Bodeni kindlus

Bodeni kindlus on kindlus Rootsi põhjaosas Norrbotteni läänis Bodeni vallas Bodeni linnas ja selle ümbruses. 

Kirjeldus
Kindluse kese asub Põhjalahe rannikust 35 km loode pool Bodeni linnas. 

Kindluse põhiosa moodustavad viis forti (põhjasuunast päripäeva – Degerbergsfortet, Mjösjöfortet, Gammelängsfortet, Södra Åbergsfortet ja Rödbergsfortet) ning seal on arvukalt reduute, suurtükipatareisid ja muid kindlusehitisi.

Fordid ja mõned patareid 1928. aastal

Bodeni kindluse fordid ja patareid ning relvastus ja isikkoosseisFort või patareiSuurtükidSuurtükiväelasedJalaväelasedDegerbergsfortet4×120 mm kahur m/994×80 mm kahur m/94-048×60 mm kahur m/95251161Mjösjöfortet4×150 mm haubits m/064×80 mm kahur m/94-048×60 mm kahur m/07233161Gammelängsfortet4×120 mm kahur m/994×80 mm kahur m/94-048×60 mm kahur m/07255161Södra Åbergsfortet4×120 mm kahur m/994×80 mm kahur m/94-044×60 mm kahur m/07242161Rödbergsfortet4×150 mm haubits m/064×80 mm kahur m/94-048×60 mm kahur m/07250161Leåkersbergeti patarei10×80 mm kahur m/9466161 Norra Åbergeti patarei4×80 mm kahur m/94270 Södra Slumpbergeti patarei4×?? ? Svedjebergeti patarei4×80 mm kahur m/94250

Rödbergeti fordi pilte

Ajalugu
Kindluse ehitamine algas 1900. aastal ja see valmis üldiselt 1916. aastal. See pidi tõrjuma Venemaa ja hiljem Nõukogude võimalikku rünnakut Soome suurvürstiriigi ja Soome Vabariigi territooriumi kaudu. Kindluse kogumaksumus oli valmimise ajal umbes 20 miljonit Rootsi krooni ehk ligikaudu 75 miljonit eurot (2008. aasta seisuga). On ka pakutud, et maksumus oli ligikaudu hoopiski 375 miljonit eurot tänapäevases vääringus. 

Kõige enam oli kindluses sõjaväelasi Teise maailmasõja ajal (16 000). Rootsi ei osalenud kummaski maailmasõjas, nii et kindluse osad pole tegelikult võtnud lahingutegevusest osa. 

Kindluse Mjösjöbergeti fort suleti juba 1979. aastal. Pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist 1991. aastal hakati kindluse osasid sulgema suuremahulisemalt. Viimane tulistamine suurtükist viidi Rödbergeti fordis läbi 31. detsember 1997 ja 1. jaanuarist 1998 suleti kogu kindlus.

Hilisem tsiviilkasutus
25. juunil 1998 võeti kindluse kõik viis forti ja kolm patareid (Leåkersberget, Norra Åberget ja Södra Slumpberget) mälestistena riikliku muinsuskaitse alla. Kõikidele neile on kehtestatud kaitsevööndid.

Kaks forti (Rödberget ja Södra Åberget) on kasutusel hooajaliste turismiobjektina (2002. aastal oli külastajate arv neis umbes 10 000) ning seal on võimalik rentida ruume (näiteks koosolekuks).

Rahvajutud kindluse saladustest
Kindlusega seotud rahvajuttudest on leidnud kinnitust, et seal on säilitatud Rootsi riigi kulda. Rootsi kullavarust umbes üks kolmandik (280 tonni) asus Degerbergeti fordis aastatel 1941–1982.

Viited

Kirjandus
Bertil Webering. "Bodens fästning. Karta och historik 1897–1945". Boden 2013. Rootsi keeles

Välislingid

Kenneth von Kartaschew. "Bodens fästning - en gördelfästning i Sverige. Ett nationellt och internationellt kulturarv". Rootsi keeles
Kategooria:Bodeni vald
Kategooria:Rootsi militaarehitised 
Kategooria:Rootsi kultuurimälestised