Dutka mõis

Dutka mõis (saksa keeles Dutkenshof, läti keeles Dutkas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Trikāta kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Trikāta vallas Dutka külas.

Ajalugu
Mõis rajati 17. sajandil. See on nime saanud Vāle mõisale kuulunud Dutka talu järgi, mis kuulus kuninglikule trompetimängijale Valentin Vešavale. Aastal 1682 sai ta ka varem Trikāta mõisa osaks olnud Dutka mõisa maade omanikuks ja mõis sai siis nime talle varem kuulunud majapidamise järgi.https://web.archive.org/web/20180818214708/http://www.trikatasvesture.beverina.lv/index.php/muizas/dutkas-muiza.

Aastal 1798 kinkis keiser Paul I mõisa paruness Aleksandra Petrovna Möller-Zakomelskajale (sündinud Rezvaja) (1768−1814). Pärijad müüsid selle aastal 1807 Alexander von Transehele (1749−1828).Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, lk 284-285. Pärast viimase surma said mõisa valdajateks tema pärijad ja 1829. aastal langes see tütrele Charlotte Alexandra von Transehele (sündinud von Transehe) (1783−1868). Aastal 1860 sai selle omanikuks tema tütar Charlotte Alexandra von Hansen (sündinud von Transehe) (1825−1893), kes oli abielus kindralleitnant Wilhelm Heinrich von Hanseniga.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 425. Viimaseks omanikuks oli aastatel 1894−1920 nende poeg Karl Friedrich Arthur von Hansen (1864-1943).

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 seitse adramaad, sellele allus 110 mees- ja 132 naishinge. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Von H. von Bienenstamm. Riga, bei Deubner, 1826. Riga, gedrukkt in der Müllerschen Buchdrukkerei. Riga : Deubner, 1826 lk. 274 Aastal 1688 oli mõisa suurus 6 ja 1/2 adramaad. Aastal 1734 oli mõisal samuti 6 ja 1/2 adramaad, aastal 1758 aga seitse adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 11/20 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 282. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid 5 ja 11/20, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 6/80, lisaks allus mõisale 6 ja 22/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 420.

Viited

Kategooria:Läti mõisad
Kategooria:Trikāta kihelkond
Kategooria:Valmiera piirkonna mõisad
Kategooria:Rüütelkonnamõisad
Kategooria:Liivimaa rüütelkonna mõisad