Ādami mõis

pisi|Vanahärra Ādami mõisas
Ādami mõis (saksa keeles Schwarzbeckshof, läti keeles Ādamu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Zeltiņi kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Smiltene piirkonnas Trapene vallas Ādamsi külas.

Ajalugu
Ādami mõis doneeriti poola ajal Helmekeni nimelisele mehele, kes selle siis oma kasuisale Nothastile müüs. Aastal 1625 ja 1682 on mõisa omanikuna mainitud Adam Nothasti, aastal 1768 kuulus see Berend Erich von Nothastile. Aastal 1806 pantis Johann von Nothast mõisa 23025 rubla, 100 vaka kaera ja 100 vaka odra eest Magnus Johann Scotusele, kes selle siis oma tütrele Johanna Biersonile loovutas. See loovutas hiljem mõisa Adolph von Wulffile.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 260.

Aastal 1818 sai Adolph mõisa pärisomanikuks. Aastal 1844 võttis ta poeg Julius von Wulf mõisa teistelt pärijatelt 10 600 hõberubla eest üle. Aastal 1851 müüs ta mõisa 15 000 rubla eest Victor Wolffile. Victor müüs mõisa omakorda aastal 1859 Constantin Paul von Gutzeitile, saades selle eest 40 000 hõberubla.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 377.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal üks adramaa, sellele allus 62 mees- ja 62 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 277.

Aastal 1627 oli Ādami mõisa suurus kokku 3 adramaad, sellest adramaa jagu oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisal adramaid 1/2. Aastal 1688 kuulus mõisale adramaid 5/8, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus üks adramaa. Aastal 1823 oli selle suurus 1 ja 17/20 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 253. Ka aastal 1832 oli mõisal 1 ja 17/20 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 1 ja 35/80, lisaks allus mõisale kolm adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 365.

Viited

Kategooria:Smiltene piirkonna mõisad
Kategooria:Zeltiņi kihelkond
Kategooria:Richterite mõisad