Krapa mõis

Krapa mõis (saksa keeles Kroppenhof) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi kuulub Gulbene piirkonna Daukstese valda Krapa külla.

Krapa mõisakompleks (laut, ait ja mõisavalitseja maja) on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised.Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

Ajalugu

Mõis on nime saanud selle järgi, et oli orduajal Kropfenite valduses. Sigismund III andis mõisa 1592. aastal Andreas Roszezkyle eluaegseks kasutamiseks, ent see loovutas oma õigused hiljem Johann von Schwartzhofile ja tema abikaasale Margarethale. Kuna nood olid Poola toetajad, nõudis Reinhold Wunsch mõisa endale, ja tema taotlus rahuldati 1631. aastal. 1675. aastal müüs Heinrich Johann Wunsch mõisa Casper Franckile. 1681. aastal pantis Johann Franck mõisa 1600 taalri eest Nicolaus Hartungile ja Ludolph Betterile. 1728. aastal müüsid Anna Elizabeth Franck ja Hermann George Trautvetter Krapa 2500 taalri eest Gustav Heinrich Strandmannile. 1742. aastal pantis too mõisa 5350 taalri eest 30 aastaks leitnant Duriesile. 1749. aastal loovutasid tolle võlausaldajad pandilepingu 6000 taalri eest Adam Heinrich Schwartzile. 1809. aastal pantisid Gustav Heinrichi pärijad, poeg Otto Magnus, lesk Catharina ning lapselapsed Udo ja Amalie, mõisa 27 000 taalri eest Wilhelm von Loewisele. 1819. aastal loovutas Udo mõisa õigused 27 500 taalri eest oma naisele Wilhelminele. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 249-250.

Wilhelmine pantis 1822. aastal Hans Dietrich Schmidtil, kes müüs pandiõigused 1823. aastal Wilhelm von Loewisele, saades selle eest 33 000 hõberubla. 1829. aastal loovutas Wilhelm von Loewis mõisa pandiõigused 35 000 rubla eest Luise von Schlenerile, kes 1835. aastal ka mõisa pärisomanikuks sai. Too loovutas mõisa 1865. aastal 60 000 rubla eest oma pojale Norbert von Schlenerile. 1864. aastal päris mõisa tema õde Rosamunde von Hertzberg.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 398.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 7/8 adramaad, sellele allus 174 mees- ja 206 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 282.

Aastal 1627 oli Krapa mõisa suurus kokku 3 ja 1/4 adramaad, sellest 3/4 adramaa jagu oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisal adramaid 2 ja 1/2. Aastal 1688 kuulus mõisale adramaid 2 ja 3/4, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 3 ja 7/8 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 7 ja 1/20 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 247. Ka aastal 1832 oli mõisal 7 ja 1/20 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 7 ja 79/80, lisaks allus mõisale 10 ja 1/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 393.

Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: Charlottenhof.

Viited

Kategooria:Gulbene piirkonna mõisad
Kategooria:Gulbene kihelkond
Kategooria:Vietinghoffide mõisad