Ziemeri mõis

Ziemeri mõis (saksa keeles Semershof, läti keeles Ziemera muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas Ziemeris.

Ajalugu
Johann Feldberg müüs Ziemeri mõisa 100 taalri eest aastal 1550 Albrecht Seumerile. Aastal 1555 kinnitas ka ordumeister Heinrich von Galen ta mõisa omanikuks. Temalt päris selle aastal 1585 lapselaps Noetker Arens, kelle lese valdusse läks see aastal 1602. Nende tütar abiellus Christoph Langenbergiga, kes sai mõisa omanikuks aastal 1631. Too suri ilma pärijateta ja nii kinkis Karl XI mõisa aastal 1660 Edmund Griepenhielmile. Aastal 1677 müüs too mõisa 1500 taalri eest Johann Hermann Brandtile. Brandtidele kuulus mõis aastani 1804, mil Otto Reinhold selle 17 000 taalri eest Johann Gottlieb Wollfile loovutas. Too hakkas seda käsitlema koos Uue-Laitsna mõisast eraldatud Māriņkalnsi mõisaga. Aastal 1826 pärisid need mõisad Johann Gottliebi surnud vanima poja Johann Sigismund Adami lapsed.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 259-260. Aastal 1854 ostis Bernhard Wolff mõisa teistelt pärijatelt välja, makstes neile 100 000 rubla.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 376.

 Mõisakompleks 

Ziemeri mõisakompleks on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.Ziemera muižas apbūve Regionaalse kaitse all on veel häärber,https://mantojums.lv/cultural-objects/2711 https://mantojums.lv/cultural-objects/2711#:~:text=2711%20%2D-,Kungu%20m%C4%81ja,-arrow_back mõisa park,Parks kelder,Pagrabs veetorn,Ūdenstornis tall,Stallis rehi,Rija suur laut,kūts ar uzbrauktuvi  magasiait,Magazīna kaks lauta,Kūtis (2) ait, sahver,Kambaris kolm moonakamaja,Kalpu mājas (3) kupja maja,Kalpotāju māja mõisavalitseja maja,Pārvaldnieka māja metsniku ja metsavahi maja.Mežkunga un mežsarga dzīvojamās mājas (2)

Mõisasüdame juurde viib põhja poolt ligi kilomeetri pikkune tammeallee.Ziemeru ozolu aleja

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 3/4 adramaad, sellele allus 241 mees- ja 146 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 280.

Aastal 1627 oli Ziemeri mõisa suurus kokku 18 adramaad, sellest 2 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisal adramaid 1 ja 3/4. Aastal 1688 kuulus Ziemeri mõisale adramaid 2 ja 1/3, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 2 ja 3/4 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 8 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 253. Ka aastal 1832 oli mõisal 8 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 8 ja 12/80, lisaks allus mõisale 7 ja 19/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 364-365.

Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale kaks karjamõisat: Prindel ja Soltup.

Viited

Kirjandus
Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 97.

Kategooria:Alūksne piirkonna mõisad
Kategooria:Aluliina kihelkond
Kategooria:Gripenhielmide mõisad
Kategooria:Wolffide mõisad