Käina kirikuaed

pisi|Käina kirikuaed varasema II MS monumendiga
Käina kirikuaed on kirikuaed Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina asulas Käina kiriku varemete ümber. Kirikuaia pindala on umbes 1 ha.Autorite kollektiiv, 2013. Hiiumaa kalmistud. Kärdla: Hiiumaa Muinsuskaitse Selts. Lk 53–54 Kirikuaed on arvele võetud kultuurimälestisena. (vaadatud 30.11.2017)

 Hauatähised 
Käina kirikuaeda maeti 13. sajandist 19. sajandi II pooleni, kuid kalmistu hävitati 20. sajandil masina-traktorijaama rajamisega kalmistu territooriumile. Tänaseni on säilinud vaid Jausa Juhan Juurmanni (1794–1853) ja haagikohtuniku ning 1856. aastal Aadma mõisa valitsejaks olnud Richard von Gerneti ja Magdalene Pauline Charlotte von Gernet (neiupõlvenimi von Stackelberg) tütre Olga von Gerneti (1854–1856) hauatähised. 

Lisaks on säilinud mõningad uusaegsed hauaplaadid, mida säilitatakse kiriku juures. Üksikud fragmendid on hoiul ka SA Hiiumaa Muuseumid. Üks poolik 17. sajandi rõngasrist asub kirikust itta jääva 18. sajandi matusekabeli ja kiriku vahel, kuid see ei ole oma esialgses asukohas. Nimetatud matusekabel on hiljuti rekonstrueeritud ning see kuulus ilmselt pastor Thunderi suguvõsale.

Kirikaia piirdemüürist itta jääb 1941. aasta oktoobris hukatud kohalike ühishaud, kuhu maeti 1967. aastal ümber 13 tundmatu nõukogude sõduri säilmed. Esimene monument püstitati 1950. aastal. Seoses kommunistlike mälestusmärkide eemaldamisega avalikust ruumist 2020. aastatel, asendati varasem obelisk 2022. aastal neutraalsema hauatähisega.
pisi|Käina mälestusmärk peale uuendamist
pisi|Uus mälestusmärk kirikust idas 2023. aasta kevadel

Arheoloogia

Käina kirikuaias on toimunud arheoloogilised jälgimised ja uuringud paaril korral. 1981. aastal Urmas Seliranna juhtimisel kiriku konserveerimistööde käigus kirikaias töid dokumenteeritud pole. 1989. aastal rajati kiriku lõunaportaali juurde veetrass, mille käigus avastati 7 luustikuga hauakabeli jäänused, 4 neist lapsed. Arvatavasti on tegu kirikuõpetaja Tunderi perekonna rahulaga 18. sajandist. Antud ala on täna osaliselt ketiga piiratud.   

2014. aastal rajati OÜ Arheoxi arheoloogide Keiti Randoja ja Taisi Juusi jälgimise all tänavavalgustus kiriku ümbrusesse ja kergliiklustee kiriku põhjaküljele. Tööde käigus leiti üksikuid inimluude fragmente vaid segatud kihist rajatud kergliiklustee juurest. Hiiu mnt 20 paralleelselt kulgenud trassidest leiti vaid 17.–19. sajandi leiumaterjali ja üksikuid loomaluid.

2020. aastal toimusid OÜ Arheograator arheoloogi Monika Reppo juhtimisel arheoloogilised uuringud seoses kiriku valgustamiseks rajatud valgustite rajamisega. Kokku ligi 175 m pikkade trasside põhjal oli võimalik kindlaks teha, et kirikust idas paiknevast kabelist ja piirdemüürist pole kalmistu kaugemale ulatunud.  

Ajalooliste fotode järgi oli antud ala aiaga piiratud ning siit polnud kirikule ka juurdepääsu. Kirikaia piirdemüürist kagus on ilmselt kiriku ehituse või parandustööde käigus lubjakivi või lupja. Tugevalt segatud ja lõhutud inimluid leiti vaid kirikust lõunas ja läänes. Olga von Gerneti hauaplatsist põhjas oli säilinud ka veidi kalmistuga seotud kultuurkihti, sealhulgas inimluid.  

Vaata ka
Käina kalmistu
Käina kirik

Viited

Välislingid

Kategooria:Käina kihelkonna kalmistud
Kategooria:Hiiumaa vald
Kategooria:Hiiu maakonna kalmistud
Kategooria:Hiiu maakonna kultuurimälestised