Mīlīte mõis

Mīlīte mõis (saksa keeles Neuhall, läti keeles Mīlītes muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Tänapäeval jääb see Valmiera piirkonda ja Matīši valda Mīlītesi külla.

Mõisaansambel
Häärber on XIX sajandi 2. poolest pärit kahekorruseline historitsistlik hoone. Selle lähedal on uusbarokk-stiilis aidahoone.Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006, lk 69. 

Mõisa juures kasvavad Mīlīte seedermänd (ümbermõõt 1,88 meetrit), Mīlīte mänd (ümbermõõt 2,81 meetrit), Mīlīte kuusk (ümbermõõt 3,81 meetrit) ja Mīlīte tammed (esimese ümbermõõt 4,49 meetrit, teise ümbermõõt 3,92 ning kõrgus 25 meetrit, kolmanda ümbermõõt 4,22 meetrit) on looduskaitse all.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Ajalugu
Mīlīte oli riigimõis 1744. aastani, mil see koos Bauņi mõisaga doneeriti krahv Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile (1680−1749). Viimane müüs selle aga juba 1747. aastal krahvidele Sieversitele. Abielu kaudu omandasid Bauņi mõisa 1808. aastal Günzelid, Mīlīte müüdi aga Uexküllidele.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 133 Aastal 1866 päris mõisa Paul von Sievers.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 161.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 13 ja 1/2 adramaad, sellele allus 295 mees- ning 322 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 245. Aastal 1757 oli mõisa suurus sama. Aastal 1734 oli mõisal (koos Bauņi mõisaga) adramaid neliteist, aastal 1688 aga 26 ja 1/2. Aastal 1832 oli Mīlīte mõisal adramaid 10 ja 17/20, aastal 1881 aga 5 ja 12/80, lisaks veel kaksteist adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 160.

Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Pumpe (Pumpe, ka Kirchberg).

Vaata ka
Fideikomiss

Viited

Kirjandus
Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 69.

Kategooria:Valmiera piirkonna mõisad
Kategooria:Volmari kreis
Kategooria:Matīši kihelkond
Kategooria:Sieversite mõisad