Babecka mõis

Babecka mõis (saksa keeles Babetzky, vanasti ka Kolbratshof, läti keeles Babeckas muiža) oli rüütlimõis, hiljem  Beja kõrvalmõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas Matisenes.

Ajalugu
Mõisa esimene omanik oli keegi Kolbrat, poola ajal kuulus see aga kellegile Babetzkyle, kellelt see ka oma nime sai. Kuna too toetas Poola riiki, liideti mõis Rootsi aja alguses  Aluliina mõisaga. Aastal 1645 omandas Babecka ja Beja mõisad Joachim Rippe, kes suri pärijateta. Seejärel sai mõisa omanikuks Johann Helmes, kelle lesk Catharina aastal 1674 Rippe tütrega abielus olevale Christian Krusele loovutas. Aastal 1682 päris mõisa Carl Magnus Kruse. Aastal 1763 müüsid vennad Johann Gideon von Kruse ja Friedrich von Kruse Babecka ja Beja mõisad 14 600 taalri eest George von Koskullile.  Aastal 1811 pantis Carl George von Koßkull mõisa 106 000 rubla eest Otto ja George Laywingile. Need loovutasid aastal 1817 pandiõigused Johann von Hagelströmile, kes need aastal 1820 loovutas 51 500 rubla eest oma tütrele Catharine Mengdenile.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 257-258. Aastal 1839 päris mõisa Georg Augustvon Koskull.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 374.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/8 adramaad, sellele allus 160 mees- ja 165 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 280.

Aastal 1627 oli Beja mõisa suurus koos Babecka mõisa, Vizikumsi mõisa ja Kolberģi mõisaga kokku 22 ja 1/2 adramaad, sellest 7 ja 1/2 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli Beja mõisal  (nüüd ja edaspidi) koos Babecka mõisaga adramaid 1 ja 1/2. Aastal 1688 kuulus mõisadele adramaid 6 ja 15/8, ent aastal 1734 oli neid 4 ja 3/4. Aastal 1758 oli mõisade suurus 7 ja 3/8 adramaad. Aastal 1823 oli nende suurus 10 ja 1/2 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 253. Ka aastal 1832 oli mõisadel 10 ja 1/2 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 5 ja 21/80, lisaks allus mõisadele 12 ja 22/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 364-365.

Viited

Kategooria:Alūksne piirkonna mõisad
Kategooria:Aluliina kihelkond