Kruonis

Kruonis on alev Leedus Kaišiadoryse rajoonis, Kruonise valla halduskeskus. Alevi lähistel asub Kruonise hüdroakumulatsioonijaam.

Kruonises on keskkool, postkontor, kultuurikeskus ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 19. sajandil rajatud kõrts, 1919. aastal ehitatud katoliku kirik ja 1927. aastal ehitatud õigeusu kirik.

 Ajalugu 

Asula tekkis 15. sajandil Leedu suurvürstidele kuuluva Kruonise mõisa juurde. 1472. aastal lasi Kazimierz IV sinna kabeli ehitada. Tänapäevases asukohas asub Kruonis alates 16. sajandi keskpaigast."Kauno marios". Paruošė Lietuvos TSR paminklų apsaugos ir kraštotyros draugijos Kauno skyrius // Vilnius, "Mokslas", 1981. 45 lk.

pisi|left|Kruonis (Crono) vanal kaardil

Juudid asusid Kruonisesse elama juba 16. sajandil. Umbkaudu sel ajal asusid sinna elama ka karaiidid, sealne karaiitide kogukond oli üks vanemaid Leedus, kuigi suri välja 18. sajandil."Kruonis" - Encyclopedia of Jewish Communities in Lithuania (Lithuania)

Aastail 1570–1831 oli Kruonis Ogińskite valduses. Nemad lasid sinna kohe oma valitsusaja algul õigeusu kiriku ehitada, aga 1610. aastal valmis uniaatide kirik, mis oli esimene omataoline Leedu aladel."Kaišiadorių rajono savivaldybė - Istorija". Kolm aastat hiljem kanti Kruonis esimest korda kaardile (Crono). 1649. aastal hakkas selle kiriku juures tegutsema ka uniaatide klooster. 17. sajandi alguses valmis mõisa peahoone.

Kruonise alev rajati sama sajandi keskpaigas külast põhja poole ristmikule. Seda on kirjalikes allikates esmamainitud 1693. aastal. Alev põles 1787. aastal maha.

Tsaariajal kasutati Kruonise kohta venekeelset nimekuju Кроне. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 798 lk. 1812. aastal laastasid sealset mõisa Prantsuse sõdurid. Alevi elanikud osalesid jaanuariülestõusus, seetõttu küüditati neist paljud Siberisse ja nende asemele asusid elama venelased.

Teise maailmasõja alguses vahistasid leedulased Kruonises elanud juudid, mõned neist, kel olid naabritega tülid, ka hukati, ent ülejäänud lasti vabadusse. Hiljem sunniti nad siiski asulast lahkuma ja anti üle sakslastele, kes sealsed juudid ka hukkasid. Sõja ajal põles alev taas. Seal hukati 1944. aastal ka Vilniuse ja Leedu peapiiskopkonna piiskop Sergi (Voznessenski) (tol ajal ka Eesti ja Läti õigeusu kirikute eksarh). Ühe versiooni kohaselt tapsid ta Saksa sõdurid,Шкаровский М. В. Церковь зовёт к защите Родины. — СПб., 2005, lk. 196. teise versiooni kohaselt partisanid (versioon tugineb ühe partisani pihtimusele), kolmanda kohaselt aga Kārlis Ulmanise auvalvesalk.Шкаровский М. В. Церковь зовёт к защите Родины. — СПб., 2005, lk. 197.

Sõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Kruonises paiknes toona NKVD sõjasalk. Nõukogude ajal oli Kruonis kohaliku kolhoosi keskasulaks.Dalia Puodžiukienė. Kruonis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 143-144 lk. 1946. aastal rajati sinna auruveski ja saekaater. 1978. aastal valmis Kruonise hüdroakumulatsioonijaam.

 Viited 

 Välislingid 

 Alev Poola geograafilises sõnastikus
 Alev portaalis vietoves.Lt

Kategooria:Leedu alevid
Kategooria:Kaišiadoryse rajoon