Žytkavičy

Žytkavičy (transkribeerituna Žõtkavitšõ, venepäraselt Žitkovitši, poola keeles Żytkowicze või Żydkowicze, leedu keeles Žytkavičai või Žitkovičiai) on linn Valgevenes Homieli oblastis, Žytkavičy rajooni ja Žytkavičy külanõukogu halduskeskus. Žytkavičy asub merepinnast 137 meetri kõrgusel, Homieli linnast 223 kilomeetri kaugusel. Linna läbib Homieli ja Łuninieci vaheline raudteelõik.

Linn on nime saanud linna lähedal voolava varem laevatatava Žytkaŭka jõekese järgi, mis omakorda on nime saanud Žyda järve järgi, kust see algas. Linna varasem nimekuju oli Жы́дкавічы (Žydkavičy).

Haridust annavad neli üldhariduskooli, õhtukeskkool, internaatkool, kunstikool ja laste muusikakool. Linnas on kaks kultuurimaja (linna ja rajooni omad) ja mitu raamatukogu. Seal antakse välja rajoonilehte «Новае Палессе». Linnas on toiduainetetööstus, seal töödeldakse ka puitu ja valmistatakse turbabrikette.

Vaatamisväärsusteks on sealsed kiviristid ja aastal 1842 valminud õigeusu kirik.

Ajalugu

Žytkavičyt on kirjalikes allikates esmamainitud 1445. aastal. 1500. aastast on teada kohtuasi sealse mõisa pärast, kus otsustati, et küla kuulub Kuczukowiczite valdusse. Algselt kuulus see halduslikult Turaŭ vürstiriigi koosseisu, seoses haldusreformiga aga Minski vojevoodkonda ja Mazyri maakonda. Aastal 1581 oli see Azarynskite valduses, kes ehitasid sinna õigeusu kiriku. Küla on kuulunud veel Jarosławowiczitele ja Chwalczewskitele.

Seoses Poola jagamisega läks Žytkavičy aastal 1763 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mozõri maakonda. Aastal 1795 alustas tööd postimaantee, mis kulges Mazyrist läbi Žytkavičy, Turaŭ ja Lenini Davyd-Haradokki. Asula, nagu ka ümbruskonna teiste külade, põhiliseks sissetulekuallikaks oli meejaht.

1866. aastal valmis Polesje raudtee ja külla rajati raudteejaam. Selle juurde tekkis töölisasula, kus tegeleti puidu töötlemisega ja toodeti põllumajandustööriistu. Sel ajal hakkas asula kujunema ümbruskonna keskuseks. XIX sajandil kuulus Žytkavičy Jeleńskitele, kes ehitasid ka sealse õigeusu kiriku.

1919. aastal läks Žytkavičy Valgevene NSV koosseisu. 19. oktoobril 1971 sai asula linnaõigused, toona liideti Žytkavičyga ka naabruses asunud Dvareci küla. 

Elanikkond

<tr valign=top><td>

 644 (1866)
 326 (1886)
 1284 (1897)
 2084 (1908)
 2895 (1923)
 2175 (1924)
 2975 (1926)
 2900 (1933)
 4300 (1938)
 5400 (1959)
<td>
 7900 (1970)
 16800 (1991)
 17700 (1997)
 16700 (1999)
 16900 (2004)
 16600 (2006)
 15893 (2009)
 15832 (2011)
 15933 (2016)

Tuntud elanikke
Mikałaj Damaškievič – Valgevene poliitik
Leonid Margolin – Vene helilooja
Sergi Rodakovski – Üks 23. Minski suurkannatajast
Natalla Čornahałova – Valgevene kunstnik
Viktor Bogdanovitš – Nõukogude sõjaväelane
Michaił Rusy – Valgevene poliitik
Uładzimier Budnik – Valgevene helilooja
Michaś Miranovič – Valgevene jurist
Aleś Tabolič – Valgevene muusik

Viited

Välislingid

Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Linn portaalis BelarusCity
Linna koduleht
Linn YouTube'is
Fotod linnast

Kategooria:Valgevene linnad
Kategooria:Žytkavičy rajoon