3, aastal 1881 aga 6 ja 22/80, lisaks 10 ja 18/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 221.

Karjamõisad
Mõisale kuulus 1816. aastal kaks karjamõisat: Johannenhof ja Gustavsberg.

Vaata ka
Fideikomiss

Viited

Kategooria:Limbaži piirkonna mõisad
Kategooria:Umurga kihelkond
Kategooria:Tiesenhausenite mõisad
Kategooria:Mengdenite mõisad
Kategooria:Uexküllide mõisad