Kabli seltsimaja

Kabli seltsimaja on kogukonna- ja kultuurikeskus, mis asub Häädemeeste vallas Kabli külas. Seltsimaja haldab MTÜ Kabli Külaselts. 2020. aastani kuulus Kabli seltsimaja Häädemeeste valla hallatavate asutuste hulka.
pisi|237x237px|Kabli seltsimaja

 Ajalugu 
Kabli seltsimaja on ehitatud endise Kabli kõrtsi krundile, mis algselt kuulus Orajõe mõisale, mille ostmiseks panid rahad kokku Orajõe vabatahtlik tuletõrjeühing, Orajõe raamatukoguselts ühes naisosakonnaga, Orajõe jahimeeste selts ja naiskodukaitse Orajõe osakond. Algselt oli plaanitud vanale kõrtsihoonele teha juurdeehitus, kuid hilisematest dokumentidest on näha, et hoone lammutati ja saadud materjale kasutati uue hoone täitematerjalidena.Arhitektibüroo A&K. (2013). Kabli rahvamaja rekonstrueerimise- ja laiendamise ehitusprojekt. Eelprojekt.

Pärnu Maavalitsuse arhitekt Herman Berg koostas maja ehitusprojekti, mille järgi pidi olemasolevale saalile juurde ehitatama jalutusruum, riidehoid ja kõrvalruumid. Herman Berg koos Erich Jacobyga osales 1938. aastal Riias Eesti saatkonna ehitamise konkursil, mille mehed ka võitsid, kuid keeruliste rahaliste olude tõttu jäi saatkond siiski ehitamata.

Vana lae asemele pidi tulema katuse konstruktsioonidele kinnituv kumer lagi. Saali pidi tulema 182 istekohta ja 60 seisukohta, teise korruse väiksele rõdule 16 istekohta. Ümberehituse maksumus oli 11 500 krooni.Berg, H. (1932). Seletuskiri Orajõe-Kabli Seltsidemaja projekti juurde [Seletuskiri]

Seltsimaja sai valmis 1932. aasta novembris. 27. novembril õnnistati maja sisse August Kitzbergi näitemänguga „Kosjasõit“, mis oli täiusliku varustusega laval esimene etendus. Maja õnnistuspeol oli ka tagamõte. Kuigi maja esimene korrus oli valmis, oli pooleli ülemisele korrusele planeeritud einelaua ruumid. Avamispeoga loodeti teenida vajaminev summa ehituse lõpetamiseks. Maja sai kasutamisloa algselt 1. jaanuarini 1935, aga erinevatest dokumentidest on näha, et maja teise korruse ja välisvoodri ehitus venis. 1936. aasta alguseks oli siiski maja viidud sellisesse seisukorda, et hoone tunnistati uuesti kasutuskõlblikuks ning seda lubati kasutada B liigi avaliku hoonena. 

1937. aastal tähistas Kabli seltsimaja viiendat aastapäeva. Tol ajal nimetati seda rahvamajaks ning selle koguväärtuseks arvestati ligi miljon senti.

Külaelanike meenutuste järgi tehti maja kapitaalremont 1960. aastal. Sellel tulemusena sai maja ka silikaattellistest välisvoodri.  

Kabli rahvamaja/kultuurimaja/seltsimaja juhatajad
 1932–1946 Helena Sustra
 1946–1949 Herbert Markson
 1949–1951 August Rääk
 1951–1959 Lidia Simson
 1959–1964 Aino Orav
 1964–1966 Valli Sikk (Liesment)
 1966–1967 Saima Vaher
 1967–1970 Eesi Kuusik
 1970–1974 Herbert Markson
 1974–1975 Aino Orav
 1975–1980 hr. Pumpernikkel
 1980–1993 Vilma Männik
 1993–1995 Alar Randoja
 1995–2019 Ülle Sulu
 2019–2020 Olga Männik
 2020– … Birgit Kivimurru Alunurm, M. (s.a.). KABLI SELTSIMAJA ajalugu [Isiklik arhiiv]

 Kabli seltsimaja renoveerimine 
2012. aastal esitas MTÜ Kabli Külaselts PRIA-le taotluse seltsimaja renoveerimise projektile toetuse saamiseks, kuid 2018. aasta lõpuks polnud renoveerimist alustatud.

PRIA toetas Kabli külaseltsi 60 000 euroga, mis oli ette nähtud katuse ja saali renoveerimiseks. Häädemeeste valla poolt sai rahastuse maja fassaad ning vahetati välja ka maja uksed ja aknad, majale paigaldati ka maaküte. Kohaliku omaalgatuse programmi (KOP) toel said majale soetatud ka uued toolid ning kardinad.

Maja projekteeris Arhitektibüroo A&K ning ehitust alustati 2019. aasta augustis. Tänu eraisikutest ja kohalikest ettevõtjatest toetajatele, kelle panus oli umbes 15 000 eurot, renoveeriti ka vee- ja kanalisatsioonisüsteem, paigaldati maja ümbrusse tänavakivid ning tehti maja teisel korrusel sanitaarremont.

Teisele korrusele jäi endise Kabli raamatukogu ruumidesse tegutsema raamatulaenutuspunkt. Päris raamatukogu ei olnud võimalik rajada, sest ligipääsetavuse tagamiseks tulnuks majja ehitada ka lift ja ehitus oleks läinud veelgi kallimaks.

Maja oli plaanitud avada 2020. aasta mai lõpus, kuid koroonapiirangute tõttu lükkus pidu augustisse. Avamise puhul oli majja üles pandud Dora Kesperi maalinäitus ajaloolisest Kablist. Pidulikule kontsertaktusele järgnes Häädemeeste huviteatri etendus, nagu seda tehti ka peaaegu sada aastat tagasi maja avades. 

 Ajalooline õpperada „Puidust purjelaevade ehitus“ 
Kabli seltsimaja juures asub ka ajalooline õpperada „Puidust purjelaevade ehitus“. Õpperada avati 7. augustil 2021 10. kodukandipäevade raames, mis oli pühendatud purjelaevanduse 160. aastapäevale. 

Õpperada annab ülevaate, kuidas selles rannas ehitati esimesed puust purjelaevad. Õpperajal saab läbida kogu ehitusprotsessi – emapuu leidmisest kuni vettelaskmiseni. Õpperaja tekstide autor on Malle Alunurm. 

Õpperada rajati Pärnumaa omavalitsuste liidu ja kohaliku omaalgatuse programmi toel.

 Kabli jaala Kaja 
Kabli seltsimaja juures asub veel purjelaevanduse 150. aastapäevaks valminud jaala Kaja. Jaala on Ruhnust pärit 1860. aastatest kuni 1920. aastateni kasutatud purjelaevatüüp, see oli kõrge vööriga ning ligi kümne meetri pikkune ja kolme meetri laiune alus. Ülejäänutest erines see ahtripoolse mastiga, mis oli tahapoole kaldus ja seisis laeva keskel. 

Jaala valmis Tartu lodjakojas meister Jorma Friebergi käe all. Purjeka ehitust toetas PRIA 897 480 krooniga, ülejäänud 99 720 krooni pidi lisama MTÜ Kabli Külaselts omaosalusena.

Nimekonkursile laekunud 38 ettepaneku seast valiti jaala nimeks Kaja, mille pakkus välja Häädemeeste keskkooli emakeeleõpetaja Õie Jakobson. Nimi Kaja on tuletatud Kabli kui kodusadama nimest ja laevatüübist, ühtlasi väljendab Kaja nende ettevõtmiste järelkaja, mis sellel rannal 150 aastat tagasi algasid. Kaja sai õnnistuse ka Häädemeeste Miikaeli koguduse õpetajalt Ahto Mäelt. 

Viited

Kategooria:Eesti kultuurikeskused
Kategooria:Häädemeeste vald