Tūja mõis

Tūja mõis (saksa keeles Kragenhof, vanasti ka Andreshof, läti keeles Tūjas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas Tūja külas.

Ajalugu

Stefan Batory andis selle mõisa koos Nēķene mõisaga ja Alsviķi mõisaga Nicolaus Gutile eluaegseks kasutamiseks.  Aastal 1590 kinnitas Sigismund III selle õiguse ka tema lastele. Aastal 1631 kinkis Gustav Adolf selle ALuliina ordulinnuse linnuselääni osaks oleva mõisa Nicolaus Heinrich Taubele. Tolle järeltulija Otto Heinrich Taube müüs mõisa 12 000 taalri ja 1500 rubla eest Aluliina mõisa omanikule Otto Hermann von Vietinghoffile. Aastal 1810 ostis Adolph von Wulff 270 000 rubla eest  Nēķene mõisa, mille alla kuulusid siis ka Alsviķi, Tūja ja Rēzaka mõisade maad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 254-255. Aastal 1845 ostis Julius von Wulf need mõisad 300 000 rubla eest teistelt pärijatelt välja, müües selle siis 300 000 rubla eest aastal 1858 Joseph Wolffile. Aastal 1771 leppisid tema pärijad kokku, et mõisad lähevad ühisomandisse, ent aastal 1872 ostis Alexander Ernst Magnus Wolff mõisad 302215 rubla eest teistelt pärijatelt välja.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 369-370.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kuus adramaad, sellele allus 228 mees- ja 251 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 280. Maareformi ajal aastal 1920 kuulus mõisale 1276 hektarit maad.Latviešu konversācijas vārdnīcas I sējuma 318-320 slejas. Rīga: 1927.-1928

Aastal 1627 oli Tūja mõisa suurus kokku 11 adramaad, sellest 5 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisal adramaid 2 ja 3/4. Aastal 1688 kuulus Tūja mõisale adramaid 4 ja 3/4, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 6 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 6 ja 3/4 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 253. Ka aastal 1832 oli mõisal 6 ja 3/4 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 4 ja 6/80, lisaks allus mõisale 7 ja 51/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 364-365.

Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Krāgaskaln (Krageskalns). Mõisa hoonetekompleks (laut-küün, laut suletud tagahooviga ja mõisavalitseja maja) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Mõisaansambel
Tūja mõisa hoonetekompleks (rehi-küün, moonakamaja ja eluhoone) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Mõisa juures kasvab looduskaitsealune Tūja lehis.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Viited

Välislingid
Krāgaskalni karjamõisa fotod

Kategooria:Alūksne piirkonna mõisad
Kategooria:Aluliina kihelkond