Repjekalnsi mõis

Repjekalnsi mõis (saksa keeles Reppekaln, läti keeles Repjekalna muiža) oli rüütlimõis, hiljem Vastse-Laitsna kõrvalmõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Smiltene piirkonnas Trapene vallas.

 Ajalugu 

Repjekalnsi maad kuulusid algselt Schwarzhofide perele. See omandas need Poola ajal. Kuna Schwarzhofid jäid Poola riigi toetjateks, konfiskeeriti nende valdused pärast rootslaste võimuletulekut. Veel aastal 1627 oli mõis Johann Rödingeri valduses, kes selle abielu teel omandas. Aastal 1660 doneeris Karl XI mõisa Edmund Griepenhjelmile. Too müüs mõisa aastal 1671 Andreas ja Bernt Virginiusele. Virginiuste valdusse jäi mõis aastani 1748, mil Magnus Adrian von Virginiuse lesk selle 3700 taalri eest parun Johann Gottlieb von Wolffile müüs. Too pärandas mõisa koos Vastse-Laitsna mõisaga oma vennapojale, kelle nimi oli samuti Johann Gottlieb. Tema pärandi jagamisel sai need mõisad endale Joseph Otto Albert von Wolff.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 262. Aastal 1857 sai Vastse-Laitsna mõisast koos Repjekalnsi ja Lūši mõisadega fideikomiss, mis läks Stephan Woldemar Gottlieb von Wolffi omandisse.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 380.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kaks adramaad, sellele allus 113 mees- ja 116 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.

Aastal 1627 oli Repjekalnsi mõisa suurus koos Lūši mõisaga kokku 2 adramaad, sellest ühe adramaa jagu oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisadel adramaid 1/2. Aastal 1688 kuulus mõisadele adramaid 3, ent aastal 1734 oli neid 1 ja 7/8. Aastal 1758 oli mõisade suurus 2 ja 1/2 adramaad. Aastal 1823 oli nende suurus 4 ja 1/10 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 261. Aastal 1832 oli mõisadel 4 ja 1/10 adramaad maad, aastal 1881 arvestati nende maid aga koos Vastse-Laitsna mõisaga.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 379.

Viited



Kategooria:Apekalnsi kihelkond
Kategooria:Gripenhielmide mõisad
Kategooria:Smiltene piirkonna mõisad
Kategooria:Wolffide mõisad