Boris von Uexküll

Boris von Uexküll (nagu teda enamasti kutsuti) ehk Berend Johann Friedrich von Uexküll (1793–1870) oli Vana-Vigala mõisnik, kaardiväerittmeister.

Muuhulgas Hegeli sõber, kellega ta ka kirjavahetust pidas. 

Ta oli Vigala eraõiguse väljakuulutaja Berend Johanni vanim poeg. Ta armastas eesti rahvast, kasutas oma rikkust koolide rajamiseks ja sisustamiseks, oli eestvedajaks Vigala Maarja kirikuhoone laiendamisel aastatel 1844/45 tänase suuruseni. Ta oli võlgades  ja vabanes neist alles peale naitumist tubli neiuga, kes tal üle kolme rubla päevas ei  lasknud kulutada.  Ta asutas köstrikooli  1823. aastal Vigala köstrimajasse  ja kulud võttis enda kanda. Ta lasi ehitada Tõnuma nõmmeKilde Vanamõisa küla minevikust, Kolhoosi Tõde: EKP Märjamaa Rajoonikomitee ja Märjamaa Rajooni TSN häälekandja, nr. 55, 10 mai 1962  Oese kooli 1833. aastal ja Jädivere seminari 1844. aastal. 

Oese kooli õpetajate palk tuli mõisast ja õpilased said toetustki. Oese kooli jaoks lasi ta trükkida Münchenis eestikeelse noodiraamatugi. Oese kool oli ka põllutöökooliks, mille praktika baasiks tänases keelepruugis oli Vana-Vigala mõis. Seal oli õpetajaks aastakümneid Matthias Johann Eiseni isa Jaan Eisen, kelle õpilastest kümme läksid mõisavalitsejateks. Lauluõpetuse ja pillide valmistamisega pani ta aluse muusikaelule Vigalas, mis puhkes õide sajandi lõpu poole.Jaak Uibu, Ettekanne Peru kooli Mälestuspäeval 20. juulil 2019.

Teosed eesti keeles
Uxkull, Boris; Uexküll, Jürgen-Detlev von 2015. Sõjas ja armastuses: Boris Uxkulli päevaraamat Napoleoni ajastust. (Agur Benno, tõlk.) Tallinn: Varrak.

 Viited 

 Kirjandus 
Revali ja Peterburi vahel. Eestimaalaste mälestusi kahest sajandist. Koostaja:  Henning von Wistinghausen. 2022, 432 lk, ISBN 978-9949-527-88-5.  Parun Bernhard von Uexkülli (1819–1884) meenutused õpiaastatest Berliinis (1839–1841) ja onust - Boris aka Berend Johann Friedrich von Uexküllist.

Kategooria:Uexküllid
Kategooria:Sündinud 1793
Kategooria:Surnud 1870