Peipsiääre vald

Peipsiääre vald on omavalitsusüksus Tartu maakonnas. Peipsiääre vald asub Peipsi järve ja Vooremaa vahel Peipsi madalikul.

Peipsiääre vald moodustati haldusreformi tulemusena 23. oktoobril 2017. aastal Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, varasema Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemisel. Vald piirneb põhjas Mustvee vallaga (Jõgevamaa), läänes Tartu vallaga, lõunas Luunja ja teisel pool Emajõge Kastre vallaga ning idas u 40 km pikkuselt Peipsi järvega. Vallakeskus asub Alatskivi alevikus. Vallavanem on 2023. aastal Piibe Koemets, abivallavanem Peeter Kiuru.

Peipsiääre valla pindala on 652 km². 2021. aasta alguse seisuga elas seal 5331 inimest.

 Asustusjaotus 
Vallas on 1 linn (Kallaste), 4 alevikku ja 84 küla. Küladest suurimad on Koosa, Vara ja Pala.

Alevikud: Alatskivi, Kasepää, Kolkja, Varnja

Külad: Alajõe, Alasoo, Assikvere, Haapsipea, Haavakivi, Kadrina, Kargaja, Kauda, Keressaare, Kesklahe, Kirtsi, Kodavere, Kokanurga, Kokora, Koosa, Koosalaane, Kuningvere, Kusma, Kuusiku, Kõdesi, Lahe, Lahepera, Linaleo, Lümati, Matjama, Meoma, Metsakivi, Metsanurga, Moku, Mustametsa, Naelavere, Nina, Nõva, Orgemäe, Padakõrve, Pala, Papiaru, Passi, Peatskivi, Perametsa, Piibumäe, Piirivarbe, Pilpaküla, Praaga, Punikvere, Pusi, Põdra, Põldmaa, Põrgu, Päiksi, Raatvere, Ranna, Rehemetsa, Riidma, Ronisoo, Rootsiküla, Rupsi, Saburi, Sassukvere, Savastvere, Savimetsa, Savka, Selgise, Sipelga, Sookalduse, Sudemäe, Sõõru, Särgla, Sääritsa, Tagumaa, Tedreküla, Torila, Toruküla, Tõruvere, Tähemaa, Undi, Vanaussaia, Vara, Vea, Virtsu, Välgi, Väljaküla, Äteniidi, Ätte
 Sümboolika 
Peipsiääre valla sümboolika autor on Marju Pottisepa kavandiga "Jääkulgur". Vallale loodud sümboolikas on kujutatud Alatskivi lossi peasissepääsu osa, mis sümboliseerib turvalisust. Hõbedane kala kujutab Peipsi tinti ja lainelõikes sinine päis märgib Peipsi järve, millega vald piirneb.

Peipsiääre valla vapi kuldsel kilbil on sinine värav ja kahe torniga loss ning lainelõikes päis. Päisel hõbedane kala, vajadusel asendab kulda kollane ja hõbedat valge. Peipsiääre valla lipu kollasel lipuväljal on sinine värav ja kahe torniga loss ning sinine lainelõikes piit.

 Rahvastik 
Peipsiääre valla lõunaosas on asustus soise maastiku tõttu hõre. Asustus on tihedam Peipsi järve ääres Varnja alevikust põhja pool ning Aovere–Kallaste–Omedu maantee ümbruses. Enam kui pool rahvastikust elab kümnes suuremas asustusüksuses.
+Peipsiääre valla elanike arvu muutumineAastaRahvaarv2015579220165682201755732018550620195458202053732021533120235329

 Loodus 
pisi|Maastik Koosa lähedalpisi|Peipsi järv Peipsiääre vallas
Peipsiääre vald asub Peipsi madalikul. Vald paikneb Peipsi järve ja Vooremaa vahel. Valla kaguosas domineerivad madalsoomullad ja põhjas gleimullad. Valla territooriumil leidub veel leetunud mulda, gleistunud kahkjat leetunud mulda, leetunud huumuslikku leetemulda, kahkjat leetunud gleimulda ja turvastunud mulda. Vald asub Ida-Euroopa platvormi äärealal, mis on tektooniliselt stabiilne ning maavärinaid üldjuhul ei esine. Aluspõhi koosneb Devoni liivakivist. Kallaste paljand on seejuures Eesti kõige pikem Devoni liivakivi paljand.

Vallast voolab läbi 11 jõge. Üks nendest jõgedest on Emajõgi, mis suubub Praaga külas Peipsi järve. Looduslikke järvi asub valla territooriumil 11 ning pais- ja tehisjärvi on 10. Suuremate järvede seas on valla idaserva ääristav Peipsi järv ning sisemaal Koosa, Lahepera, Kuningvere, Kokora Mustjärv ja Alatskivi järv.

Peamiselt tasast maastikku ilmestavad lisaks u 40 km pikkusele rannajoonele peamiselt metsad, sood, põllud ja rohumaad. Ligi pool (49%, u 32 000 ha) maakatastrisse kantud kõlvikutest on metsamaa ning kolmandik on haritav maa (24%, u 16 000 ha). Looduslik rohumaa moodustab 7% valla pindalast.

 Taristu 
Tänavavalgustus on olemas Kallaste linnas, alevikes ja suuremates külades. Tänavavalgustusvõrk on mitmes kohas amortiseerunud ja vajab kaasajastamist. Vallas on kokku 299 km kohalikke teid, mis kuuluvad vallale või mille osas on vald sõlminud eraomanikega avaliku kasutuse lepingud. 2% maanteedest ja 31% tänavatest on kõvakattega. Vald asub mõnevõrra eemal suurematest liikumisteedest. Peipsiääre valda läbib olulisematest riigiteedest tugimaantee nr 43 Aovere – Kallaste – Omedu ja mitmed kõrvalmaanteed.

Lähim haigla on Tartus SA Tartu Ülikooli Kliinikum, kus toimub ka erakorralise meditsiini vastuvõtt. Perearsti vastuvõtud toimuvad ning apteegid asuvad Alatskivil, Kallastel, Palal, Koosal ja Kolkjas. Hambaarsti vastuvõtud toimuvad Alatskivil, Kallastel, Palal ja Koosal.

2023. aastal alustas tegevust Alatskivi Tervisekeskus, kus võtavad patsiente vastu kolm perearsti, pereõed, füsioterapeudid ja ämmaemand ning osutatakse koduõendusteenust.

 Kultuur 
Peipsiääre vald on kultuuriliselt eripärane piirkond, sest vallas on ajalooliselt kolm kultuuriruumi: vene vanausulised, baltisaksa mõisakultuur ja eesti talupojakultuur. Lisaks on Peipsiääre vallas erinevaid kirikuid: luteri ja õigeusu kirikud ning vanausuliste palvelad. Mööda Peipsi järve rannikut lookleb Sibulatee, mis ühendab vene vanausuliste, eesti talupoja ja baltisaksa mõisakultuuri.

Peipsiääre vallaga on seotud mitmed Kalevipoja legendid. Näiteks on vallas Kalevipoja säng ning kuulsad Välgi ja Selgise metsad.

Peipsi rannakülad on arhitektuuripärandit kandvad ja miljööväärtuslikud. Neid alasid iseloomustab madal ja tihe puitarhitektuur. Traditsioonideks on järvega seotud elatusalad (nt kalapüük) ja väikesemahuline aedviljakasvatus. Peipsiveere kultuur on põimunud mitmesuguste venepäraste elementidega. See on tingitud sagedastest üle järve kontaktidest varasema ajaloo jooksul kui ka sajandite pikkusest eesti, vadja ja vene asutusest rannapiirkonnas.

Peipsiääre valla eri piirkondades on kokku ligi sada kogukonnaorganisatsiooni. Suurem osa neist on külaseltsid, mille eesmärk on kohalikku elu edendada ja toetada. 

Üle valla tähistatakse jaanipäeva ja vabariigi aastapäeva. Kõige rahvarohkemad üritused on olnud Karakatitsa, Kallaste kala- ja sibulalaat, Alatskivi vanavaralaat, Varnja kalalaat ning Varnja sibula- ja jõhvikalaat.pisi|Karakatitsa Varnja külas 2021. aastalVallas ilmub 11 korda aastas iga kuu viimasel neljapäeval vallaleht Peipsiääre Teataja. Peipsiääre Teataja on tasuta kättesaadav vallamajas, valla teeninduskeskustes, kauplustes, raamatukogudes ja tanklas.

Peipsiääre vallas on seitse kultuuri- ja seltsimaja.

 Assikvere Seltsimaja
 Kolkja rahvamaja
 Koosa rahvamaja
 Kokora Külakeskus
 Pala kultuurimaja
 Ranna rahvamaja
 Vara kogukonnakeskus
Raamatukogud

Peipsiääre valla keskraamatukogu on Koosa raamatukogu, selle haruraamatukogud on Alatskivi, Kallaste, Kolkja, Lümati, Pala, Vara, Varnja ja Välgi raamatukogu.pisi|Alatskivi kirik

 Kirikud ja palvemajad 
 Alatskivi kirik
 Nina Jumalaema Kaitsmise kirik
 Kodavere Püha Mihkli kirik
 Kallaste vanausuliste palvela
 Kasepää vanausuliste palvela
 Väike Kolkja vanausuliste palvela
 Suur-Kolkja vanausuliste palvela
 Varnja palvela
 Vara Brigitta kirik
 Välgi Püha Aleksander Nevski kirik

 Haridus 
pisi|Pala kool
Peipsiääre vallas asub neli üldhariduskooli, kuus lasteaeda ja üks huvikool. Kõik neli üldhariduskooli on põhikoolid. Need on Anna Haava nimeline Pala Kool, Juhan Liivi nimeline Alatskivi Kool, Kolkja Lasteaed-Põhikool ja Vara Põhikool.

 Lasteaiad 

Alatskivi lasteaed loodi 1963. aastal ning kuni 1986. aastani tegutseti koguduse hoones. 1986. aastal valmis kuue rühma jaoks mõeldud 140-kohaline lasteaiahoone, mis on ette nähtud kuni 88 lapsele. 2021. aasta seisuga töötab seal viis rühma.

A. Haava nimelise Pala Kooli lasteaed on kolme rühmaga lasteaed, kus lapsed saavad tegeleda spordi ja liikumisega, laulu ja muusikaga, rahvatantsu ja näitlemisega, looduse ja uurimistega.

Kolkja lasteaed on osa Kolkja Lasteaed-Põhikoolist, asudes Peipsiääre vallas Kolkja alevikus.

Koosa lasteaed avati 20. veebruaril 1975 Koosa sovhoosi lastepäevakoduna. Maja ehitati algselt neljarühmaliseks ning lasteaia algusaegadel oli lapsi lasteaias üle 80. Töötasid ka ööpäevased rühmad. 2021. aasta seisuga töötab majas kolm rühma: üks sõimerühm ja kaks aiarühma.

Vara Lasteaed Õnnetriinu on kolme rühmaga lasteaed Vara küla keskuses.

 Huviharidus 
Alatskivi Muusikakool loodi 1990. aastal ning mõned aastad hiljem lisandusid muusikaõppele juurde kunstiõpe ja tantsuõpe. 1994. aastast kannab kool Alatskivi Kunstide Kooli nime. 2021. aasta seisuga on Alatskivi Kunstide Kooli lõpetanud 93 õpilast. Huvikooli õppetöö toimub Juhan Liivi nimelise Kooli III korruse ruumides ning Vara Põhikoolis.

 Sport 
Peipsiääre vallas toimuvad iga-aastased suve- ja talimängud ning korraldatakse ka vallasiseseid meistrivõistlusi lauatennises. Suurim harrastajate ja võistlusspordiga tegelejate arv on võistkondlikel aladel. Nendeks on jalgpall, käsipall, korvpall ja indiaca. Indiaca's on kohalikud elanikud võitnud medaleid isegi rahvusvahelistelt võistlustelt. Individuaalaladest on Peipsiääre vallas pikkade traditsioonidega maadlus.

 Peipsiääre Talimängud 
Peipsiääre vallas korraldatakse 2018. aastast regulaarselt Peipsiääre valla Talimänge. Võistlus toimub võistkondade vahel ning mõõtu võetakse mitmel alal. Talimängude võitjavõistkond saab auhinnaks sportliku lumememme rändkarika.
+Peipsiääre Talimängude võitjad ja võistlusaladI kohtII kohtIII kohtAlad2018SK JukuPala SpordiklubiKokoraKalapüük, suusatamine, rahvastepall, tõukekelk, regi, indiaca, viis-suusak, male, kabe, ergomeeter, korvpall, mälumäng2019SK JukuPala SpordiklubiAlatskivi noortekeskusKalapüük, suusatamine, tõukekelk, regi, indiaca, teatekelk, male, kabe, ergomeeter, korvpall, mälumäng2020Pala SpordiklubiAlatskivi noortekeskusVara-KoosaKalapüük, maastikujooks, tõukerattasõit, regi, sulgpall, teatetuubitamine, 3x3 korvpall, kettagolf, male, kabe, ergomeeter, minikorvpalli viskevõistlus, mälumäng2021andmed puuduvadandmed puuduvadandmed puuduvadandmed puuduvad2022toimub 05.02.2022toimub 05.02.2022toimub 05.02.2022toimub 05.02.2022

 Spordiobjektid 
Spordisaalid ja -platsid on olemas kõigis suuremates asulates ning koolide ja lasteaedade juures. Peipsiääre vallas tegeletakse nii harrastus- kui ka võistlusspordiga. Välitingimustes on populaarne sportimiskoht Pala suusa- ja jalgrattarada, mis on populaarne nii kohalike kui ka külaliste seas.

Valla spordiobjektid:

 Spordiklubid 

 MTÜ Spordiklubi Juku
 SA Vara Sport
 Pala Spordiklubi
 MTÜ Spordiklubi Peipsiäärsed
 MTÜ Peipsi Jahtklubi
 MTÜ Maadlusklubi Koosa
 MTÜ Kaks Kaptenit
 MTÜ Quale Sport
 Turbokilpkonn Racing MTÜ

 Vaatamisväärsused 
pisi|Alatskivi mõisa peahoone 2
 Alatskivi loss 

1885. aastal valminud Alatskivi loss on Balmorali lossi eeskujul ehitatud mõisa peahoone, mille projekteeris kohalik mõisaomanik Arved Georg von Nolcken. Alatskivi lossi ehituse eeltööd algasid 1876. aastal ning nurgakivi pandi 1880. aastal. Alatskivi loss on Peipsiääre valla tuntuim maamärk. Lossi kujutist on kasutatud Peipsiääre valla vapil.

 Eduard Tubina muuseum 

2011. aastal avatud Eduard Tubina muuseum asub Alatskivi lossis. Muuseumis on võimalik tutvuda Eesti ühe kuulsaima helilooja Eduard Tubina elu ja loominguga. Muuseumis saab näha ja kuulata Tubina käsikirju, salvestisi, raamatuid, muusikainstrumente, heliplaate ja teatrikavandeid. Lisaks on muuseumis Tubina tehtud filmid ja fotod. E. Tubina muuseumis saab tutvuda tuntud muusikategelastega, kes õppisid koos Tubinaga Tartus Heino Elleri juures.

 Juhan Liivi muuseum 

Juhan Liivi muuseum asub kirjanike Juhan ja Jakob Liivi kodutalus. Lisaks püsinäitusele "Oleksin ma luuletaja", saab muuseumis tutvuda Kodavere kihelkonna ajaloo ja etnilisi gruppe tutvustava püsinäitusega "Kodavere – hää mürakas kihelkonda".

pisi|Alatskivi Kalevipoja säng Friedrich Kruse joonistusel
 Alatskivi Kalevipoja säng 

Alatskivi Kalevipoja säng asub 10–15 m kõrgusel järsunõlvalisel seljakul. Selle kirdejalamil voolab Alatskivi jõgi. Linnuse tasase pinnaga õueala pindala on 2200 ruutmeetrit. Kagupoolse otsavalli kõrgus siseküljel on 1,8 m, loodepoolsel vallil 1,4 m.

pisi|left|Kollase nartsissi kasvukoha kaitseala 4. aprillil 2020
 Sookalduse nartsissid 

Peipsiääre vallas Sookalduse külas asub Baltikumis ainulaadne kollase nartsissi kasvuala. Nartsissid pärinevad Sookalduse peremehe Singil Peebu (Peep Sibul) pool 19. sajandi lõpus oma koduaeda istutatud Saare mõisast saadud lillesibulast. Olenevalt kevadest saab nartsisse vaadata alates aprilli keskpaigast.

 Punane liivakivipaljand Kallaste linnas 
pisi|Kallaste liivakivipaljand

Punane liivakivipaljand on Kallaste linnas asuv Eesti kõige pikem Devoni liivakivi paljand. 2001. aastal mõõdeti liivakivi paljandi pikkuseks umbes 930 meetrit. Paljandi maksimaalne kõrgus on 8 meetrit. Alates linna lõunaservast keskväljakuni on näha 11 paljandit. Liivakivisse on tekkinud kõrgvee ajal hulgaliselt koopaid. Suuremate koobaste kõrgus ületab 1,5 meetrit ja sügavus võib olla kuni 6 meetrit.

 Kolkja vanausuliste muuseum 

Kolkja külas asub vanausuliste muuseum, kus saab näha vanausuliste traditsioonilisi riideid, tarbeesemeid, käsitööd, tööriistu, fotosid, raamatuid ja muud. Vene vanausulised järgivad oma usulisi tavasid muutumatult juba üle 1000 aasta. Eestis on 11 vanausuliste kogudust ning liikmeid on umbes 15 000. Peipsiääre valla territooriumil tegutsevad neli kogudust, milleks on: Kallaste, Kolkja, Kasepää ja Varnja.

 Samovarimaja 

Samovarimaja asub Peipsi ääres Varnja vanausuliste külas. Samovarimajas on vaatamiseks üle saja samovari ja samovaridega seotud eseme.
 Matkarajad, lõkkekohad ja metsaonnid 

Alatskivi matkarada on 4,5 km pikkune ja kulgeb Alatskivi lossi läheduses. Matkarada on vahelduva reljeefi, mitmete huviväärsuste ja mitmekesise elustikuga. Rada on korralikult tähistatud ning liiga märgades kohtades varustatud laudteega. Matkarada saab alustada Alatskivilt või Kalevipoja sängi juurest. Rajal on võimalik näha Alatskivi lossi ja lossiparki, Hirveaeda, Truuduse tamme, Punast allikat, Turbasilda, Lambasilda, tamme-sanglepa alleed, Kalevipoja sängi, lõkkeplatsi, Veskijärve ja Lossijärve. Võimalus on matkarada pikendada 9 km-le ning minna vaatama Kalevipoja viskekivi ehk Apollo kivi ja pärnaringe.

Padakõrve matkarada on 3,6 km pikkune matkarada, mis tutvustab sipelgate elu ja asub Padakõrve looduskaitsealal. Rada kulgeb mööda kruusateed, mille ääres on teabetahvlid ja sipelgapesade juures vastavad sildid-viidad. Matkarada võib läbida ka sõidukiga. Matkaraja äärde jääb Eesti üks võimsamaid laanekuklaste asurkondi ning mitmekesised metsakooslused.

Selgise rattarada on umbes 30 km pikkune. Rada on tõusude ja langustega ning kulgeb mööda looklevaid metsateid ja sirgeid sihte. Rattarada läbib erinevaid metsakooslusi. Puhkekohtadeks on raja alguses asuv Kukemetsa metsaonnKukemetsa metsaonn ja umbes pool km rajast kõrvale jääv Kärgandi lõkkekoht.Kärgandi lõkkekoht

Koosa jõe Emajõkke suubumiskohas asub Koosa lõkkekoht, mida kasutavad peamiselt kalamehed ööbimiseks. Sinna lõkkekohta saab ainult mööda vett.

Kukemetsa metsaonn on hästi ligipääsetav ning asub korraliku metsasisese kruusatee ääres. Metsaonni ümbruses on marja- ja seenerikkad metsad. Metsaonni juurest algab Selgise rattarada. Metsaonn on peatuskohaks Peraküla–Aegviidu–Ähijärve matkateel.

Kärgandi lõkkekoht asub lagendikul keset mitmekesiseid metsi. Lõkkekoha ümbrus on väga vaheldusrikka reljeefiga ning sobib jalutamiseks ning marjade ja seente korjamiseks. Lõkkekoht jääb ca 0,5 km kaugusele Selgise rattarajast.

Tähemaa lõkkekoht on rajatud peatuskohaks Peipsiveere looduskaitseala läheduses.

 Tuntud inimesed 
 Juhan Liiv (1864–1913) – luuletaja ja proosakirjanik
 Anna Haava (1864–1957) – luuletaja, libretist ja tõlkija
 Eduard Markus (1889–1971) – geograaf
 Eduard Tubin (1905–1982) – helilooja ja dirigent
 Alexis Rannit (1914–1985) – luuletaja, kriitik ja kirjanduse uurija

 Viited 

 Välislingid 

 Peipsiääre vallavalitsus

Kategooria:Tartu maakonna vallad