Lūši mõis

Lūši mõis (saksa keeles Luxenhof, läti keeles Lūša muiža) oli rüütlimõis, hiljem Vastse-Laitsna kõrvalmõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas.

 Ajalugu 

Lūši maad kuulusid algselt Zeltiņi mõisale.  Sellest kujunes Völkersahmide valdus, mis kuulus neile aastani 1763, mil Carl Gustav von Völkersahm koos oma õega mõisa 1500 taalri eest parun Johann Gottlieb von Wolffile müüs. Too pärandas mõisa koos Vastse-Laitsna mõisaga oma vennapojale, kelle nimeks oli samuti Johann Gottlieb. Tema pärandi jagamisel sai need mõisad endale Joseph Otto Albert von Wolff.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 262. Aastal 1857 sai Vastse-Laitsna mõisast koos Repjekalnsi ja Lūši mõisadega fideikomiss, mis läks Stephan Woldemar Gottlieb von Wolffi omandisse.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 380.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1/2 adramaad, sellele allus 32 mees- ja 41 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.

Aastal 1627 oli Repjekalnsi mõisa suurus koos Lūši mõisaga kokku 2 adramaad, sellest ühe adramaa jagu oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisadel adramaid 1/2. Aastal 1688 kuulus mõisadele adramaid 3, ent aastal 1734 oli neid 1 ja 7/8. Aastal 1758 oli mõisade suurus 2 ja 1/2 adramaad. Aastal 1823 oli nende suurus 4 ja 1/10 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 261. Aastal 1832 oli mõisadel 4 ja 1/10 adramaad maad, aastal 1881 arvestati nende maid aga koos Vastse-Laitsna mõisaga.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 379.

Viited



Kategooria:Smiltene piirkonna mõisad
Kategooria:Apekalnsi kihelkond
Kategooria:Wolffide mõisad