Rēzaka mõis

Rēzaka mõis (saksa keeles Rehsack, läti keeles Rēzakas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Lätis Alūksne piirkonna Alsviķi valda Rezaka külla.

Rēzaka mõisa hoonetekompleks (keldriga majandushoone, laut, elumajaks ümber ehitatud ait ja mõisavalitseja maja) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Mõisas tegutses aastani 2000 algharidust andev erakool.Lauki acīm redzami izmirst

Ajalugu

Mõis on oma nime saanud Rosenhacke või Röshacki pere nimest, kellele  see aastal 1540 läänistati. Hilisemates sõdades suri pere välja ja aastaks 1627 oli see täielikult hüljatud. Aastal 1640 omandas selle Johann Salesk. Aastal 1660 doneeris Karl XI selle mõisa Edmund Griepenhielmile, kes selle aastal 1673 koos Repjekalnsi mõisaga 1600 taalri eest Andreas Virginiusele ja tema vennale Berendt Virginiusele müüs.  Aastal 1797 müüs Adolph Wilhelm von Virgin mõisa 16 900 rubla eest Aluliina mõisa omanikule Otto Hermann von Vietinghoffile. Aastal 1810 ostis Adolph von Wulff 270 000 rubla eest  Nēķene mõisa, mille alla kuulusid siis ka Alsviķi, Tūja ja Rēzaka mõisade maad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 256. Aastal 1845 ostis Julius von Wulf need mõisad 300 000 rubla eest teistelt pärijatelt välja, müües selle siis 300 000 rubla eest aastal 1858 Joseph Wolffile. Aastal 1771 leppisid tema pärijad kokku, et mõisad lähevad ühisomandisse, ent aastal 1872 ostis Alexander Ernst Magnus Wolff mõisad 302215 rubla eest teistelt pärijatelt välja.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 369-370.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 3/8 adramaad, sellele allus 332 mees- ja 356 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 280.

Aastal 1641 oli Rēzaka mõisa suurus 1 adrama. Aastal 1688 kuulus mõisale adramaid 1 ja 1/2, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli Rēzaka mõisa suurus 2 ja 3/5 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 10 ja 17/20 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 253. Ka aastal 1832 oli mõisal 10 ja 17/20 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 2 ja 69/80, lisaks allus mõisale 12 ja 40/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 364-365.

Maareformi ajal aastal 1920 kuulus mõisale 1208 hektarit maad.Latviešu konversācijas vārdnīcas I sējuma 318-320 slejas. Rīga: 1927.-1928

Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Alexandershof ja Zelmin.

Viited

Kategooria:Alūksne piirkonna mõisad
Kategooria:Aluliina kihelkond
Kategooria:Gripenhielmide mõisad