Kõrve mõis

Kõrve mõis, ka Kõrveküla mõis (saksa keeles Corpes, ka Corps), oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal (vaadatud 17.01.2018), tänapäeva Kõrveküla küla lähedalKõrve ms, www.eki.ee Kadrina vallas Lääne-Virumaal.

Ajalugu
Kõrveküla küla on nimetatud 1241. aastal Taani hindamisraamatus (Corpius, par. Tortuestæuæræ, kyl. Repel Vir.).Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933, lk 447. 1409. aastaks oli see jagunenud kaheks osaks.Bfl. I, 104. Mõlemasse ossa rajati ka mõis. Kõrve mõisa on allikais mainitud esimest korda 1495. aastal (Hof zu Corpes), mil selle valdajaks oli Bertold Firkes (Fircks). Varem oli see kuulunud Hans Corpesele (suri enne 1495).Bfl. I, 474. Viimane pärines Korbise vasallisuguvõsast, kelle kohta on esimesi teateid 1306. aastast; nad sai küla järgi nime.Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933, lk 869. Firkesi käest omandas mõisa Heinrich Hastfer (suri enne 1518) Kaarli mõisast, keda on mõisnikuna nimetatud 1500. ja 1505. aastal.Bfl. I, 590, 644. 1516. aastal oli valdajaks tema sugulane Heinrich Hastfer (suri pärast 1529) Tõdva-Kõnnust. 

Kaarli mõisa omaniku Heinrichi poeg Reinhold Hastfer (suri pärast 1518) loovutas Kõrve mõisa 1517. aastal Heinrich Treydenile.Bfl. I, 846. Seejärel omandas selle Arend Asserie(n). 1533. aastal oli see tema poja Vohnja mõisniku Johann Asserieni käes. Kõrve minetas peagi mõisa staatuse ja see kadus jäljetult. Pool külast oli edaspidi Vohnja mõisa koosseisus.

Vaata ka
Tuimõisa mõis (Kadrina kihelkond)

Viited

Kirjandus
Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933. Lk 447-448.

Välislingid

Kategooria:Virumaa mõisad
Kategooria:Kadrina kihelkond
Kategooria:Hastferite mõisad