Range kaitse vajak

Range kaitse vajak (inglise keeles gap in reserve area) on looduskaitsebioloogia mõiste, mis väljendab elurikkuse püsimiseks tarvilikku kaitstavate alade mahu puudust.Lõhmus, A., Kohv, K., Palo, A. and Viilma, K. 2004. Loss of old-growth, and the minimum need for strictly protected forests in Estonia. – Ecol. Bull. 51: 401-411.

Eestis tuli see mõiste kasutusele seoses sellega, et kuigi riik suurendas range kaitse all olevate metsade osakaalu 1996. aasta 3%-lthttps://www.riigiteataja.ee/akt/73663 2002. aastal heaks kiidetud metsanduse arengukavas rohelistega kokku lepitud 10%-le (ja hiljem isegi 12%-lehttp://www.rmk.ee/metsa-majandamine/loodusblogi/kas-laane-salu-ja-soovikumetsade-range-kaitse-vajakud-on-nuud-taidetud), mis pindalas teeb võrreldes 1996. aastaga viiekordse suurenemise, siis vaatamata sellele on rohelised endiselt vastu väljaspool neid alasid oleva vana majandusmetsa majandamiselehttps://www.aripaev.ee/uudised/2016/03/29/kuusikute-raievanus-pinnuks-silmas ja nõuavad, et ka metsatüübirühmiti oleks iga tüübirühma pindalast vähemalt 10% range kaitse all. Eriti teravaks on see teema läinud salumetsade puhul. Põhjenduseks tuuakse, et kuna Eestis on palju endisele põllumaale kasvanud hall-lepikuid, tuleks oluliselt suurendada viljakates kasvukohtades ehk salumetsas kasvavate vanade kuusikute ranget kaitset.  Keskkonnaministeeriumi spetsialistid ja metsateadlased aga toovad esile selle, et kuusikuid ei saa meil väga vanaks kasvatada, eriti endistel põllumaadel, sest kuuse bioloogiline vanus on juurepessu ja teiste kahjustavate tegurite tõttu oluliselt piiratud, mistõttu isegi selliseid metsi range kaitse alla võttes ja neis majandustegevust lõpetades asenduvad need peagi noore metsaga, mis viljakates kasvukohatüüpides saab tõenäoliselt olema hall-lepikhttps://www.envir.ee/sites/default/files/27_05_seisukohad_kokkulepped.pdf. Samuti leiavad metsateadlased, et kuusikute raievanuste vähendamine viljakates kasvukohatüüpides on igati mõistlik ja, et nende metsaseaduse muudatuste eesmärk on tagada jätkusuutlik ja säästlik metsa majandamine ning  lihtsustada  metsas  toimuva  tegevuse  korraldamist  metsaomaniku  jaoks.http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c21-teadus/veel-metsadest-ja-metsandusest/

Kuigi samade põhimõtete järgi oleks põhjust rääkida ka range kaitse liiast, ehk siis teatud kasvukohatüübirühmade üleesindatusest range kaitse all olevates metsades, ei ole rohelised tõstatanud küsimust üleesindatuse likvideerimiseks.

+ Metsatüübirühmade range kaitse vajakud ja liiad Metsa tüübirühm Tüübirühma olem, haAastaraamat "Mets 2013" (Keskkonnaagentuur 2014) Range kaitse olem, ha Seatud range kaitse eesmärk, ha  Range kaitse vajak, ha Range kaitse liig, ha Loometsad  52 600  8 359  5 600  0  2 759 Nõmmemetsad  8 700  8 698  281  0  8 417 Palumetsad  497 500  50 243  33 898  0  16 345 Laanemetsad  520 500  18 711  33 400  14 689  0 Salumetsad  240 800  13 030  28 000  14 970  0 Soovikumetsad  366 500  45 589  50 000  4 411  0 Rabastuvad metsad  13 500  10 820  983  0  9 837 Rohusoometsad  50 600  21 681  21 096  0  585 Samblasoometsad  116 500  42 748  35 513  0  7 235 Kõdusoometsad  328 300  28 353  0  0  28 353 Muud metsad  16 600  67   0  0  67 Kokku  2 212 100  248 299   208 771  34 070  73 598

 Range kaitse ajalugu 

+ Range kaitse all oleva metsamaa muutus Eestis Aasta Metsamaa, ha Sellest range kaitsega, ha  Range kaitse osakaal,% Märkused 1992         1993         1994  1 937 800       1995         1996    57 220http://www.envir.ee/sites/default/files/elfinder/article_files/mak2020vastuvoetud.pdf  3%   1997  2 015 500      1997 suvel Riigikogus heaks kiidetud metsapoliitika nägi ette range kaitse osakaalu tõstmise 3%-lt 4%-le. 1998         1999  2 187 700Eesti metsad 1999, Metsavarude hinnang statistilisel valikmeetodil. OÜ Eesti Metsakorralduskeskus, Tallinn 2000  91 100  4,2%   2000  2 249 400Eesti metsad 2000, Metsavarude hinnang statistilisel valikmeetodil. OÜ Eesti Metsakorralduskeskus, Tallinn 2001       2001  2 243 400       2002  2 205 800Eesti metsad 2002, Metsavarude hinnang statistilisel valikmeetodil. OÜ Eesti Metsakorralduskeskus, Tallinn 2003  139 700  7,2%  2002 vastu võetud metsanduse arengukava aastani 2010 nägi ette 2010. aastaks range kaitse osakaalu tõstmise 7,2%-lt 10%-ni 2002.a. metsamaa pindalast. 2003  2 254 900       2004  2 284 600Eesti metsad 2004, Metsavarude hinnang statistilisel valikmeetodil. Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus, Tallinn 2005  166 200  7,3%   2005  2 270 275       2006  2 251 900Eesti metsad 2006, Metsavarude hinnang statistilisel valikmeetodil. Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus, Tallinn 2007  167 900  7,5%   2007  2 263 900       2008  2 197 400Eesti metsad 2008, Metsavarude hinnang statistilisel valikmeetodil. Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus, Tallinn 2009  167 100  7,6%   2009  2 215 700       2010  2 212 000Eesti metsad 2010, Metsavarude hinnang statistilisel valikmeetodil. Keskkonnateabe Keskus, Tallinn 2012  208 420  9,4%  2010 vastu võetud metsanduse arengukava aastani 2020 nägi ette 2020. aastaks range kaitse osakaalu tõstmise 9,4%-lt 10%-ni 2010.a. metsamaa pindalast. 2011  2 234 200       2012  2 249 000    10,1%https://issuu.com/elfond/docs/metsaraamat   2013  2 267 800       2014  2 294 500       2015  2 309 465  240 326https://www.envir.ee/sites/default/files/metsade_range_kaitse_2016_alohmus.pdf  10,4%   2016  2 312 548Aastaraamat Mets 2016. Keskkonnaagentuur. Tallinn 2017.  271 300  11,7%   2017        Eesti Metsa Abiks MTÜ nõudis 25.10.2017 Riigikogus esinedes range kaitse osakaalu tõstmist 20%-le.https://www.youtube.com/watch?v=uqIWnUuXlEM&feature=youtu.be&t=1h30m18s

Viited

Kategooria:Looduskaitse