Lauciene vald

Lauciene vald (läti keeles Laucienes pagasts) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lībagi, Balgale, Strazde, Laidze, Vandzene, Mērsragsi ja Ķūļciemsi vallaga ning Tukumsi piirkonna Zentene vallaga.

Valla pindala on 180 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1661 inimest. Valla keskus on Lauciene küla, vallavanem on Juris Upmalis.

 Ajalugu 

Nurmuiža mõisast moodustatud Nurmuiža vald nimetati aastal 1939 ümber Lauciena vallaks. Selle vana saksakeelne nimekuju oli Nurmhusen. Aastal 1935 oli valla pindala 182,6 km². Aastal 1945 moodustati Lauciena vallas Pļavase, Odre, Dzedri ja Lauciene külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Lauciene külanõukoguga likvideeritav Odre külanõukogu, aastal 1965 aga Okte külanõukogu. Aastal 1971 arvati osa külanõukogu territooriumist Balgale külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 liideti Lauciene külanõukoguga likvideeritav Pļavase külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.

 Kultuurimälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Nurmuiža mõisa keskus, sealhulgas teenijate maja, tallid, ait, aedniku maja, lehmalaut, torniga värav, ja peahoone. Häärberis on riikliku kaitse all kamin-ahi, lae kaunistused ja rohelise saali, muusikakabineti, ning sammassaali interjöör. Ka on kaitse all mõisa kohal asunud Nurmuiža vasallilinnuse ala.

Ka on riikliku kaitse all Nurmuiža luteri kirik, selle orel, oreliprospekt, orelirõdu maalingud, altar, altaripiire, kantsel, kaks uksekomplekti, 33 kirikuliste pinki, 8 vapimaalingutega kirikuliste pinki, kirikus asuvad Firckside hauaplaadid ning Bergide hauaplaat. 

Väljaspool Laucienet on riikliku kaitse all Hiiumäe linnamägi, Mežīte linnamägi ja sealne asulakoht.

Regionaalse kaitse all on  Laukstibase keskaegne kalmistu ehk Puuslikukalmed, Mīļajase muinaskalmed ehk Kääpaküngas, Kauliņi keskaegne kalmistu ehk Rootsi kalmed, hiiepaik Odre Kuradikivi ja selle juures kasvav tamm. 

Kohaliku kaitse all on Klopene kalmistu kellatorn ja Kalnenieki muinaskalmed.

 Loodus 

Valla suurim jõgi on Okte jõgi. Valla lääneosa jääb Talsi küngastiku maastikukaitsealale, ka on looduskaitse all Vāverese tamm, Lauciene Kalniņi valgepöök (tegelikult harilik pöök) ja 23 nimetut põlispuud.

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1588 lätlast, 99 venelast, 23 valgevenelast, 13 ukrainlast, 9 poolakat ja 12 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Fridriķmuiža  mazciems  36 (2006) Garlene  ciems  20 (2025) Ieleja  ciems  3 (2025) Jaunokte  mazciems  Lauciene  ciems  636 (2025) Lejaslabiņi  ciems  Mežmāja  mazciems  Odre  ciems  39 (2025) Okte  mazciems  8 (2006) Oktes pienotava  mazciems  22 (2006) Pilskalnciems  mazciems  4 (2006) Pļavas  ciems  163 (2025) Pļavmuiža  mazciems  23 (2006) Plēsums  ciems  4 (2025) Silkakts  mazciems  5 (2006) Strīķciems  mazciems  21 (2006) Stūrīši  ciems  5 (2025) Šķēde  mazciems  39 (2006) Vagargals  mazciems  19 (2006) Vēži  mazciems 

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Talsi piirkond