Jaunanna mõis

Jaunanna mõis (saksa keeles Knöringswald, varem Neu-Annenhof, läti keeles Jaunannas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas.  Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas Jaunanna külas.

Mõisa jahiloss on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis.Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija

Ajalugu
Mõis kujunes Aluliina ordulinnuse linnuselääni maadest, mille Gustav Adolf Gustav Hornile annetas. Mõisade reduktsiooni käigus sai sellest riigimõis, mille  keisrinna Jelizaveta Petrovna aastal 1753 koos teiste ümbruskonna mõisadegaoma kantslerile krahv Mihhail Vorontsovile kinkis. Too sinna aga kunagi elama ei asunud, ja nii müüs ta mõisa juba 1744. aastal Otto Hermann von Vietinghoff-Scheelile. Temalt päris selle tema poeg, salanõunik Burchard Cristoph von Vietinghoff, kes valduse tükikaupa ära müüs, jättes Aluliina kihelkonnast endale vaid linnusemõisa ja Kalniena mõisa.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 253-254. Aastal 1834 ostis Alexander Vietinghoff mõisa koos Vecanna mõisaga 73 965 rubla eest teistelt pärijatelt välja. Aastal 1872 ostis mõisa 210 000 rubla eest Clemens Wolff. Toona oli sisuliselt tegemist Aluliina mõisa kõrvalmõisaga. 1872. aastal (teistel andmetel 1874) ostis mõisa  (ja ka Ērmaņi ning Vecanna mõisad) 377 000 rula eest Constantin von Knorring.<ref>Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 365-366.</ref

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli Aluliina mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Jaunanna mõisa kogusuurus 1816. aastal 23 ja 5/8 adramaad, neile mõisadele allus kokku 2011 mees- ja 2182 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 279.

Aastal 1823 oli Jaunanna ja Vecnanna mõisade suurus 17 ja 1/3 adramaad. Aastal Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 253. Aastal 1832 oli mõisadel 17 ja 3/15 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 5 ja 30/80, lisaks allus mõisadele 20 ja 27/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 364-365.

Maareformi ajal aastal 1920 kuulus mõisale 629 hektarit maad.Latviešu konversācijas vārdnīcas I sējuma 571-572 slejas. Rīgā, 1927.-1928.

Viited

Kirjandus
Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 104.

Kategooria:Alūksne piirkonna mõisad
Kategooria:Aluliina kihelkond