Lejasciemsi vald

Lejasciemsi vald (läti keeles Lejasciema pagasts, latgali keeles Lajis pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Beļava, Galgauska, Lizumsi, Ranka ja Tirza vallaga, Smiltene piirkonna Variņi, Vireši ja Trapene vallaga ning Alūksne piirkonna Ilzene ja Zeltiņi vallaga.

Valla pindala on 338 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1589 inimest. Valla keskus on Lejasciemsi küla, vallamaja asub aadressil Rīgas iela 11A. Vallavanem on Māris Milns.

Ajalugu

Teise maailmasõja eel asusid praeguse valla alal väikesed Lejasciemsi, Dūre ja Sinole vallad. Neist Lejasciemsi valda jäid Lejasciemsi mõisa maad (agraarreformi eel 531 hektarit), Auguliena mõisa maad (1654,30 ha), Pirtsmuiža mõisa maad (329,49 ha) ja Amši mõisa (Amsche) maad (343,78 ha). Lejasciemsi vald kandis aastani 1925 Lejase valla nime. Aastal 1935 oli valla pindala 153,2 km² ja seal oli 2026 elanikku.

1945. aastal moodustati Lejasciemsi vallas Amši, Lejasciemsi ja Sudala külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Lejasciemsi külanõukoguga likvideeritav Sudala külanõukogu, aastal 1964 likvideeritav Dūre külanõukogu ja aastal 1977 osa likvideeritavast Sinole külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

 Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Krāčese linnamägi ja SInole mõisa vesiveski. Regionaalse kaitse all on Aļļi muinaskalmed ehk Kalmemägi, Vigubi muinaskalmed, Bozenieki keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Lināji muinaskalmed, kirjanik Tirzmaliete elupaik, Melderi muinaskalmed, Rootsi tee, Poļi keskaegne kalmistu, Ceļmalnieki muinaskalmed ja Ģindi muinaskalmed.

Kohaliku kaitse all on Lejasciemsi kirikumõisa elumaja, Lejasciemsis asuv elumaja aadressil Rīgas iela 3, Sinole mõisa hooned, sealhulgas mõisa ait, Mālmuiža mõisa hooned, sealhulgas ait ja  häärber, ning muinaskalmed Lejasciemsi meierei juures.

 Loodus 

Suurimad jõed on Koiva jõgi ja selle lisajõgi Tirza jõgi. Järvedest asub Galgauska valla piiril 30,5 ha suurune Galgauska järv.

Looduskaitse all on Robežnieki tamm, Miķītese künnapuu, Atvasese mänd, Cepļakalnsi mänd, Bērzi soo ja kuus nimetut põlist tamme. Valla põhjaosas asuvad 44 hektari suurune Dūre metsa hoiuala ja 329 ha suurune Kadastiku hoiuala, loodeosas aga 74 ha suurune Mētrase metsa hoiuala.

 Asustus 

2011. aastal elas vallas 1499 lätlast, 38 venelast, 11 valgevenelast, 4 ukrainlast, 4 poolakat ja 4 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011 

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Aļļi  mazciems   Amši  mazciems  6 (2007) Andriņi  mazciems   Cinci  mazciems   ~10 (2007) Čipati  mazciems   9 (1999) Dūre  mazciems   34 (1999) Gārša  mazciems   10 (2007) Jānuži  mazciems   ~40 (2007) Kožas  mazciems  8 (2007) Krampani  mazciems   ~20 (2007) Krāces  mazciems   6 (2007) Kručki  mazciems   11 (1999) Ķilpani  mazciems   3 (2007) Lapati  mazciems   ~20 (2007) Latvasas  mazciems   10 (2002) Lejasciems  ciems  434 (2025) Majani  mazciems   Mālmuiža  mazciems   10 (2007) Melderi  mazciems   10 (2007) Oldermaņi  mazciems   ~10 (2007) Olekši  mazciems   Paideri  mazciems   Palata  mazciems  15 (1999) Pirtsmuiža  mazciems    Salaki  mazciems   11 (1999) Salmaņi  mazciems   15 (1999) Silamiķeļi  mazciems   Sinole  ciems  193 (2025) Skujenieši  mazciems   Staidi  mazciems   6 (2007) Zellenes  mazciems   10 (2007) Zvārtavi  mazciems   ~10 (2007) Umari  mazciems  ~20 (2007) Viešķeles  mazciems   8 (2007) Viģubi  mazciems   
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

 Valla koduleht (läti keeles)

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Gulbene piirkond