Lõuna-Ruhja kihelkond

Lõuna-Ruhja kihelkond ehk Dienvidrūjiena kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Süd-Rujen, läti keeles Dienvidrūjienas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Volmari kreisis.

 Ajalugu 
Lõuna-Ruhja kihelkond moodustati 1889. aastal Ruhja kihelkonna jagunemisel Lõuna-Ruhja kihelkonnaks ja Põhja-Ruhja kihelkonnaks. Mõlema haldusüksuse keskuseks oli Ruhja kirik, kuid kogudustel olid erinevad pastorid.Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 528. Patronaadiõigus kuulus riigile, pastori valis ametisse kirikukonvent ja kindralkuberner kinnitas selle.

 Lõuna-Ruhja kihelkonna mõisad 
 Endzele (Henselshof) rüütlimõis
 Eriņi (Heringshof) rüütlimõis
 Jeri (Seyershof) rüütlimõis
 Jurata (Rujen-Radenhof) riigimõis
 Lõuna-Ruhja ehk Dienvidrūjiena, varem Ruhja ehk Rūjiena (Pastorat Süd-Rujen, varem Pastorat Rujen) kirikumõis
 Mišleri (Schadenhof) endine rüütlimõis
 Naukšēni (Naukschen) rüütlimõis
 Nurmi (Nurmis) rüütlimõis
 Oleri (Ohlershof) rüütlimõis
 Paipe (Paibs) rüütlimõis
 Ruhja ehk Rūjiena (Rujen-Großhof) rüütlimõis
 Streidas (Hessenhof) endine rüütlimõis
 Tēdiņi (Rujenbach) rüütlimõis, hiljem Naukšēni kõrvalmõis
 Virķēne, ka Virķēni (Wirken) rüütlimõis, fideikomiss

 Vaata ka 
 Ruhja kihelkond
 Põhja-Ruhja kihelkond

 Viited 

 Kirjandus 
 Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 528.
 Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909. Veerg 371-378.

Kategooria:Läti kihelkonnad
*