Koivaliina kirikumõis

pisi|Koivaliina kirikumõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud ristiga
Koivaliina kirikumõis ehk Gaujiena kirikumõis (saksa keeles Adsel Pastorat, läti keeles Gaujienas mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisakompleks Lätis Smiltene piirkonnas Koivaliina vallas.

Mõisa on esimest korda mainitud aastal 1631.

Mõisakompleksi kuuluvad aastal 1761 valminud peahoone, ait aastast 1788, laut aastast 1666 ning 19. sajandil valminud tall ja tõllakuur. Hooned on puidust ja baroksed. Siseruumid on peahoones kujundatud anfilaadina. Säilinud on ka mantelkorsten, baroksed 18. sajandil valmistatud uksed ja samast ajast pärinevad klassitsistlikud seinamaalingud.LELB Kirikumõisa hooned on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/?t=Gaujienas+pagasts&region=0&group=1&type=0

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel ei kuulunud mõisale 1816. aastal maad, samuti ei allunud sellele mitte ühtki hinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278. Sama kehtib ka teiste aastate kohta, mille kohta andmed on olemas.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 345.

Ka agraarreformi ajal mõisa maid eraldi ei arvestatud. Tol ajal oli Koivaliina kirikumõisa pindala koos Dārta karjamõisaga ja Koivaliina mõisaga 2665,44 hektarit.Latviešu konversācijas vārdnīca. II. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 2402. sleja.

Viited

Välislingid

Kategooria:Smiltene piirkonna mõisad
Kategooria:Koivaliina kihelkond