Ümberasujate loend

See loend sisaldab 1939.–1940. aastal Umsiedlung'i käigus Eestist ja Lätist lahkunud isikuid.

A
Aleksander Allik – Kuressaare ekslinnapea ja proviisor
Arthur Allik
Walter Anderson
Wilhelm Anderson

B
Carl Bergmann
Gerhard Bergmann
Alice Blumberg, Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tütretütar
Max Bock, jurist, Eesti Ajutise Maanõukogu, Asutava Kogu ja I Riigikogu liige
Egmond von Brevern – Maardu mõisa mõisnik
Leonhard Brunovsky, Visusti saksa koguduse õpetaja, Saksa praostkonna vikaarõpetaja
Arthur von Buxhoeveden – Vabadusristi I liigi 2. järgu kavaler kolonel
Nikolai Bäuerle

D
Ernst Duberg

E
 Samuel Eberhard, Kunda koguduse õpetaja
Hans Joachim Eichhorn
Otto Wilhelm Etzold, Paldiski Nikolai koguduse hooldaja õpetaja

F
Jules Favré
Ernst von Fock – Sagadi mõisa mõisnik
Ellen Xenia Frey – Eesti arst

G
Edgar Arthur Greinert
Ernst Adolf Greinert
Curt Albert Glück, vaimulik

H

Valter Friedrich Hollmann
 I 
 Carl Hellmut Intelmann, Varbla koguduse õpetaja

J
Paul Johansen – Tallinna linnaarhivaar
 K 
Alexander von Keyserlingk, baltisaksa amatöörbioloog
 Gunnar Knüpffer, Tartu ülikooli koguduse Saksa Pihtkonna õpetaja

L
Viktor Lange
Theodor Lackschewitz
Martin Christian Luther – tööstur

M
Hans Eduard Gottfried Martinson
Otto von Moeller
Hermann Theodor Mähle
Heinz von zur Mühlen
Ralph von zur Mühlen, Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja

 N 
Hermann von Nottbeck, vandeadvokaat Tallinnas

 O 
 Alfred Oebius, Audru Püha Risti koguduse õpetaja

P
 Peter Otto Hermann Paulsen, Piirsalu koguduse õpetaja
Gert von Pistohlkors
Gustav Friedrich Wilhelm Eduard Pundt

R
Georg von Rauch

S
Hermann Salza – kontradmiral, endine merejõudude juhataja
 Friedrich Schiele, Reigi Jeesuse koguduse õpetaja
Klaus Scheel – pankur 
Kurt Rudolf Schultz
Edmund Spohr – Tartu Ülikooli botaanik
Matthias Stackelberg, vandeadvokaat Kuressaares

V
Roman Vaher
Axel de Vries (1892–1963 Bonn), Eesti ja Saksa poliitik ning ajakirjanik.

W
Ernst Waldmann
 Johannes Walter, Kodavere Mihkli koguduse õpetaja
Ernst Wellig
August Westren-Doll, Viljandi Jaani koguduse õpetaja 
Adalbert Hugo Willigerode (jun)
Theodor Hans Wühner, eesti vaimulik
 Täiendav teave 
Tallinnast lahkus ca 50 arstiSaksamaale asunud Tallinnast 50 arsti., Uus Eesti, nr. 309, 12 november 1939: Erich Wulff, Aleksander Lane, Karl Mickvitz, Boris Kellner, Richard Koch, Voldemar Blacher, Evald Busch, Ferdinand Eichfuss, Friedrich Etzold, Leo Findeisen, Adolf Friedentahl, Erich Girgensohn, Gertrud Hansen, Ernst Hasenjäger, Viktor Hefftler, Georg Hesse, Hugo Hirsch, Hugo Hoffmann, Herbert Hold, Herbert Hunnius, Friedrich Keller, Friedrich Kienast, Adam Knüpffer, Ernst Kügelgen, Johann Luchsinger, Aleksander Melkert, Rolf Meder, Gerhard Mühlen, Nikolai Nifontoff, Aleksander Pezold, Verner Plath, Gerhard Rall, Ferdinand Kuus, Alfred Veckram, Otto Vender, Erich Savary, Paul Schmidt, Viktor Schröppe, Friedrich Sellheim, August Spindler, Aleksander Studemeister, Herman Tiling, Hans Ucke, Artur Wahl, Paul Armsen, Ralf Armsen, Volfgang Erlemann, Erik Salzberg, Klara Salzberg, Sinaida Riima, Kurt Lutz ja A. Stamm ja suurem osa nelja Tallinna haigla: Diakonisside asutuse, Greiffenhageni kliiniku, dr. Knüpfferi nais-erakliiniku ja dr. Hugo Hirschi sanatooriumiDr. Hirschi sanatooriumil uus omanik., Uus Eesti, nr. 280, 14. oktoober 1939 personalistLahkub nelja haigla arstlik personaal, Päewaleht, nr. 276, 11. oktoober 1939. Baltisakslaste ümberasumise käigus lahkus Eestist ca 195 arstiTERVISHOID, Valge raamat: eesti rahva kaotustest okupatsioonide läbi 1940–1991, lk 44

Seoses ümberasumisega vabastati ametist sh vaimulikud: Paide Püha Risti ja Anna koguduste õpetaja, ühtlasi Järva praostkonna praost Gerhard Pärli, Varbla koguduse õpetaja Carl Hellmut Intelmann, Kiviõli Peetri koguduse korraldaja õpetaja Arkadi Filippov, Piirsalu koguduse õpetaja Peter Paulsen, Harju-Madise koguduse õpetaja ja Paldiski koguduse hooldaja õpetaja Otto Wilhelm Etzold, Audru koguduse õpetaja Alfred Oebius, Reigi koguduse õpetaja Friedrich Schiele, Kodavere koguduse õpetaja Johannes Walter, Viljandi Jaani koguduse õpetaja August Westren-Doll, ja Kunda koguduse õpetaja Samuel Eberhard, Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja Ralph Mühlen. Saksa praostkonna õpetajaist vabastati ametist: Tartu ülikooli koguduse Saksa Pihtkonna õpetaja Gunnar Knüpffer ja Saksa praostkonna vikaarõpetaja Leonhard BrunovskySeni wabastatud 26 saksa pastorit, Postimees (1886-1944), nr. 289, 26. oktoober 1939.

Tartu Ülikooli üliõpilaste arv vähenes sakslaste lahkumise tõttu, Tartu Ülikoolis õppis 1939. aastal üldse 150 saksa soost üliõpilase ümber ja juba 11. oktoobriks oli ülikoolile lahkumissooviavaldused esitanud umbes poolsada saksa soost üliõpilast.

Lahkunud sakslased omasid suuri maaomandeid, mis on suurelt jaolt pärast maareformi asunikkudelt kokku ostetud. Nii olid järgmiste suuremate maaüksuste ja mõisasüdamete pidajateks sakslased: 1) Ubja, Rakvere lähedal, om. Nikolai Behr, 520 ha; 2) Saduküla, Tartu linna rendimõis ja piiritusevabrik, rentnik Bergmann, 405 ha; 3) Vanamõisa Rakvere lähedal, om. Ludwig Georg Johann (Hans) BrevernEliisebeth Pruus, Viinaköögist viinavabrikuks. Eestimaa kubermangu Viru ja Järva kreisi mõisate piirituse tootmishoonete näidetel, Tartu Ülikool, 2003, 183 ha ja piiritusevabrik; 4) Ruila, om. Bremen Laitses, 100 ha; 5) Kostivere, om. Dehn, Tallinna lähedal, 265 ha, piiritusevabrik; 6) Kohila Elvas, om. Dehn, 400 ha; 7) Järve, Kohtla-Järvel, om. Georg Joachim Alexander Dehn, 110 ha, piiritusevabrik; 8) Matsalu Läänemaal, om. I. Eichen, 100 ha; 9) Alliku, Türil, om. Engelhardt, 80 ha; 10) Penningi, Harjumaal, om. Florell, 162 ha; 11) Võidula Vändras, om. Graubner, 400 ha; 12) Triigi, riigimõis Virumaal, 350 ha; rendil Gruenewaldti käes; piiritusevabrik; 13) Äntu, Virumaal, om. Ferdinand Walther Harpe, 120 ha; 14) Alsoka, Harjumaal Sauel, om. Nikolai Alexander Harpe, 120 ha; 15) Viisu, riigimõis Järvamaal, rentnik Eugen Harpe, 300 ha, piiritusevabrik; 16) Habaja, Harjumaal, om. Hans Hunnius, 630 ha, piiritusevabrik, juustutööstus; 17) Põdrangu, rligimõis Tamsalu lähedal, 300 ha, piiritusevabrik, rentnik Reinhold Harpe; 18) Seppa, Sakus, om. Koch, 150 ha; 10) Moe, Tapa lähedal, 150 ha ja piiritusevabrik, om. Kurberg; 20) Erra, Lüganusel, om. Walter Kursell, 250 ha ja piiritusevabrik; 21) Sinalepa Läänemaal, 150 ha, om. Kursell ja 22) Jändja Järvamaal, 60 ha, om. sama Kursell; 23) Juuliku Sakus, 75 ha, om. Lilienfeld; 24) Sääse Tamsalus, lubjatehas, om. Limberg, 100 ha; 25) Kurtna Jõhvis, om. N. Luchsinger, 200 ha, piiritusevabrik; Paasvere Virumaal, om. Axel Maydell, 100 ha, lauavabrik; 27) Udeva, riigimõis Järvamaal, 240 ha ja piiritusevabrik, rentnik Bernhard Maydell; 28) Eistvere Pilistveres, 120 ha ja piiritusevabrik, om. Viktor Mühlen, 29) Vao, Kiltsis, om. Rennenkampff, 170 ha ja piiritusevabrik; 30) Porkuni, Virumaal, 250 ha, om. Ernst Magnus Rennenkampff, lauavabrik, elektrijaam, piiritusevabrik, tärklisevabrik jne.; 31) Prääma, Paide lähedal, om. Georg Voldemar Renteln, 250 ha, elektrijaam ja turbatöõstus; 32) Oepere, Raasiku lähedal, om. Paul Heinrich Scheel 160 ha; 33) Sipa, Märjamaal, 170 ha, omanik Nikolai SchillingRiigimajapidamisi sakslaste mõisadesse., Maa Hääl: maarahva ajaleht, nr. 40, 5. aprill 1940; 34) Vihula, om. Schubert, 110 ha, lauavabrik, veski; 35) Varangu. Kunda lähedal, om. Schulmann. 100 ha ja piiritusevabrik; 36) Soosaare, Viljandimaal, om. Buxhoeveden, 100 ha; 37) Sahkapuu, end. dr. Raamoti talu Tartu juures, 110 ha, omanik Sivers; 38) Karste, Kanepis; 120 ha ja piiritusevabrik, om. Stackelberg; 30) Kalevi. Virumaal, 150 ha ja piiritusevabrik, om. Winkler; 40) Hõreda, Harjumaal, 320 ha ja piiritusevabrik, om. Stackelberg; 41) Pagari, Virumaal, 80 ha ja piiritusevabrik, om. Stackelberg: 42) Ohukotsu, Varbolas, 100 ha, Ohukotsu lauavabrik, omanik Tiesenhausen; 43) Päinurme. Järvamaal, 16 ha ja piiritusevabrik, om. Wahl; 44) Soldina, Narva lähedal, 80 ha, om. Weber ja 45) Kullamaa. Vaivaras, 80 ha, kuulub samale Weberile; 46) Varudi, Virumaal, 80 ha ja piiritusevabrik. om. Weiss, 47) Vinni, Rakvere lähedal, 1150 ha, sakslaste kool; 48) Ulvi, Virumaal, 50 ha, Finkier, piimatööstus, piiritusevabrik, teliiskivitööstus; 49) Roela Virumaal, om. Wrangell. 350 ha. piirituse-, laua, telliskivi-, juustu- ja tärpentinitööstused; 50) Essu, Virumaal, om. Ungern-Sternberg. 160 ha, piiritusevabrik; 51) Küti, Virumaal, om. Stackelberg, 120 ha ja piiritusevabrik. 52) Voore, Virumaa], om. Johannson, 60 haSakslaste maaomand Eestis, Uus Eesti, nr 283, 17. oktoober 19394000 hektari maad võetakse sakslastelt üle, Maa Hääl : maarahva ajaleht, nr. 124, 30. oktoober 1939. Virumaal olid endised mõisnikud, mitmel pool suutnud peale maade tükeldamist saada uuesti üsna suurte mõisade omanikuks, omades mitmel pool peale oma talu veel kuni üheksa kokkuostetud talu. Suuremateks kokkuostetud mõisadeks olid Essu, Selja, Viru-Roela j.t. Lahkusid Ubja mõisnik Behr, Vinnist Otto Wetter-Rosenthal, Hans Maydell Veltsist, E. Ungern-Steriberg Essust, Paul Rennenkampff Vaost, Ed. Maydell Paasverest. H. Neff Muugast, Jürgen Brevern Varangult, V. Rosenthal Seljalt, C. Stackelberg Kütist, V. Stackelberg Kalvist, A. Harpe Viru-Jaagupist, H. Dehn Koonust, Georg August Arthur Gruenevaldt Triigist, V. Harpe Antust, Ernst Rennenkampff Porkunist, Paul Rennenkampff Kaarmalt ja Valter Rennekampff Pandiverest j.t.Rakverest lahkub 95 prots., Päewaleht, nr. 277, 12. oktoober 1939.

 Viited 

 Kirjandus 
E. V. kodakondsusest lahkunud isikute nimestik (RTL 1940, 14)
E. V. kodakondsusest lahkunud isikute nimestik (RTL 1940, 36)
E. V. kodakondsusest lahkunud isikute nimekirja õiendus (RTL 1940, 61)
Saksamaale asunud Tallinnast 50 arsti., Uus Eesti, nr. 309, 12. november 1939
„Orotawal" läks 271 sakslast, Päewaleht, Number 341, 15. detsember 1939

Kategooria:Biograafiate loendid
Kategooria:Baltisakslased
Kategooria:1939. aasta Eestis
Kategooria:1940. aasta Eestis
Kategooria:Eesti loendid