Abava vald

Abava vald (läti keeles Abavas pagasts) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Sabile ja Stende linna ning Lībagi, Ģibuļi ja Virbi vallaga, Tukumsi piirkonna Matkule ja Kandava vallaga ning Kuldīga piirkonna Kabile ja Renda vallaga.

Valla pindala on 160,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1164 inimest. Valla keskus on Sabile linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Pilskalna iela 6, vallavanem on Zigmunds Brunavs.

 Ajalugu 

Vald asub varasema Valgale valla aladel, mille vana saksakeelne nimi on Walgalen. Aastal 1935 oli selle valla pindala 61 km². Aastal 1945 moodustati vallas Abava ja Valgale külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1951 liideti Abava külanõukoguga likvideeritav Valgale külanõukogu, aastal 1954 aga osa Zīle külanõukogust. Aastal 1971 liideti osa Abava külanõukogu maadest Sabile linnaga, ent aastal liideti osa Sabile maadest Abava külanõukoguga. Aastal 1975 arvati osa Abava külanõukogust Renda ja Ģibuļi külanõukoguga, osa Renda külanõukogust liideti aga Abava külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2000 liideti vald vastmoodustatud Sabile piirkonnaga, mille alad 2009. aastast kuuluvad Talsi piirkonda.

 Kaitstavad objektid 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Sabile kirikumõisa hoonetekompleks, Pedvāle mõisa hoonetekompleks, Fircks-Pedvāle mõisa hooned, Briņķi-Pedvāle mõisa hooned, Valgale muinaskalmed, Valgale linnamägi,Rumba linnamägi, Tojāti asulakoht ja muinaskalmed ning hiiepaik Valgale Kirikumägi. 

Kohaliku kaitse all on  Ģederti muinaskalmed, Āži künka muinaskalmed ja Jaunmājase keskaegne kalmistu. Vecvalgale saali interjöör, Ezernieki muinaskalmed, Zunnase muinaskalmed, Kliņģi muinaskalmed, Strautiņi muinaskalmed,  Veģi muinaskalmed, Mazvalgale muinaskalmed ja Lazdi künka muinaskalmed on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

 Loodus 

Valla tähtsaim jõgi on Abava jõgi, teised suuremad jõed on selle lisajõed Valgale jõgi ja Virbupe jõgi. Looduskaitse all on Virsaiši kosk, Mežtiņi tamm, Svente tammed, Abava juga, Tojāti saar, Tojāti künnapuu, Drubazase vaher, Ausma tamm, Kuzese 1. elupuu, Krāģi vaher, Pedvāle pärn, Pedvāle pöögid, Briņķi tammed, Briņķi harilik valgepöök, Veģi tammed, Sudmaļi kärestikud, Gravase tamm, Ādiņi tammed ja kaheksa nimeta põlispuud. Valda läbib Abava ürgoru looduspark.

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1472 lätlast, 37 venelast, 8 valgevenelast, 10 ukrainlast, 1 poolakas ja 8 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011 

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv  Briņķi  mazciems  Dreimaņciems  ciems  34 (2025) Lielvirbi  ciems  36 (2025) Lipsti  mazciems  5 (2006) Lūši  mazciems  32 (2006) Mazvirbi  ciems  24 (2025) Pedvāle  ciems  17 (2025) Režas  mazciems  56 (2006) Rinkule  ciems  46 (2025) Rumbciems  mazciems  5 (2006) Tojāti  mazciems  45 (2006) Valgale  ciems  66 (2025) Veģi  ciems  212 (2025) 

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.

Viited

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Talsi piirkond