Beļava mõis

pisi|left|Beļava mõisa häärber
Beļava mõis (saksa keeles Kortenhof, vanasti ka Buchholzhof, läti keeles Beļavas muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Pilskalnsi külas.

Ajalugu

Mõis on kujunenud kolmest valdusest: aastal 1489 Eberhard Binzile antud maast, aastal 1505 Andreas von Hagenile antud maast ja aastal 1550 Hans Buchholtzile eraldatud mõisast. Sigismund III andis kõik need valdused Theophil Wirzowskyle, kes müüs need edasi Andreas Wirzowskyle, kes need omakorda 2400 kuldna eest George Buchholtzile edasi müüs. Poola ajal olid mõisa omanikuks veel keegi Modorofsky ja Bielkowsky. Edasi läks mõis Rootsi riigi valdusse. Rootsi ajal kuulus mõis Bülowitele, nende järgi on mõis ka oma lätikeelse nime saanud.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 250-251. 

Aastal 1683 sündis mõisas Magdalene Elisabeth von Hallart, kellest kujunes Vidzeme vennastekoguduste tähtis toetaja. Aastal 1725 ostis mõisa Otto Hermann von Vietinghoff. Põhjasõja järel läks mõis Bergide suguvõsa valdusse, kui Otto Hermann selle Friedrich Georg von Bergile müüs. Siis jagunes valdus ka Beļava ja Nagliena mõisaks. Aastal 1834 omandas mõlemad mõisad 76 000 rubla eest Alexander von Berg.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 399. Bergid püstitasid aastal 1750 ka mõisa barokkstiilis häärberi. Friedrich Wilhelm Rembert von Berg lasi mõisa parki rajada kõigile jumalatele pühitsetud kabeli. Agraarreformi järel asutati mõisa häärberisse kohalik kool.

Mõisaansambel
Beļava mõisa hoonetekompleks on muinsusmälestisena riikliku kaitse all,Beļavas muižas apbūve sealhulgas on kaitse all park,Parks mõisa juustuhoidla,Siernīca häärber,Pils häärberi trepid,Kāpnes kaks häärberi ahju,KrāsnsKrāsns ahi-kamin,Krāsns - kamīns 14 ust,Durvju komplekti (8)Durvju komplektisDurvju komplekti (4)Durvju komplektis 5 toa interjöörid, Interjera dekoratīvā apdare (5 telpās) seinakappSienas skapis ja 28 põrandaplaati.Flīzītes (28) Sealne vanim ehitis on häärber, ülejäänud osa mõisakompleksist rajati XIX sajandil ja ehitati sajandi lõpus või XX sajandi alguses ümber. Häärberis asus võõrandamise järel vallakool, tänapäeval asub seal kohalik algkool.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Nagliena mõisaga 9 ja 3/8 adramaad, sellele allus 290 mees- ja 319 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 282. 

Aastal 1627 oli Beļava mõisa suurus koos Nagliena mõisaga kokku 8 ja 1/4 adramaad, sellest 3/4 adramaa jagu oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisadel adramaid 4 ja 1/4. Aastal 1688 kuulus mõisadele adramaid 6 ja 3/8, ent aastal 1734 oli neid 6 ja 1/4. Aastal 1758 oli mõisa suurus 5 ja 1/2 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 11 ja 3/5 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 247. Aastal 1832 oli mõisal 11 ja 2/5 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 4 ja 2/80, lisaks allus mõisale 11 ja 75/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 393.

Agraarreformi eel aastal 1920 kuulus mõisale 1456 hektarit maad.

Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis – Blankekaln.

Vaata ka
 Fideikomiss

Viited

Kategooria:Gulbene piirkonna mõisad
Kategooria:Liivimaa fideikomissmõisad
Kategooria:Gulbene kihelkond
Kategooria:Bergide mõisad