Otepää vald

Otepää vald asub Kagu-Eestis Kirde-Valgamaal Otepää kõrgustikul.

Valla keskus on Otepää linn, mis on tuntud kui talvepealinn. Vallas asuvad ka Puka ja Sangaste alevik ning 52 küla.

Vald moodustati 2017. aastal senise Otepää valla, Sangaste valla, Palupera valla 7 küla ja Puka valla 12 küla ühinemisel.

 Asustus 
Vallas on üks linn (Otepää), kaks alevikku (Puka ja Sangaste) ning 52 küla.

Külad: Arula, Ilmjärve, Kassiratta, Kastolatsi, Kaurutootsi, Keeni, Kibena, Koigu, Kolli, Komsi, Kuigatsi, Kurevere, Kähri, Kääriku, Lauküla, Lossiküla, Lutike, Makita, Meegaste, Miti, Mäeküla, Mägestiku, Mägiste, Mäha, Märdi, Neeruti, Nõuni, Nüpli, Otepää küla, Pedajamäe, Pilkuse, Plika, Prange, Pringi, Põru, Päidla, Pühajärve, Raudsepa, Restu, Risttee, Ruuna, Räbi, Sarapuu, Sihva, Tiidu, Truuta, Tõutsi, Vaalu, Vaardi, Vana-Otepää, Vidrike, Ädu 

Naabervallad: Elva, Nõo, Kambja, Kanepi, Antsla, Valga ja Tõrva vald.
+Elanike arvAasta
(01.01. seisuga)Rahvaarv20156785201666802017660020186495201964562020640420216412

 Ajalugu 

Otepää on ajalooliselt olnud väga tähtis kaubateede ristumiskoht. Nooremal rauaajal moodustas Otepää linnus koos selle juures oleva asulaga kaubanduse ja käsitööga tegelevaks varalinnaliseks keskuseks ehk nn aolinnaks. See asus nelja suure maantee ristumiskohal: Pihkva–Novgorodi, Põhja-Eesti, Sakala, lõuna suunas latgalite ja liivlaste aladele. 12.–13. sajandil kulges Otepää kaudu Riia–Pihkva kaubatee.

Otepää ja Pühajärve vallad moodustati 1939. aastal väikeste valdade liitmise tulemusena, mis kuulusid kuni 1950. aastani Tartumaa koosseisu. Otepää linna ja Pühajärve valla ühinemise tulemusena moodustus uus Otepää vald 22. oktoobril 1999.

21. oktoobril 2017 moodustus Otepää valla, Sangaste valla, Palupera valla 7 küla ja Puka valla 12 küla ühinemise teel uus avalik-õiguslik juriidiline isik ehk uus haldusüksus – Otepää vald. Otepää valla halduskeskus asub Otepää linnas. 

4. juunil 1884 pühitses kirikuõpetaja Rudolf Kallas Otepää vallas asuvas Otepää pastoraadis sinimustvalge lipu, millest 21. novembril 1918 sai Eesti riigilipp.

 Sümboolika 
Otepää valla sümbolid on valla lipp ja vapp. Lipp on kolmevärviline: valge, must ja kollane. Lipu keskel asetseb valla vapp. Vapil on kujutatud mustal kilbil kuldne rebitud servaga karupea kujutis. Sümbolid on kinnitatud 24. juulil 1992.

Otepää valla logo koosneb vapist ja kirjest “Otepää”.pisi|Otepää maastik
 Loodus 
Otepää vald asub Otepää kõrgustikul, kus maastik on väga vahelduv ning leidub palju väiksemaid mägesid ja järvesid. Otepää künklikul moreenmaastikul paiknevad vanemad asulad reeglipäraselt madalamates kohtades, jõgede ja eriti järvede ääres. Otepää kõrgustiku kõrgeimad tipud on Kuutsemäel, Tõikamäel ja Tsiatrahvimäel. Järvedest suurim on Pühajärv. Samuti asub vallas Eesti suurim maastikukaitseala – Otepää looduspark, kus asub palju matkaradu, lõkkekohti ja vaatamisväärsusi. Otepää vald on märkimisväärne oma pikkade talvede poolest, kuna püsiv lumikate tekib 1–6 nädalat varem kui mujal Eestis ja sulab keskmiselt 1–2 nädalat hiljem.
 Vallavanem 

Otepää vallavanem on aastast 2024 Jorma Riivald.

 Koostöö 
 Välissuhted 
Otepää vallal on palju pikaajalisi välissuhteid nii Euroopas kui ka Venemaal.

Saksamaal asuv Tarp on olnud sõpruspiirkond alates 14. veebruarist 1992. Koostöö toimub hariduse ja kultuuri vallas, peamiselt õpilasvahetustena. Samuti Saksamaal asuva Lonnerstadtiga ametlikku koostöölepet pole, kuid on olnud pikaajalised suhted jalgpalliklubide vahel.

Põhjamaades hoitakse välissuhteid nii Soome kui ka Rootsiga. Vihti vallaga loodi koostööleping 1989. aasta märtsis. Soomega on toimunud kultuurikollektiivide vahetus ja sõlmitud tihedaid suhteid luteri kirikute koguduste vahel. Vihti vald on rahaliselt toetanud Otepää kirikukella taastamist, samuti on abikätt ulatatud humanitaarabiga ja Talvekiriku ülesehituse aitamisega. Ekerö vallaga Rootsis sõlmiti sõprussidemed 1990. aastal. Koostöö toimub kultuuri ja sotsiaaltöö vallas.pisi|Miinijahtija Ugandi M315, vööril on näha Otepää valla vappi

Venemaal asuva Leningradi oblasti Toksovo asulaga loodi sõprussidemed Nõukogude ajal. Pärast 2008. aastal sõlmitud raamlepingut korraldatakse sinna kultuuritöötajate ja sportlaste õppereise. Eriti aktiivne on õpilasvahetus Otepää gümnaasiumi ja Toksovo keskkooli vahel. Teise Venemaa piirkonnaga, Pihkva oblasti Ostrovi rajooniga, loodi sõprussuhted 2010. aastal. Raamleping näeb ette sõprussidemeid spordi, kultuuri, noorsootöö, ettevõtluse jms vallas.
 Sõprussuhted 
Sõprusleping miinijahtijaga Ugandi sõlmiti 2010. aasta 28. oktoobril. Mereväe miinijahtija kannab vööris Otepää vappi. 2010. aastal allkirjastati koostöölepe Orissaare vallaga, mille raames tehakse koostööd peamiselt spordi vallas. 2011 allkirjastati koostöölepe Eesti Maaülikooliga, eesmärk on teha koostööd peamiselt planeerimise valdkonnas.pisi|Pühajärve Põhikoolpisi|Otepää Gümnaasium
 Haridus 
Otepää vallas asub neli lasteaeda: Otepää lasteaed (Võrukaela maja, Pähklikese maja), Pühajärve lasteaed Pipi, Keeni lasteaed Kratila. Üldhariduskoole on viis: Pühajärve Põhikool, Puka Kool, Keeni Põhikool, Otepää Gümnaasium, Audentese Spordigümnaasiumi Otepää filiaal (erakool). 

Huviharidust saab omandada Otepää Muusikakoolis ning Puka Kunstikoolis. Otepää vallas asuvad Otepää avatud noortekeskus ning selle allüksused Puka ja Keeni noortekeskus. Samuti asub Otepää vallas Nõuni noortetuba.
 Turism 
pisi|Pühajärve sõjatamm
Otepää vallas leidub palju märkimisväärseid looduslike asupaiku. Nende seas Otepää linnamägi, Pühajärv, Kääriku järv, Armuallikas, Pühajärve sõjatamm, Väike Munamägi, looduspark ja looduskeskus ning Harimäe torn.

Ajaloolisemate vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Otepää energiasammas, dalai-laama külaskäigu mälestusmärk, Mälestussammas Vabadussõjas langenutele, Jakob Hurda monument ja kivikalmed.

Otepää valla vaba aja veetmise võimalused: Talispordimuuseum, Ponimaa, Otepää seikluspark, Tehvandi suusahüppetorn.

Tähtsaimad arhitektuursed vaatamisväärsused on Otepää Maarja luteri kirik, Sangaste loss, piiskopilossi varemed.
 Kultuur 
Vallavalitsuse allasutus Otepää Kultuurikeskused alustas tegevust 2018. aastal. Selle alla kuuluvad Otepää kultuurimaja, Sangaste kultuurimaja, Puka kultuurimaja ja Nõuni kultuurimaja.

 Raamatukogud 
Valla allasutuse Otepää Raamatukogu alla kuuluvad Otepää Linnaraamatukogu ning selle haruraamatukogud Keeni, Kuigatsi, Nõuni, Puka, Pühajärve ja Sangaste raamatukogu.

 Kirikud, kogudused ja usuühendused 
Vallas on kirikuid, kogudusi ja usuühendusi. Olulisemad neist on EELK Otepää Maarja kogudus, EELK Sangaste Püha Andrease kogudus, Eesti EKBK Liidu Otepää Evangeelne Vabakogudus Palverändur, Puka Vabakogudus, EAÕK Ilmjärve Jumalailmumise kogudus ja Otepää Jehoova tunnistajate kogudus.

 Muuseumid 
Otepää vallas on arvukalt muuseume. Nüpli külas asub Gustav Wulff-Õie talumuuseum. Otepää linnas on talispordiväljapanekut eksponeeriv Talispordimuuseum, Otepää Gümnaasiumi koduloomuuseum, Eesti lipu lugu kandev Eesti lipu muuseum ja Jakob Hurda tuba. Hellenurme külas, Palupera vallas asub Eestis viimane vee jõul töötav ajalooline veski. Hellenurme vesiveski-muuseumis saab tutvuda kogu jahu tegemise protsessiga.

 Väljaanded 
Otepää vallas ilmub 1932. aastast piirkondlik vallaleht Otepää Teataja, mis ilmub kaks korda kuus. Leht on vallakodanikele tasuta, loetav ka veebis.

Alates 6. oktoobrist 2021 tehakse jutusaate “Tunnike Otepääd” salvestusi. Taskuhäälingusaatena kuulatavat saadet juhivad Otepää Kultuurikeskuste endised loomejuhid Kaidi Pajumaa ja Merilin Kirbits. Jutusaate pikkus on üks tund, mille vältel tutvustatakse Otepää valla huvitavaid inimesi ja projekte.

 Kultuuriüritused 
Populaarsemate kultuuriürituste hulka kuuluvad talvepealinna tiitli vastuvõtmise pidustused, talveöölaulupidu, Puka öölaulupidu ja Pühajärve puhkpillipäevad. Otepää vallas Käärikul toimuvad üliõpilaste suve- ja talimängud. Suviti peetakse Otepääl Pühajärve jaanipidu ja Retrobesti.
pisi|2006. aasta Tartu maratoni start Tehvandi Staadionilt
 Sport 
pisi|Ott Tänak ja Martin Järveoja Rally Estonia kiiruskatsel, 2021
Otepää on väga tugeva ja mitmekülgse spordikultuuriga vald, kus toimub igal aastal palju maailmatasemel spordiüritusi.

Sportimisvõimalusi pakuvad Tehvandi, Kääriku ja Kuutsemäe spordikeskus, Väike-Munamäe keskus, Ansomäe mäesuusakeskus ning Otepää Golf. Sportimiseks on avatud ka Otepää Spordihoone, mis on Otepää Gümnaasiumi struktuuriüksus. Spordihoone teenindab eelkõige kooli õppekava järgseid tegevusi ja ringitegevusi. Õppetöö ja kooli ringitegevuse välisel ajal on spordihoone avatud avalikeks teenusteks – jõusaalid, spordisaal, saun jm. Ujumist saab harrastada Pühajärve Spa & Puhkekeskuses ning ümberkaudsetes järvedes. Suuremad suusaspordiüritused on olnud FIS murdmaasuusatamise maailma karikasarja etapp, FIS kahevõistluse maailma karikasarja etapp, BMW IBU laskesuusatamise maailma karikasarja etapp, FIS rulluisutamise maailma karikasarja etapp, Tartu maraton ja suusaorienteerumise MM.

Eesti suurim motospordi üritus, WRC Rally Estonia toimub Otepää valla aladel, nagu ka A1M Otepää 1+1 rahvasprint, A1M Tehvandi rahvasprint, Otepää talveralli ja Lõuna-Eesti ralli.

Otepää valla aladel on toimunud näiteks ka Trismile Otepää Triatlon, Euroopa saunamaraton, Euroopa meistrivõistlused rogainis, Nõuni regatt, Pühajärve spinning, Pühajärve aerutamisregatt jpm.

 Arhitektuur 
pisi|Sangaste loss
Otepää vallas asub mitmeid arhitektuuri pärleid. Tuntuimad neist on Otepää linnus ja 19 sajandist pärit Sangaste loss koos lossipargiga.

Ajalooliselt kuulub Otepää valda veel 9 mõisa: Otepää (Vana-Otepää mõis), Kastolatsi, Ilmjärve, Pühajärve, Arula, Nüpli, Pilkuse ja Vidrike mõis ning Otepää kirikumõis. 2017. aasta haldusreformi tulemusena kuuluvad Otepää valda ka Anne, Kintsli, Koigu, Koosa (Väike-Puka), Kuigatsi, Neeruti, Pringi, Päidla, Restu ja Truuta mõis.

Huvitavamatest hoonetest veel on Tehvandi hotell (rahvakeeli Pentagon), mis on murukatusega hobuserauakujuline hoone. Otepää kultuurimaja on hea näide 20. sajandi arhitektuurist.
 Otepää vallaga seotud isikuid 

 Gustav Wulff-Õis, luuletaja, sündis Vastse-Otepää vallas 
 August Velner, tehnikateadlane, Eesti hüdroenergeetika rajaja, sündis Otepää kihelkonnas 
 Rudolf Kallas, kirikuõpetaja, teoloog, pedagoog, pühitses sinimustvalge lipu Otepääl 
 Jakob Hurt, rahvaluule- ja keeleteadlane, 1872–1880 Otepääl pastor 
 Oskar Kruus, kirjandusteadlane, kriitik ja kirjanik, sündinud Otepääl 
 Ferdi Sannamees, skulptor, sündinud Arulas Otepää kihelkonnas 
 Raine Karp, Tehvandi hotelli ja staadioni arhitekt 
 Mats Traat, luuletaja ja proosakirjanik, sündis Otepää kihelkonnas Palupera vallas
 Urmas Ott, ajakirjanik, sündis Otepääl 
 Tiit Käbin, õigusteadlane, sündis Pukas 
 Mati Alaver, suusatreener 
 Jaak Mae, murdmaasuusataja, võitnud olümpiamängudel pronksmedali, Otepää MK-etappide korralduskomitee juht 
 Kristina Šmigun-Vähi, murdmaasuusataja, kahekordne olümpiavõitja 
 Andrus Veerpalu, murdmaasuusataja, kahekordne olümpiavõitja 
 Marju Länik, poplaulja, sündinud Otepääl 
 Mart Juur, humorist, ajakirjanik, muusikakriitik ja saatejuht, sündinud Otepää vallas 
 Allar Levandi, kahevõistleja, võitnud olümpiamängudel pronksmedali 
 Jaanus Raidal, omavalitsusjuht 
 Veikko Täär, näitleja 
 Uko Künnap, Otepää Turismiinfokeskuse ja turu arhitekt 
 Piret Laos, telesaatejuht

 Huvitavaid fakte 
 Otepääd on kirjalikult esmamainitud Novgorodi kroonikas 1116. aastal.
 Otepää (Odenpe, Odempe) nimi tähendab karu pead.
 1841 toimus Pühajärve sõda, kus kohalikud talupojad hakkasid vastu mõisnikule.
 1941 lasti Otepääl käibele Otepää postmark.
 3. oktoobril 1991 viibis Otepääl Tema Pühadus XIV dalai-laama Tenzin Gyatso. Ta õnnistas Pühajärve ja istutas kiriku juurde mälestustamme.
 Otepääl on ainult üks valgusfoor.

 Viited 

 Välislingid 

 Otepää valla koduleht

Kategooria:Valga maakonna vallad