Laskesuusatamine olümpiamängudel

Laskesuusatamine on taliolümpiamängudel alates 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys, kus mehed võistlesid 20 km individuaaldistantsil . Enne seda on taliolümpiamängude kavas mitu korda olnud laskesuusatamise eelkäija patrullsuusatamine. 

1968. aasta taliolümpiamängudel Grenoble'is oli esimest korda kavas meeste 4 × 7,5 km teatevõistlus, millele järgnes 10 km sprindivõistlus Lake Placidis 1980. aasta taliolümpiamängudel. 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is, osalesid esimest korda naised 15 km individuaaldistantsil, 3 × 7,5 km teatevõistluses (4 × 7,5 km ajavahemikul 1994–2002 ja 4 × 6 km 2006. aastal) ning 7,5 km sprindivõistluses. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys lisati taliolümpiamängude programmi jälitussõit (meestel 12,5 km ja naistel 10 km). Jälgitussõitu kvalifitseeruvad sprindivõistluse 60 parimat finišeerijat (meestel 10 km ja naistel 7,5 km). Sprindivõistluse võitja alustab võistlust, millele järgneb järgmine laskesuusataja sama ajavahega, mis ta kaotas sprindivõistluses võitjale. Torinos 2006. aasta taliolümpiamängudel viidi esimest korda läbi ühisstardigavõistlus (meestel 15 km ja naistel 12,5 km), kus 30 parimat varasemate startide põhjal välja valitud sportlast startisid koos. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis lisandus 2x6+2x7,5 km segateatesõit (kaks naist ja kaks meest). Seega on tänapäeval OM-il kavas kokku 5 sõitu meestele ja 5 sõitu naistele ning segateatevõistlus.

Kõige edukam laskesuusataja on olnud norralane Ole Einar Bjørndalen, kes on kaheksa korda tulnud olümpiavõitjaks.

Olümpiamängude kokkuvõte

Enne laskesuusatamise debüüti 1960. aasta taliolümpiamängudel toimus patrullsuusatamise võistlus neljadel taliolümpiamängudel: 1924, 1928, 1936 ja 1948. 1924. aastal anti patrullsuusatamise eest medaleid, kuid see oli demonstratsioonvõistlus ülejäänud kolmedele taliolümpiamängudele. Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit peab patrullsuusatamist laskesuusatamise eelkäijaks.

 Laskesuusatamise võistlust ei toimunud 

MängudAasta AlasidParim riik1. 1924 1   (1)2. 1928 1   (1)3.  4. 1936 1   (1)5. 1948 1   (2)6.  7.  8. 1960 1   (1)9. 1964 1   (1)10. 1968 2   (2)11. 1972 2   (3)12. 1976 2   (4)13. 1980 3   (5)MängudAasta AlasidParim riik14. 1984 3   (2)15. 1988 3   (1)16. 1992 6   (1)17. 1994 6   (1)18. 1998 6   (3)19. 2002 8   (4)20. 2006 10   (2)21. 2010 10   (5)22. 2014 11   (6)23. 2018 11   (3)24. 2022 11   (7)25. 2026 11  

Edukamad sportlased

Mehed

 Koht Sportlane Riik Alates Kuni Kuld Hõbe Pronks Kokku 1. Ole Einar Bjørndalen  1998 2014 8 4 1 13 2. Johannes Thingnes Bø  2018 2022 5 2 1 8 3. Martin Fourcade  2010 2018 5 2 ̶ 7 4. Ricco Gross  1992 2006 4 3 1 8 4. Emil Hegle Svendsen  2010 2018 4 3 1 8 6. Sven Fischer  1994 2006 4 2 2 8 7. Aleksandr Tihhonov  1968 1980 4 1 ̶ 5 8. Tarjei Bø  2010 2022 3 2 1 6 Halvard Hanevold  2002 2010 3 3 1 7 .10. Mark Kirchner  2010 2018 3 1 ̶ 4Seisuga 12. september 2024 

Naised

 Koht Sportlane Riik Alates Kuni Kuld Hõbe Pronks Kokku 1. Darja Domračeva  2010 2018 4 1 1 6 2. Kati Wilhelm  2002 2010 3 3 1 7 3. Anastassija Kuzmina  2010 2018 3 3 ̶ 6 4. Marte Olsbu Røiseland  2018 2022 3 2 2 7 5. Uschi Disl  1992 2006 2 4 3 9 6. Tiril Eckhoff  2014 2022 2 3 3 8 7. Tora Berger  2010 2014 2 2 ̶ 48. Katrin Apel  1998 2006 2 1 1 4 Andrea Henkel  2002 2010 2 1 1 410. Magdalena Neuner  2010 2010 2 1 ̶ 3 Hanna Öberg  2018 2022 2 1 ̶ 3
Seisuga 12. september 2024

Medalitabel

Allolevas tabelis on toodud taliolümpiamängude laskesuusatamise medalite arv riikide lõikes aastatel 1924–2022. Paremusjärjestuse saamiseks loetakse kokku kuldmedalid, siis hõbemedalid ja seejärel pronksmedalid.

Täpne 2022. aasta taliolümpiamängude ja ROK-i juhatuse 19. mai 2022 otsuse seisuga 2014. aasta taliolümpiamängude naiste laskesuusatamise 4x6km tetesõidu  medalite ümberjagamise kohta.

1.   22  18  15  552.   20  21  13  543.   12  9  11  324.   10  5  8  235.   9  5  5  196.   6  6  6  187.   4  4  3  118.   3  4  4  119.   3  3  1  710. 24px SRÜ  2  2  2  611.   2  0  1  312. 24px Saksa FV  1  2  2  513.   1  1  3  5 14.   1  0  1  215.   0  4  4  816.   0  4  2  617.   0  3  3  618.   0  1  6  719. 23px VOK (ROC)  0  1  3  420.   0  1  1  221.   0  1  0  1   0  1  0  1   0  1  0  124.   0  0  1  1 Kokku (24 riiki)   96   97   95   288

 Märkused
 See tabel ei sisalda 1924. aasta sõjaväepatrulli võistluse medaleid, mida ROK käsitleb nüüd eraldi distsipliinina.
 2010. aasta meeste 20 km eraldistardis väljastati 2 hõbemedalit ja mitte ühtegi pronksi.

Vaata ka
Laskesuusatamise olümpiamedalivõitjate loetelu