Tšillipipar

pisi|Noored tšillipiprataimed
Tšillipipar, õieti tšillipaprika, tšilli (nahuatli keeles chīlli, nahuatli hääldus: [ˈt͡ʃiːli], kuula: ; inglise keeles chili pepper, chile pepper, chilli pepper, chilli), vana kõnekeelne vaste türgi pipar, tänapäeval tulipipar, on maavitsaliste sugukonda kuuluv kapsaitsiinirikas paprika liik (Capsicum). Sellest on valmistatud ka vürtse (maitseainesegusid).

Tšillisid kasutatakse vürtsidena või eri toitude toorainena. Paljud maitsestamiseks sobivad sordid on vähetuntud ja mõned neist on väljasuremisohus. Kõik tuntud tšillid on söödavad, ainult et teatud kõige kangemad tšillid tekitavad osadel inimestel allergilist reaktsiooni, näiteks löövet, hingamisraskusi jne. Botaaniliselt määratledes on taime nimetuses sõna "pipar" eksitav, kuna piprad (Piper) kuuluvad teise taimeliiki, samuti pole tšillipipral "kauna", kuna tegemist on tegelikult ebamarjaga. Väidetavalt on inimene maakeral ainuke loom, kes kasutab tšillit söögiks – peale teatud putukatest kahjurite, liblikate ja tigude.

 Päritolu 
Tänapäeval arvatakse, et tšillipipart hakkasid enam kui 8000 aastat tagasi kasvatama ja aretama Kesk-Mehhiko idaosa muinaselanikud.Tieteen kuvalehti Historia 12/2014, s. 6.  

Tšillipiprad on väga mitmekesise välimusega. Need taimed kasvavad aasta läbi ja taluvad erinevaid kasvutingimusi. Paprika perekond on praeguse seisuga mitteametlikult jagatud kaheks peamiseks haruks: idapoolsed, mida esindavad väljasuremisohus Brasiilia vähetuntud metsikud liigid, ja läänepoolsed, mis hõlmavad kõiki niinimetatud tuntud tšillisid. 

Läänepoolsele harule on iseloomulik muuhulgas ülespoole kasvav kapsaitsiinirikas, enamasti teravamaitseline punane ebamari. Idapoolsetel liikidel on marjavili sageli kollane või oranž, allapoole kasvav ja mitte ilmtingimata kibe. Ka taimede välimus võib oluliselt erineda. Tšillitaime värvus sõltub taimes sisalduvatest karotenoididest. Punase värvuse tšillis tekitavad peamiselt karotenoidid ja kapsorubiinid. Geneetiliselt kuuluvad paprikad vaidlusalusesse sugukonda – maavitsaliste (Solanaceae) hulka kuuluvad muuhulgas tomat (Solanum lycopersicum), kartul (Solanum tuberosum), baklažaan (Solanum melongena) ja tubakas (Nicotiana).

 Tšilli mõjud 
Tšilli mõjuainena toimivad kapsaitsinoidid, millest tuntuim on kapsaitsiin, mis mõjub otse suu piirkonna närviretseptoritele. Kapsaitsiinid petavad organismi närviretseptoreid: viimased arvavad, et neile tehakse viga ja tekitavad põletuslaadse aistingu. Seetõttu loomad tšillipipraid ei söö. Tšilli manustamisel tekivad kehas muuhulgas valuaistingud, mis omakorda vabastavad organismi toodetud valuvaigisteid – endorfiine.

Kapsaitsiin on rasvlahustuv, nii et "kõrvetust" saab leevendada rasvase piima või näiteks leivatoodetega. Vee või mahla manustamine kõrvetuse leevendamiseks ei aita, vaid tekitab veel suurema koguse ärritavat (küll lahjemat) kapsaitsiinilahust suus ja efekt pigem suureneb. 

Tšillipipraid peetakse osades kultuurides afrodisiaakumiteks.

Mõjud on individuaalsed ning järgmised nimekirjas nimetatud mõjud on üldiselt levinud supertuliste tšillide puhul, olenevalt inimese kapsaitsiinitaluvusest.

Mõjusid (tähestikulises järjekorras)
 erektsioon
 higistamine
 kõhulahtisus
 kõrvavalu, isegi kuulmise ajutine nõrgenemine
 kõrvetised
 külmavärinad, ihukarvad tõusevad püsti
 luksumine
 maitsemeele tugevnemine
 meeleolumuutused: näiteks eufooria, paanika, seksuaalse huvi tõus
 nahaärritus, lööve – naha kokkupuute korral kapsaitsiiniga
 oksendamine
 puna – pindmine vereringe ergastub
 tähelepanu tõus
 väljakannatamatu põletusaisting suus
Kõik sümptomid on ajutised. Kapsaitsiin üldiselt (aine võib olla problemaatiline astmaatikutele ja allergikutele: hingamisraskused, lööve jne) ei kahjusta füüsiliselt, vaid tekitab närvides aistingu, nagu oleks tegemist põletuskahjustusega. Paanika tekib tavaliselt teadmatusest.

Kapsaitsiini mõju on kõige suurem limaskestadel. Isegi ihuga kokkupuutel tekib põletustunne. Aine imendumine läbi naha närvirakkudesse võib kesta tunde ja "põletus" võib tulla üllatusena ööpäeva pärast.

Mõju olulisim tegur on kapsaitsiini hulk. Väikest tükki kõige tulisemat tšillit võib igaüks proovida ilma suuremate probleemideta, aga suure koguse mahedama tšilli söömisel tekib juba (soovimatuid) kõrvaltoimeid.

Osa mõjudest on soovitud – näiteks higistamine ja jaheduse tunne (eriti palavates maades). Kõige teravama tšilli manustamine tekitab osadel inimestel endorfiinilaengu ja on eufooriline kogemus.

Inimese enda tolerantsitase aine suhtes määrab, kas tegemist on meeldiva kogemusega või on tulipipra söömine talumatu kogemus. 

Regulaarselt tarvitades tolerants aine suhtes kasvab. Kapsaitsinoididel on märgatavaid erinevusi põletustunde tekitamisel – eri hinnangute põhjal parimad "põletused" saab, kui süüa Capsicum pubescens'i ja Capsicum chinense paprikat.

Siiani teadaolevalt pole keegi surnud kapsaitsiini üledoosi tõttu, kuid supertuliseid tšillisid ei soovitata terviseprobleemide korral manustada.

  Tšilli teravus/tulisus 
Tsilli teravust/tulisust mõõdetakse scoville'i skaalal. Tuliseim usaldusväärselt mõõdetud tšillisort on Trinidad Moruga Scorpion, mille teravust hinnati umbes 2 miljoni scoville'iga. Endine rekordiomanik oli Naga Morich, mille teravuseks oli mõõdetud 1,2 miljonit scoville'i.

Teravus võib suuresti kõikuda sama sordi taimede viljade vahel, nii et numbrid skaalal on vaid suunavad. Keemiliselt valmistatud kapsatisiiniekstrakti scoville-näitajad tõusevad lausa 16 miljoni ühikuni. 
pisi|Eestis kasvatatud terava tšilli kaunad. Vasemalt paremale: ghost pepper, scorpion, chocolate ghost ja Carolina reaper.
Kaubanduslikult kasutatakse scoville-skaalast erinevat nullist kümneni ulatuvat hindamissüsteemi, kus harilikul paprikal on hindeks 0 ja kunagisel teravaimal sordil Habanero on hindeks 10. Habanerost teravamaid märgitakse lisades hinde kümne järgi plussmärk või mitu, näiteks Naga Morichilli teravust märgitakse 10+++. Teravus tuleb heledatest seemnekinnitustest, mitte seemnetest. Teravaimad on üldiselt väikseimad tšillid.Chilit, Helsingin Sanomat, 26.8.2010 s. D 1–2 

 Tšilli päritolu 
Päris kindlalt on tšilli pärit Lõuna-Ameerikast, kuid täpne päritolukoht on endiselt vaidlusalune – arvatakse siiski, et tõenäoliselt Boliivia ümbruskonnast. Tšilli on üks vanemaid taimekultuure, mida inimkond on kasvatanud. Vanimad tšillileiud Lõuna-Ameerika asustatud aladelt on üle 8000 aasta vanad.

Tšilli levis kõigepealt Lõuna-Ameerikasse, siis Kesk-Ameerikasse ja sealt Põhja-Ameerikasse.

Tavaliselt eeldatakse, et tšilli tõi Euroopasse Christoph Kolumbus, aga Rootsist on avastatud varaseid leide tõenäoliselt Capsicum frutescens'i liigi tšillipaprikatest ja need pärinevad Kolumbuse-eelsest perioodist.

Näib, et nii viikingid kui ka teised uurimis- ja kauplemisreisidega tegelenud rahvad on tundnud paprikat vähemalt arstimina pea üle tuhande aasta.

Tšillipipra levik Aasiasse toimus tänu Portugali kauplejatele, kes – olles teadlikud selle kaubanduslikust väärtusest ja pikantsusest sarnaselt musta pipraga – edendasid tšillipipraga kauplemist Aasia kaubateedel. Tšillipipra juurutasid Indias portugallased 15. sajandi lõpupoole. 21. sajandi Aasia köögis on tšillipipar kasutusel kogu Aasias.

 Kasulikkus 
Tšillipaprikad on ühed vitamiinirikkamad viljad taimede seas, kuna nendes on rohkelt C- ja E-vitamiini, samuti A-provitamiine ja B-vitamiini. Kuivatatud tšillis on 20% kasulikke kiudaineid. Suure karotenoidide sisalduse tõttu on tšilli antioksüdant. Samuti on tšilli põletust tekitavatel kapsaitsiinidel leitud tervist parandavaid omadusi mitmes uurimuses. Nimelt kapsaitsiinide mõju ergastab pindmist vereringet ja kiirendab ainevahetust, olles seega muuhulgas looduslik abivahend kaalust alla võtmisel. 

Kapsaitsiini kasulikke omadusi uuritakse jätkuvalt, näiteks uuritakse meditsiinis kapsaitsiini raviomadusi maohaavandi ennetamiseks ja raviks. 

 Tšilli sorte 
Tšillisorte teravuse järgi:
 Sort Teaduslik nimetus Teravus 
(skaalal 0–10) Teravus 
(Scoville'i skaalal) Ramiro  Capsicum annuum  0  <1 000 Ortega  Capsicum annuum  2  1 000–3 000 Super Red  Capsicum annuum  3  ? Jalapeño  Capsicum annuum  3  2 500–8 000 Homera  Capsicum annuum  3  ~10 000 Nattaly  Capsicum annuum  3  ~10 000 Hungarian Wax  Capsicum annuum  3  5 000–15 000 SerranoSerrano  Capsicum annuum  4  10 000–23 000 Lemon DropLemon Drop  Capsicum baccatum  4  5 000–30 000 Super Chili  Capsicum annuum  4  40 000–50 000 Jalapeño Gaucho  Capsicum annuum  4  ~50 000 CheyenneCheyenne  Capsicum annuum  5  <50 000 Cayenne Golden  Capsicum annuum  5  70 000–85 000 Orange Flame  Capsicum annuum  5  ? Star Flame  Capsicum annuum  5  ? Medina  Capsicum annuum  5  ? Bubba  Capsicum baccatum  6  ? Rawit Capsicum annuum  6–7  ~100 000 Aji CristalAji Cristal  Capsicum baccatum  6–7  >100 000 CAP 220CAP 220  Capsicum baccatum  6–7  >100 000 Habanero OrangeHabanero Orange  Capsicum chinense  10  120 000–325 000 7pod/pot  Capsicum chinense  10++  100 000–500 000 Naga MorichNaga Morich (Naga Jolokia, 
Bhut Jolokia, Nai Mirris ym...) Capsicum chinense  10+++  800 000–1 041 000 Trinidad Moruga Scorpion  Capsicum chinense  10+++  2 000 000Carolina Reaper (HP22B)  Capsicum chinense  10+++  2 200 000

 Tšilli kasutamine 
Tšillit kasutatakse nii vürtsina kui ka enesekaitse-gaasiballoonides. Tšilli käsitsemisel on põhjust vältida kokkupuudet näo, silmade, nina või suguelundite piirkondadega. Tšillis sisalduv kapsaitsiin põhjustab limaskestadel ja tundlikul nahal põletustunnet. Tšilliseks saanud käsi võiks hõõruda toiduõliga ja seejärel seebiga pesta – nii saab rasvlahustuva kapsaitsiini kätelt eemaldatud. 

Tšilli teravaim osa on vilja keskosas olev valge seina osa, kus asetsevad kapsaitsiini eritavad näärmed. Toidu valmistamisel saab seemned ja valge osa soovi korral eemaldada. Seemned ise ei ole tulised, isegi kui nende pinnal on teravust tekitavat kapsaitsiini. Seemneid võib muretsemata süüa, sest need ei põhjusta kõhuvalu, nagu tavalised paprika seemned. 

India põllumajanduspiirkondades kasutatakse Naga Morichi sordist valmistatud tšillipulbri ja mootoriõli segu piirdeaedade töötlemiseks, kuna niimoodi töödeldud köispiirded on osutunud efektiivseks elevantide eemale peletamisel.

 Kahjurid 
Tšilli kahjurid on osa putukaid sugukondadest Aleyrodidae, lehetäilised, Pseudococcidae, Thysanoptera, Tetranychus urticae ja Lygus rugulipennisChiliWikiWorld of Chillies (inglise keeles) ning mõned liblikaliigidMarkku Savela (inglise keeles) ja mingil määral teod.

Lehetäid, kellele tšillipipar meeldib: Aphis craccivora, oa-lehetäi, Aphis gossypii, Aphis nasturtii, Aphis spiraecola, Aulacorthum solani, Macrosiphum euphorbiae, Myzus ascalonicus, Myzus ornatus, Myzus persicae, Neomyzus circumflexus, Protaphis middletonii, Rhopalosiphoninus latysiphon ning Rhopalosiphum rufiabdominale.Aphids on Wordls Plants: Capsicum (inglise keeles)

 Tootmine 
2019 kasvatati terves maailmas 38 million tonni rohelist tšillipipart, millest Hiina kasvatas poole.
Tšillide ja rohelise tšillipipra tootmine 2019. aastalRegioon(Million tonni)Hiina19.0Mehhiko3.3Türgi2.6Indoneesia2.6Hispaania1.4Maailmas kokku38.0Allikas: ÜRO FAOSTAT

 Galerii 

 Vaata ka 

 Maavitsalised
 Paprika
 Kibe paprika
 Pipar
 Chili con carne

 Viited 

Kategooria:Köögiviljad