Rozbeķi mõis

Rozbeķi mõis (saksa keeles Schloß Rosenbeck, läti keeles Rozbeķu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Straupe kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Cēsise piirkonnas Stalbe vallas Rozulas.

Ajalugu
Mõis on kujunenud Rozbeķi vasallilinnuse juurde kuulunud maadest. Aastal 1622 andis Rootsi kroon pärast poolakate moodustatud Võnnu ja Volmari peapiiskopkonnas toimunud linnuste ja mõisate reduktsiooni linnused ja 13 mõisat oma riigikantslerile krahv Axel Oxenstiernale. Uue mõisakompleksi rajamise järel jäi vanade linnusevaremete juurde Althofi ehk Vecmuiža (tõlkes Vanamõisa) karjamõis.

1632. aasta kohta on andmeid, et Rozbeķi, Augstroze, Raiskumsi ja Murjani mõisat valitses Fabian von Rosen. XVII sajandi keskpaigani kuulus Rozbeķi valdus Krüdeneride perekonnale.http://www.ms-visucom.de/cgi-bin/ebidat.pl?id=4452 EBIDAT – Die Burgendatenbank 1663 ja 1671 müüsid Jürgen Krüdener ja tema naine Rozbeķi mõisa osade kaupa Liivimaa maanõunik Heinrich von Patkulile.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 98-99

1767 läks valdus pärimise teel von Albedyllile ja von Rokassowskile ja hüpoteegi teel von Taubele ja von Loudonile. 1872 ostis selle vabahärra Balthasar von Campenhausen.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 187-188. Tema poeg müüs mõisa Max von Siversile.http://www.castle.lv/latvija/rozbeki.html Rimša castle

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kümme adramaad, sellele allus 244 mees- ja 265 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 252. 1641. aastal oli mõisa suuris 6 adramaad, 1688. aastal 10 ja 3/4 adramaad, 1734. aastal 7 ja 3/5, 1757. aastal 10 adramaad, 1823. aastal 12 adramaad.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 94 1832. aastal oli mõisal 7 ja 3/20 adramaad, 1881. aastal 2 ja 43/80, lisaks 7 ja 27/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 179.

Karjamõisad
Mõisale kuulus 1816. aastal kaks karjamõisat: Althof ja Schulland.

Viited

Kirjandus
Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 148.

Kategooria:Cēsise piirkonna mõisad
Kategooria:Volmari kreis
Kategooria:Straupe kihelkond
Kategooria:Siversite mõisad
Kategooria:Oxenstiernade mõisad
Kategooria:Taubede mõisad
Kategooria:Krüdenerite mõisad
Kategooria:Patkulite mõisad
Kategooria:Campenhausenite mõisad