Liepupe mõis

Liepupe mõis (saksa keeles Pernigel, läti keeles Liepupes muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Liepupe kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda Liepupe valla Liepupe küla maadele.

Ajalugu
Mõis kujunes XIV sajandil, mil selle omanikuks sai Sander Pernendgel, temalt ostis selle aga Henneke Pitkeuer. Riia peapiiskopkond muutis Liepupe kihelkonna maad aastal 1402 lääniks, mis kuulus aastast 1403 Vietinghoffidele, seejärel Uexküllidele, aastast 1467 Koskullidele, aastast 1490 Rosenitele. Aastal 1630 oli mõis Tiesenhausenite valdus.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 151-152

Kui Liivimaa Venemaa koosseis läks, kuulus mõis Meckide suguvõsale. Meckide ajal valmis ka mõisa peahoone. Aastal 1829 läks mõis Saengerite suguvõsa valdusse,Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 171-172. kuuludes neile kuni võõrandamiseni aastal 1920.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Sproģi mõisaga 4 ja 3/4 adramaad, neile allus 218 mees- ja 275 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 247. Aastal 1757 oli adramaid 8 ja 3/4, aastal 1734 aga 5 ja 7/8. Aastal 1688 oli mõisate suurus 13 ja 1/2 adramaad, aastal 1641 aga seitse adramaad.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 151 Aastal 1832 oli mõisatel adramaid 8 ja 11/20, aastal 1881 aga 7 ja 42/80, lisaks 9 ja ˇ4/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 170. Võõrandamise ajal kuulus mõisale 2498 hektarit maad.Latviešu konversācijas vārdnīca. XII. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 24157-24159. sleja.

Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: Kikellei.

Mõisaansambel
pisi|left|Liepupe mõisa peahoone 2014. aastal
Mõisa barokkstiilis peahoone ehitas Christoph Haberlandi isa Johann Andreas Haberland. Hoone on kahekorruseline. Võõrandamise järel rajati hoonesse põllumajanduskool. Teise maailmasõja järel asus seal Liepupe sovhoosi kontorihoone. 2004. aastast asub seal võõrastemaja. Säilinud on ka mitu kõrvalhoonet, sealhulgas mõisavalitseja maja, ja 3,5 hektari suurune park. See rajati juba XVIII sajandi lõpus, ent tänapäevase ilme andsid sellele Saengerid 1990. aastatel.

Liepupe mõisakompleks,Liepupes muižas apbūve sealsed parkParks ja eluhooneDzīvojamā ēka ning eluhoone kaheksa toa interjöörid,Interjera dekoratīvā apdare (8 telpās) fassaadi dekoratiivsed reljeefidFasādes dekoratīvā apdare ja uksed,Durvju komplekts suur moonakamajaLielā kalpu māja ja tõllakuurVāgūzis on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Mõisa juures kasvav Liepupe tamm (ümbermõõt 4,1 m) on looduskaitse all.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Vaata ka
 Fideikomiss

Viited

Kirjandus
Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 40.

Kategooria:Limbaži piirkonna mõisad
Kategooria:Liepupe kihelkond
Kategooria:Vietinghoffide mõisad
Kategooria:Punaste Rosenite mõisad
Kategooria:Uexküllide mõisad
Kategooria:Tiesenhausenite mõisad