Priekuļi vald

Priekuļi vald (läti keeles Priekuļu pagasts) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cēsise linna, Liepa, Veselava, Vaive ja Raiskumsi vallaga ning Smiltene piirkonna Rauna vallaga.

Valla pindala on 798 km². 2016. aasta seisuga elas seal 4350 inimest. Valla keskuseks on Priekuļi küla.

 Ajalugu 

Priekuļi valla maad kuulusid 19. sajandil mitmele mõisale. Seal asusid Priekuļi mõis, Jāņmuiža mõis, Jaunrauna mõis, osa maadest kuulus ka Võnnu mõisale. Aastal 1935 oli valla pindala 58 km² ja seal oli 1392 elanikku. 

Aastal 1945 moodustati vallas Priekuļi külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, aga kui vald aastal 1949 likvideeriti, moodustati see taas. Aastal 1954 liideti külanõukoguga likvideeritav Dukuri külanõukogu, aastal 1960 aga likvideeritav Vaive külanõukogu. Aastal 1975 loodi Vaive külanõukogu taas ja selle territoorium eraldati Priekuļi külanõukogu omast. Aastal 1977 liideti külanõukoguga likvideeritav Jaunrauna külanõukogu, ent osa Priekuļi külanõukogu maadest arvati Vaive külanõukogu, osa aga Cēsise linna koosseisu. Aastal 1987 liideti Vaive külanõukoguga veel üks osa Priekuļi külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekuļi piirkonda.

Priekuļi vallas Glāzniekis sündis luuletaja Eduards Veidenbaums.

 Loodus 

Suurim jõgi on Koiva jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõgi Rauna jõgi ning tolle lisajõed Raunis ja Vaive jõgi. Vald asub Vidzeme kõrgustikul ja Koiva ürgorus. Kõrgeim koht ulatub 159,6 m meetrit üle merepinna ja asub valla kaguosas. Suurim järv on 12,5 ha suurune Ninieris. Vallas asub nn Nahkhiirte koobas, kus elutseb Kirde-Euroopa suurim nahkhiirte koloonia.

Looduskaitse all on Ērgļi pank, Ramāta pank, Priekuļi allee, Priekuļi park, Pieškalni (Pieškaļi) Rootsi mänd, Kazase org, Rauna orukalda paljandid, Vaive orukalda paljandid ja Raunise nõlvad. Lisaks asub vallas arvukalt looduskaitsealuseid nimetuid põlispuid. Valla lääneosa asub Gauja rahvuspargis.

 Kultuurimälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Priekuļi selektsioonijaama hooned ja küünid, Jāņmuiža mõisa häärber, selle mansardkorrus, nelja toa laed ja üks uks, Kampi-Ģūģeri muinaskalmed, hiiekivid ja asulakoht ning luuletaja Edvards Treimanis-Zvārgulise elukoht ja haud. Regionaalse kaitse all on Rubeņi keskaegne kalmistu,  Priekuļi selektsioonijaama hooned ja küünid.

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 3681 lätlast, 232 venelast, 47 valgevenelast, 10 ukrainlast, 34 poolakat ja 22 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011 

Valla külad on:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Bušugrava  mazciems  70 (2007) Dukuri  ciems  202 (2025) Garkalne  mazciems  115 (2007) Inkuļi  mazciems  33 (2007) Jāņmuiža  ciems   526 (2022) Jaunkalni  mazciems  62 (2007) Jaunrauna  mazciems  32 (2007) Kunči  mazciems   49 (2007) Ķingas  mazciems   33 (2007) Leukādijas  mazciems   19 (2007) Mežciemi  mazciems   12 (2007) Pieškalni  mazciems  71 (2007) Priekuļi  ciems  2146 (2025) Smurģi  mazciems   11 (2007) Spāriņi  mazciems   25 (2007) Strautmaļi  ciems  32 (2025) Šautuves  mazciems   83 (2007) Vaives dzirnavas  mazciems  4 (2007) Vīstuči  mazciems   22 (2007)
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Cēsise piirkond