Suurrüdi

Suurrüdi ehk suurrisla (Calidris canutus) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Suurrüdi on 23–25 cm pikk. Tiibade siruulatus on 45–54 cm. Kaalub 85–220 g.

Hundsulestikus on ülapool roostepruun ja mustakirju, alapool roostepruun. Puhkesulestikus on ülapool hallikaspruun. Jässaka kehaehituse ja lühikese kaelaga. Nokk on sirge ja lühike. Jalad on tumedat värvi.

Liigil on 6 alamliiki:

 C. c. canutus (Linnaeus, 1758) – Taimõri poolsaarel ja Uus-Siberi saartel. Talvitub Lääne- ja Lõuna-Aafrikas.
 C. c. islandica (Linnaeus, 1767) – Põhja-Kanadas ja Gröönimaal. Talvitub Lääne-Euroopas.
 C. c. piersmai (Tomkovich, 2001) – Uus-Siberi saartel. Talvitub Austraalias.
 C. c. rogersi (Mathews, 1913) – Tšuktši poolsaarel. Talvitub Austraalias ja Uus-Meremaal.
 C. c. roselaari (Tomkovich, 1990) – Wrangeli saarel ja Loode-Alaskal. Talvitub Floridas, Lõuna-Panamas ja Põhja-Venezuelas.
 C. c. rufa (Wilson, 1813) – Põhja-Kanada saartel. Talvitub Lõuna-Ameerikas.

Eestis on ta harilik läbirändajaLars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 216, keda võib näha maist septembrini.

Pesitseb tundras, tavaliselt ranniku lähedal. Talvel elab märgaladel, randades, sadamates ja laguunide ääres. 

Suurrüdi toitub kahetiivalistest, liblikatest, ehmestiivalistest, mardikatest, mesilastest, ämblikest, väikestest koorikloomadest, tigudest ja ussidest. Talvel sööb ka karpe, kalu ja seemneid. Rände ajal USA idaosas toituvad peamiselt odasabade munadest.

Otsivad toitu pehmest liivast. Väga sotsiaalsed, tihti 300–10 000-linnulistes parvedes. Toituvad nii päeval kui öösel.

Emaslinnud munevad juunis. Pesitsevad üksikult, tavaliselt üks paar ruutkilomeetri kohta. Kurnas on neli muna mõõtmetega 43 × 30 mm. Muna kaalub 19 g. Isaslind haub mune 21–22 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 18 päeva vanuselt.

Suurrüdi võib elada 16-aastaseks.

Viited

 Välislingid 


Kategooria:Eesti linnud
Kategooria:Kurvitslased