Tapa vald

Tapa vald on kohaliku omavalitsuse üksus Lääne-Viru maakonnas. Valla keskus on Tapa linn.

Tapa vald on Lääne-Virumaa läänepoolseim vald. See piirneb Anija, Kuusalu, Kadrina, Rakvere, Väike-Maarja ja Järva vallaga.

Vald moodustati 2017. aasta oktoobris Tapa ja Tamsalu valla liitumisel. Valla pindala on 479,70 km2.

 Asustus 
 Vallasisesed linnad 
 Tamsalu
 Tapa
 Alevikud 
 Lehtse
 Külad 

 Piirkonnad 
Tapa vald jaotub üheksaks kogukondlikuks piirkonnaks:
 Assamalla – Assamalla, Kullenga, Lemmküla, Vadiküla, Võhmetu, Koplitaguse ja Koduküla küla;
 Jäneda – Jäneda, Kõrveküla, Läpi, Patika ja Raudla küla;
 Karkuse – Karkuse, Nõmmküla, Näo, Piilu ja Saiakopli küla;
 Lehtse – Lehtse alevik, Jootme, Kuru, Linnape, Läste, Pruuna, Rabasaare, Rägavere, Räsna ja Tõõrakõrve küla;
 Moe – Imastu, Loksu, Lokuta, Moe, Saksi ja Vahakulmu küla;
 Porkuni – Porkuni, Piisupi, Vistla, Järvajõe ja Kadapiku küla;
 Tamsalu – Tamsalu linn, Uudeküla, Alupere, Naistevälja, Kaeva, Loksa, Savalduma, Araski, Sauvälja, Metskaevu ja Põdrangu küla;
 Tapa linn;
 Vajangu – Vajangu, Kuie, Kursi, Kerguta, Aavere, Võhmuta, Türje ja Järsi küla.

 Rahvastik 
 Tapa valla elanike arv (1. jaanuari seisuga) 

 Aasta2017201820192020202120222023 Elanikke 11 169  11 049  10 90210 76110 61110 90211 082

 Ajalugu 
Tapa vald hõlmab põhiosa ajaloolisest Ambla ja umbes kolmandiku Järva-Jaani kihelkonnast, samuti vähemal määral Kadrina, Koeru ja Väike-Maarja kihelkonda kuulunud alasid.

Tapa vallas või selle läheduses on mitu muistset asustuskeskust:
 Jäneda – Raudla,
 Lehtse – Kuru – Pruuna,
 Karkuse – Nõmmküla,
 Käravete – Kukevere (Järva vald, Tapa valla piiril),
 Roosna ja Reinevere küla (Järva vald, Tapa valla piiril),
 Sääse – Uudeküla,
 Järva-Jaani – kaasa arvatud Jalgsema, Karinu (kõik Järva vallas Tapa valla piiril) ja Kuie küla.Priit Lätti. Asustuspildist muinasaegsel Järvamaal – asustuskeskused ja linnused. Ajakiri Mäetagused, nr 28.

Jänedal on asunud ka linnus. Kuna Jäneda linnuse õuelt on avastatud püsiasustusele viitav kultuurkiht, võib oletada, et tegemist oli n-ö korralikult funktsioneeriva keskusega. Arvatav linnus on asunud ka Jalgsema külas (Järva vald, Tapa valla piiril) Siimumäel. Muistse Järvamaa linnuste rollist sõjalise rajatisena pole aga midagi teada, sest Henrik Liivimaa kroonikas seda ei maini ja pole ka andmeid nende piiramiste kohta vallutussõdade ajal 13. sajandil.Priit Lätti. Asustuspildist muinasaegsel Järvamaal – asustuskeskused ja linnused. Ajakiri Mäetagused, nr 28, lk 144.

Hilisem Ambla ja Järva-Madise kihelkond moodustasid koos ühe muinaskihelkonna – Loppegunde. Tänane Tapa vald koos temaga piirnevate aladega moodustasid Loppegunde tuumala. Loppegunde oli muinas-Järvamaa põhjapoolseim kihelkond. Muinaskihelkonna keskusena on pakutud välja nii Reineveret (Järva vald, piirneb Tapa valla Karkuse külaga) kui Käravetet (Järva vald, Tapa valla piiri läheduses). Priit Lätti peab tõenäolisemaks teist varianti. Reinevere on põhjapoolseim punkt, kuhu jõudis välja kroonik Henrik 13. sajandil.

Keitis (hilisem Järva-Jaani Järva vallas, Tapa valla piiril) oli samuti muinaskihelkonna, mille nime pole aga teada, keskus. Kroonik Henrik mainib samuti Jalgsemat (asub Järva vallas Tapa valla läheduses), mille elanikud olid taanlaste poolt juba ristitud.

1938. aasta valdade reformi järel oli suurem osa tänasest Tapa vallast omaaegse Lehtse valla ja Vajangu valla alal. Tapa linn oli 1938 iseseisev haldusüksus.

 Endised kohalikud omavalitsused Tapa valla alal 

 Endised mõisad Tapa valla alal 
 Ambla kihelkond 

 Järva-Jaani kihelkond 
 Einmanni mõis
 Kaeva mõis
 Kuie mõis
 Kursi mõis Metsamõis
 Türje mõis
 Võhmuta mõis

 Kadrina kihelkond 
 Imastu mõis
 Loksu mõis
 Saksi mõis

 Väike-Maarja kihelkond 
 Porkuni mõis
 Põdrangu mõis

 "Kõrve"-nimelised kohad 
Tapa vallas on mitu ajaloolist kõrve-nimelist küla:
 Imastu – varasem nimi Männikõrve,
 Kõrveküla,
 Pruuna – varasem nimi Kõrvenurme,
 Pruunakõrve – praegu liidetud Patika (Tapa vald) ja Pillapalu (Anija vald) külaga,
 Rauakõrve – praegu liidetud Tapa linnaga,
 Tõõrakõrve.

 Loodus 
Maastikuliselt jääb suurem osa vallast Pandivere kõrgustikule, valla põhja- ja lääneosa aga Kõrvemaale. Tapa vald asub Valgejõe ja Jägala jõe veelahkmel. Suurimad valda läbivad jõed on Valgejõgi, Soodla jõgi ja Jänijõgi.

Tapa vald jääb valdavalt Lääne-Eesti vesikonna Lääne-Eesti alamvesikonda (Pandivere). Soodla jõgi on osa Tallinna veehaardest.

Suurem osa Tapa vallast, va Piibe maanteest (riigi tugimaantee nr 13 Jägala–Käravete) läände jääv ala, asub Pandivere nitraaditundlikul alal.

 Poliitika ja juhtimine 
 Valimistulemused 

Valimised20172021kohti%kohti%Kokku2310021100Eesti Keskerakond520,4419,1Eesti Konservatiivne Rahvaerakond03,9313,8Eesti Reformierakond418,0417,1Eestimaa Ühendatud Vasakpartei00,2- -Erakond Eestimaa Rohelised - -00,5ISAMAA erakond02,201,4Valimisliit "Koostöö"417,4212,8Valimisliit "Valgejõgi"1037,0835,4Üksikkandidaat00,7- -

 Vallavolikogu esimehed 
 2017–2018 Toomas Uudeberg (Valimisliit "Valgejõgi")
 2018–2021 Maksim Butšenkov (Eesti Keskerakond)
2021–2023 Alari Kirt (Valimisliit "Valgejõgi"; ISAMAA Erakond)
alates 2023 Maksim Butšenkov (Eesti Keskerakond)

 Vallavolikogu aseesimehed 
 2017–2021 Reigo Tamm (Eesti Reformierakond)
alates 2021 Aigar Põder (Eesti Konservatiivne Rahvaerakond)

 Vallavanemad 
 2017–2018 Alari Kirt (Valimisliit “Valgejõgi”; ISAMAA Erakond)
 2018–2021 Riho Tell (Eesti Reformierakond)
2021–2023 Valdo Helmelaid (Eesti Konservatiivne Rahvaerakond)
alates 2023 Riho Tell (Eesti Reformierakond)

 Abivallavanemad 
 01.01.2018 – oktoober 2018:
 Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, majandusvaldkond)
 Aivi Must (vallavalitsuse liige, haridus- ja sotsiaalvaldkond)
 Riho Tell (Eesti Reformierakond) (vallavalitsuse liige, arengu- ja finantsvaldkond)
 oktoober 2018 – veebruar 2020:
 Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, majandusvaldkond)
 Ene Augasmägi (Valimisliit "Koostöö"; Sotsiaaldemokraatlik Erakond) (vallavalitsuse liige, haridus- ja sotsiaalvaldkond)
 Dmitri Okatov (Eesti Keskerakond) (vallavalitsuse liige, arenguvaldkond)
 veebruar 2020 – detsember 2021:
 Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, majandusvaldkond)
 Rain Sepping (Valimisliit "Koostöö"; Sotsiaaldemokraatlik Erakond) (vallavalitsuse liige, haridus- ja sotsiaalvaldkond)
 Dmitri Okatov (Eesti Keskerakond) (vallavalitsuse liige, arenguvaldkond)
detsember 2021 – aprill 2022:
Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, majandusvaldkond)
aprill 2022 – november 2023:
Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, majandusvaldkond)
Riina Haljasoks (vallavalitsuse liige, sotsiaalvaldkond, haridus, kultuur ja noorsootöö)
alates november 2023:
Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, haldusosakond)
Janar Safronov (Eesti Keskerakond) (vallavalitsuse liige, kultuuriosakond)
Ene Augasmägi (vallavalitsuse liige, haridus- ja sotsiaalosakond
Valdo Helmelaid (Eesti Konservatiivne Rahvaerakond) (vallavalitsuse liige, arenguosakond)

 Vallasekretärid 
 alates 2018 Piret Treial

 Aukodanikud 
 2009 Priit Pärn (sündinud 1946), animafilmirežissöör, karikaturist ja graafik
 2009 Aurelie Kaldoja (1921–2015), õpetaja
 2013 Evi Glaase (1930–2020), arst ja ühiskonnategelane
 2013 Harri Allandi (sündinud 1930), kodu-uurija ja ühiskonnategelane
 2020 Toomas Uudeberg (sündinud 1960), ühiskonnategelane

 Tapa vallaga seotud tuntud inimesed 

 Haridus 
Gümnaasiumid:
 Tamsalu Gümnaasium
 Tapa Gümnaasium

Põhikool-lasteaiad:
 Jäneda Kool
 Lehtse Kool

Lasteaiad:
 Krõll (Tamsalu, Vajangu)
 Pisipõnn (Tapa)
 Vikerkaar (Tapa)

Riigikoolid:
 Maarjamaa Hariduskolleegiumi Valgejõe õppekeskus (endine Tapa Erikool) (Tapa)
 Porkuni Kool

Erakoolid:
 Mihkli Kool (kuni 2017/18. õppeaasta lõpuni Imastus; alates 01.09.2018 Rakveres)

 Transport 
 Raudteed 
Tapa kui vallasisene linn on raudteesõlmpunkt, kus saavad kokku Tallinna–Tapa, Tapa–Narva ja Tapa–Tartu laiarööpmeline raudtee.

Tapa vallas asuvad järgmised raudteejaamad ja -peatused:
 Raudteejaamad:
 Nõmmküla – reisirongid ei peatu
 Tamsalu
 Tapa
 Raudteepeatused:
 Jäneda
 Lehtse
Tapa valla piiril, kuid Harjumaa Anija valla Aegviidu alevis asub ka Nelijärve raudteepeatus.

Ajalooline Patika raudteepeatus on suletud alates maist 2005.

Tamsalu oli aastatel 1920–1972 kitsarööpmelise Türi–Paide–Tamsalu raudtee lõppjaam. Tapa vallas asusid järgmised kitsarööpmelise raudtee jaamad: Tamsalu, Vajangu ja Võhmuta. Praegu arendatakse endisel raudteetammil Türi-Tamsalu matkateed.

 Maanteed 
Tapa valda läbib riigi põhimaantee number 5 Pärnu – Rakvere – Sõmeru ja järgmised riigi tugimaanteed:
 number 13 Jägala – Käravete, mis on osa ajaloolisest Piibe maanteest,
 number 22 Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva,
 number 24 Tapa – Loobu.

 Sõprusvallad 
 Rootsis
 Trosa
 Soomes
 Akaa
 Pyhäntä
 Siikajoki
 Siikalatva
 Saksamaal
 Hohenfelde Schleswig-Holsteini liidumaal
 Preetz Schleswig-Holsteini liidumaal
 USA-s
 Cumberland Marylandi osariigis

 Haldusreform 
2017. aasta haldusreformi käigus soovisid endise Ambla valla põhjaosa asulad (Ambla ja Käravete alevik, Jõgisoo, Raka, Roosna, Reinevere, Märjandi, Kukevere ja Sääsküla küla) liituda Järva valla asemel Tapa vallaga. Ambla Vallavolikogu seda soovi ei rahuldanud ning Ambla vald liitus tervikuna Järva vallaks.

2018. aasta mais algatasid samad Järva valla põhjaosa asulad üleminekuprotsessi Tapa valla koosseisu uuesti. Järva Vallavolikogu arutas eelmainitud eelnõu esimest korda 11. septembril 2018 otsust tegemata.

 Vaata ka 
 Tapa Keelekümbluskool
 Tapa valla lipp
 Tapa valla vapp
 Tapa vald (2005–2017)
 Tamsalu vald (2005–2017)

 Viited 

 Välislingid 

 Tapa valla koduleht

Kategooria:Lääne-Viru maakonna vallad