Älverüdi

Älverüdi ehk älverisla (Calidris acuminata) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Älverüdi on 17–22 cm pikk. Tiibade siruulatus on 36–43 cm. Isaslind kaalub 53–114 g, emaslind 39–105 g.

Älverüdi ülapool on tumepruun. Kael ja rind on vöödilised. Pealagi on punakaspruun. Jalad on kollakad, pruunikad või rohekad. Sarnaneb välimuselt kiripugu-rüdiga.

Älverüdi levila ulatub Leena deltast Kolõma jõeni. Talvituvad Melaneesias, Austraalias ja Uus-Meremaal.

Eestis on ta eksikülaline.Sissekanne Eesti eElurikkuse andmebaasis

Pesitsevad tundras. Talvel elavad padurandades, lammidel ja laguunide ääres.

Toituvad putukatest ja nende vastsetest, karpidest, tigudest, koorikloomadest, hulkharjasussidest ning seemnetest.

Ühel ruutkilomeetril pesitseb umbes 20 lindu. Rohu ja lehtedega vooderdatud pesa asub maapinnal.

Emaslinnud munevad juuni alguses. Kurnas on neli muna mõõtmetega 38 × 27 mm. Muna kaalub 13,7 g. Mune haub emaslind.

Älverüdi võib elada 5-aastaseks.

Talvitusalal ohustab älverüdi põud. Rändel on suurimateks ohtudeks tööstuse kiire areng Kollase mere rannikul, reostus, küttimine ja kalavõrkudesse kinni jäämine. Meretaseme tõusu tõttu väheneb älverüdile sobilike elupaikade arv.

Viited

 Välislingid 


Kategooria:Eesti linnud
Kategooria:Kurvitslased