Maksimaalne hapniku tarbimine

Maksimaalne hapnikutarbimisvõime (inglise keeles VO2 max ) on suurim võimalik hapniku tarbimistase intensiivse treeningu ajal. Maksimaalne hapniku tarbimine annab aimu indiviidi kardiorespiratoorsest treenitusest ja on oluline tegur, mille abil indiviidi sportlikke tulemusi ennustada.

Treeningu ajal treeningu koormuse suurendamisel suureneb nii hapniku sissehingamine kui ka süsihappegaasi väljahingamine. Siiski on määratletud teatud hapniku tarbimistase, millest indiviid seda taset enam kõrgemaks tõsta ei saa, isegi treeningu koormust suurendades. Seda taset nimetataksegi maksimaalseks hapniku tarbimiseks. 

 Tervis 
Maksimaalset hapnikutarbimisetaseme näitajat kasutatakse tihti ka tervisenäitajana. 2016. aastal tuli Ameerika Südameassotsiatsioon (ASA) välja tõestusega, et madalamad maksimaalse hapniku tarbimist näitavad tasemed on seotud südame-veresoonkonna haigustega ja eri tüüpi vähihaigustega. Vähese kehalise aktiivsusega inimesel esineb suurem risk mitmete krooniliste haiguste kujunemiseks ning see halvendab üldist elukvaliteeti. Peale suurte haigusriskide tõI ASA välja, kui oluline on igapäevane füüsiline aktiivsus ja inimeste teadlikkus sellest. Kehaline liikumine on igapäevaseks eluks vajalik tegevus. Ilma lihaste tegevuseta pole võimalik hingamine ja südametalitlus. Isegi inimese mõtlemine avaldub lihasepingutusena.

Hapniku tarbimisvõime koosneb peamiselt kolmest tegurist: südame löögivõimest ([null südame löögisagedus] x [null südame löögimaht]), kopsumahust ning lihaste võimest hapnikku kasutada. Maksimaalse hapniku tarbimise taseme põhjal on võimalik välja töötada sobilik treeninguprogramm.pisi|Koormustesti sooritamine trenažööril

 Mõõtmine 
Maksimaalset hapniku tarbimist on võimalik mõõta:
 laboris, kus invidiid kannab testi ajal hapnikumaski;
 oletada viimaste võistlustulemuste järgi;
 tehes piiksu testi;
 tehes koormustesti trenažööril.

 Treenimine 
Maksimaalset hapniku tarbimistaset on võimalik ka tõsta. Kuigi see oleneb paljugi inimese geenidest, on seda õige treeningukavaga võimalik tõsta. Enamus inimesi suudab oma hapniku tarbimistaset treeninguga tõsta 5–20% (mõnede inimeste puhul ka 60% tõus). Esineb ka erandeid, kus mõne inimese puhul treening ei aita, geenide pärast.

Vastupidavuse spordialaga tegeleva sportlase treening on aastatepikkune töö ning selle protsessi tulemused võivad olla väga head, kui järgitakse õigeid põhimõtteid. Treeninguprotsessis, nagu igasuguse teise pedagoogilise protsessiga seoses, on olulisteks teguriteks järjepidevus, jõukohasus, süstemaatilisus, teadlikkus ja individuaalsus. Kõrgeid tulemusi vormitakse kannatlikult ja kaua. Vastupidavuse arendamine on eelkõige aeroobse töövõime ja treenituse parandamine ehk kehalise tegevusega seotud mehhanismide arendamine eesmärgiga, et jätkuks energiat terveks distantsiks. Aeroobne töövõime iseloomustab organismi võimet kindlustada töötavaid elundeid, eelkõige töötavaid lihaseid, võimalikult suure hulga hapnikuga, mida hinnatakse maksimaalse hapniku tarbimise järgi.

 Ficki valem 
Maksimaalset hapniku tarbimist saab defineerida ka Adolf Ficki valemi järgi, mille ta avaldas aastal 1855. See on matemaatiline valem, millest saab tuletada sportlase teoreetilise VO2 max-i. Südame võimsuse mõõtmiseks on kasutatud Ficki põhimõtet. Selle aluspõhimõtteid võib rakendada ka mitmesugustes kliinilistes olukordades.

CO – südamest pumbatava vere kogus intensiivse treeningu ajal 
CaO2 – hapnikusisaldus arteriaalses veres
CvO2 – hapnikusisaldus venoosses veres
VO2 – maksimaalne hapniku tarbimine

Valemit teisendades, on võimalik välja arvutada VO2 max → VO2 = (CO × Ca) – (CO × Cv) 

 Testimine 
 Cooperi test 

Cooperi test on test kehalise töövõime hindamiseks.

 Test koosneb sellest, et 12 minuti jooksul mõõdetakse (kõndides, sörkides või joostes) läbitud maa pikkus meetrites.
 Testile peaks eelnema vähemalt mõnenädalane treening.
 Testi põhjal saadud tulemused jaotatakse viide rühma: väga hea, hea, rahuldav, nõrk ja väga nõrk (nii meeste kui ka naiste puhul).

Mehed 
Alla 30 a30–39 a40–49 aÜle 50 aTulemusüle 2800 müle 2700 müle 2500 müle 2300 mVÄGA HEAüle 2400 müle 2200 müle 2000 müle 1900 mHEAüle 2000 müle 1800 müle 1600 müle 1500 mRAHULDAVüle 1600 müle 1500 müle 1300 müle 1200 mNÕRKalla 1600 malla 1500 malla 1300 malla 1200 mVÄGA NÕRK
Naised
Alla 30 a30–39 a40–49 aÜle 50 aTulemusüle 2600 müle 2400 müle 2300 müle 2100 mVÄGA HEAüle 2100 müle 2000 müle 1900 müle 1600 mHEAüle 1800 müle 1600 müle 1500 müle 1300 mRAHULDAVüle 1400 müle 1300 müle 1100 müle 1000 mNÕRKalla 1400 malla 1300 malla 1100 malla 1000 mVÄGA NÕRK

 Piiksutest 

Piiksutest ehk mitmetasemeline on test, mis on intruktsionaalselt kerge, väga võimas test, mille kaudu on võimalik ennustada indiviidi VO2 max-i ehk maksimaalset hapniku tarbimisvõimet. 

Test koosneb 20-meetrilisest vahemaast ning kahest punktist, mida mööda katsealused jooksma peavad. Iga jooks peab olema sünkroonis eelnevalt salvestatud helisalvestisega (piiksuga), millest tulenebki nimi – piiksutest. 

Katse käigus läbib sportlane järjest raskemaid tasemeid (mis kestavad veidi üle minuti), kusjuures iga tase piiksub iga uue taseme saavutamisel aina kiiremini. Selles punktis, kus katsealune ei jõua enam jooneni enne piiksu, on katse on lõppenud ja tema tulemus pannakse kirja.
TaseVahemaa läbimiste arvKiirus (km/h)Vahemaa läbimise aeg (s)Läbitud vahemaa (m)Kulunud aeg (min:s)178914001:03289830002:07389,57,5846003:0849107,264004:125910,56,8682005:14610116,55102006:2071011,56,26122007:22811126144008:2891112,55,76166009:311011135,54188010:32111213,55,33212011:361212145,14236012:38131314,54,97262013:431413154,8288014:45151315,54,65314015:461614164,5342016:49171416,54,36370017:501815174,24400018:54191517,54,11430019:562016184462021:00211618,53,89494022:03

Peale tulemusi on võimalik ennustada VO2 max-i.

Valem ennustamaks laste VO2 max-i: (aastad – ümardatud lähima täisarvuni)
 V02 max = 31,025 + 3,238 × (kiirus) – 3,248 × (aastad) + 0,1536 × (kiirus) × (aastad)
Valem ennustamaks noorukite VO2 max-i:
 V02 max = –27,4 + 6,0 × (kiirus) 
Valem ennustamaks täiskasvanute VO2 max-i:
 V02 max = –23,4 + 5,8 × (kiirus)

 Tasemed 
Maailma kõige kõrgeim tase, mis seni mõõdetud on, mõõdeti Bjorn Daehliel (90.0), kes on endine Norra murdmaasuusataja. Ta on 8-kordne olümpiavõitja ja 9-kordne maailmameister. Dæhlie on võitnud taliolümpiamängudelt kokku 12 medalit: 8 kuld- ja 4 hõbemedalit.

Naiste tasemed (ml/kg/min)
VanusVäga halbHalbKeskmineHeaSuurepäraneKõrgeim13–19< 25,025,0–30,931,0–34,935,0–38,939,0–41,9> 41,920–29< 23,623,6–28,929,0–32,933,0–36,937,0–41,0> 41,030–39< 22,822,8–26,927,0–31,431,5–35,635,7–40,0> 40,040–49< 21,021,0–24,424,5–28,929,0–32,832,9–36,9> 36,950–59< 20,220,2–22,722,8–26,927,0–31,431,5–35,7> 35,7üle 60< 17,517,5–20,120,2–24,424,5–30,230,3–31,4> 31,4

Meeste tasemed (ml/kg/min)
VanusVäga halbHalbKeskmineHeaSuurepäraneKõrgeim13–19< 35,035,0–38,338,4–45,145,2–50,951,0–55,9> 55,920–29< 33,033,0–36,436,5–42,442,5–46,446,5–52,4> 52,430–39< 31,531,5–35,435,5–40,941,0–44,945,0–49,4> 49,440–49< 30,230,2–33,533,6–38,939,0–43,743,8–48,0> 48,050–59< 26,126,1–30,931,0–35,735,8–40,941,0–45,3> 45,3üle 60< 20,520,5–26,026,1–32,232,3–36,436,5–44,2> 44,2

 Vaata ka 
 Ameerika Südameassotsiatsioon
 Anaeroobne treening

 Viited 

Kategooria:Sport
Kategooria:Pulmonoloogia