Romeškalnsi mõis

pisi|left|Romeškalnsi mõisa häärber
Romeškalnsi mõis, ka Auguli mõis (saksa keeles Romeskaln, läti keeles Romeškalna muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Veclaicene vallas Romeškalnsi külas.

 Ajalugu 

Mõisa alad allusid varem Vastse-Laitsna mõisale, kuid eraldati aastal 1744, mil need vürst Trubetskoile doneeriti. Järgmisel aastal ostis selle Rembert Johann von Sternstrahl. Tolle lesk Charlotte müüs mõisa aastal 1780 George von Koskullile, saades selle eest 5000 rubla. George loovutas mõisa omakorda Heinrich Ludwig Mathias von Härtelile.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 265.

Aastal 1822 pantis von Härtel mõisa 8680 rubla eest Amalie von Elssile. Aastal 1833 sai too mõisa endale. Aastal 1842 pantis Amalie von Elss mõisa 10 000 rubla eest Carl Gotthard Jacobsenile. 2 Aastal 1847 omandas mõisa August von Transehe. Aastal 1869 loovutas too mõisa 25 000 rubla eest oma pojale Joseph Rudolph von Transehele.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 381.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/3 adramaad, sellele allus 45 mees- ja 46 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.

Aastal 1627 oli Vana-Laitsna, Māriņkalnsi ja Vastse-Laitsna mõisade suurus kokku 39 ja 1/2 adramaad, sellest 31 ja 1/2 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisadel adramaid 33 ja 5/6. Aastal 1688 kuulus Vastse-Laitsna mõisale  koos Māriņkalnsi mõisaga adramaid 15, aastal 1734 aga 31 ja 5/8. Aastal 1758 oli neist mõisadest eraldatud Romeškalnsi mõis suurusega 2 ja 1/5 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 1 ja 3/5 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 261. Aastal 1832 oli mõisal 1 ja 3/520 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 1 ja 15/80, lisaks allus mõisale 1 ja 66/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 379.

Viited

Kategooria:Alūksne piirkonna mõisad
Kategooria:Apekalnsi kihelkond
Kategooria:Wolffide mõisad