Instagram

Instagram on veebipõhine suhtlusvõrgustik, kus kasutajad saavad üksteisega avalikult või eraviisiliselt jagada fotosid ja videoid. 

Instagrami lõid Kevin Systrom ja Mike Krieger 2010. aasta oktoobris. 

Algul sai Instagrami kasutada ainult mobiilseadmetes, milles oli operatsioonisüsteem iOS. 2012. aasta aprillis avaldati rakendus ka Androidi operatsioonisüsteemiga seadmetele. 9. aprillil 2012 ostis algse ettevõtte Facebook.

Instagram võimaldab registreeritud kasutajatel tarkvararakenduse kaudu serverisse üles laadida fotosid ja videoid. Piltidele saab lisada digitaalseid filtreid, samuti saab lisada fotode pildistamise koha. Piltide alla võib lisada teemaviiteid, mille klõpsamisel näeb teiste Instagrami kasutajate samateemalisi postitusi.

 Vaimne tervis ja Instagram 
Uuringud on näidanud, et Instagrami kasutajatel võib esineda kõrgem tase depressiivseid ja ärevushäireid võrreldes mittakasutajatega. Mõned uuringud leiavad, et mitte kogu kasutus, vaid just passiivne sirvimine — näiteks teiste inimeste fotode vaatamine — võib ennustada depressiivseid sümptomeid. Lisaks leiti, et sagedasem Instagramis olemine, eriti suures mahus, on seotud suurema ärevuse ja stressiga. Samuti on välja toodud, et inimeste kalduvus end teistega võrrelda (nt tundmatute või võõraste inimeste jälgimine) seoses Instagrami‑kasutusega võib suurendada depressiivsust.

 Füüsiline enesehinnang ja kehakuju taju 
Platvormi visuaalne rõhuasetus — sageli toredate või ideaalseks töödeldud elude ja kehade esitamine — võib soodustada negatiivset enesehinnangut ja rahulolematust oma välimusega. See omakorda võib viia kehakuju tajumise häireteni või ebarealistlike iluideaalide püüdlemiseni. Platvormide nagu Instagram, TikTok ja Facebook visuaalne rõhuasetus — kus sageli esitletakse ideaalseid, filtreeritud ja väljamõeldud elusid ja kehasid — võib tugevalt mõjutada inimeste füüsilist enesehinnangut ning kuidas nad tajuvad oma keha. Selline pidev ja intensiivne kokkupuude ideaalsete kehade piltidega ning vastastikuse võrdluse kultuur soodustab enesehinnangu langust, kuna kasutajad hakkavad end teadlikult või alateadlikult mõõtma nende ideaalidega. Sotsiaalmeedia võib tekitada või süvendada kehakuju rahulolematust, kuna see tugendab sotsiaalset võrdlemist, kus inimene tajub oma keha vähem atraktiivsena võrreldes teistega ning seeläbi tekib suurem risk negatiivsele enesehinnangule ja rahulolematusest lähtuvatele käitumismustritele.
 Võimalikud positiivsed mõjud ja sotsiaalne toetus  
Instagram ei ole vaid riskide allikas — mitmed uuringud on näidanud, et platvorm võib pakkuda tuge ja teadlikkust vaimse tervise teemadel. Näiteks mõnedes uuringutes kasutajad teatasid, et Instagram aitas neil teadvustada vaimse tervise probleeme ja julgustas abi otsima. Sotsiaalmeedia vahendusel on võimalik luua kogukondi, kus jagatakse kogemusi, toetatakse üksteist ja vähendatakse stigmat vaimsete häirete ümber. Erinevad sisuvormingud (näiteks illustratsioonid, eneseavamine, motivatsioonipostitused) on uuringus osalejate hinnangul mõjutanud nende enesehinnangut ja enesetunnet erinevalt — mõnel juhul positiivselt. Instagram ja sarnased visuaalsed sotsiaalmeedia platvormid ei ole ainult vaimse tervise riskide allikad — need võivad pakkuda ka positiivseid kogemusi, sotsiaalset tuge ja teadlikkuse tõusu. Mitmed uuringud on leidnud, et kasutajad võivad platvormilt saada rohkem kui lihtsalt meelelahutust:

Uuringus The Role of Instagram in Promoting Mental Health Awareness and Help-Seeking Attitudes leiti, et Instagrami kasutamine vaimse terviseinfo ja emotsionaalse toe otsimiseks oli seotud suurema teadlikkuse tõusuga ning positiivsemate hoiakutega abi otsimise suhtes üliõpilaste seas. See tähendab, et kasutajad, kes otsisid sotsiaalmeediast vaimse tervisega seotud sisu, olid tõenäolisemalt valmis abi otsima ja nägid vaimse tervise teemasid olulisena.

 Sõltuvus ja obsessiivne kasutamine 
Instagrami võib omistada sõltuvust soodustava platvormi tunnuseid. Mitmed uuringud on näidanud, et intensiivne kasutamine võib viia obsessiivse käitumiseni, kus kasutajad kontrollivad pidevalt meediat, postitusi ja teisi inimesi jälgivate reaktsioone. Sõltuvus võib mõjutada une kvaliteeti, töö- või koolikohustuste täitmist ning üldist vaimset heaolu. Instagrami ja teiste sotsiaalmeedia platvormide kasutamine võib mõnel kasutajal omandada sõltuvust soodustavaid tunnuseid, mis lähevad kaugemale juhuslikust kasutamisest. Mitmed uuringud on näidanud, et intensiivne ja probleemne kasutamine võib viia obsessiivse käitumiseni, kus kasutajad kontrollivad pidevalt rakendust, uusi postitusi, meeldimisi ja kommentaare ning kogevad tugevat tungi end platvormiga ühenduses hoida. Seda käitumist on kirjeldatud ka kui “problematic Instagram use” ehk Instagrami probleemset kasutamist, mis on seotud sõltuvuslike mustrite ja emotsionaalse sõltuvusega platvormist. Selline sõltuvus sarnaneb mõneti klassikalise käitumusliku sõltuvusega, kus pidev ligipääs ja võrdlemine teistega võivad tugevdada vajadust platvormi järjekindlalt kontrollida ja tarbida.Problemaatiline või obsessiivne kasutamine võib mõjutada une kvaliteeti, kuna noored ja täiskasvanud kasutavad platvormi sageli õhtuti või uneajal, mis võib viia hilisema uinumise ning häiritud une-ärkveloleku rütmini. Samuti on selline ülesöömist meenutav sotsiaalmeedia kasutamine seotud madalama vaimse heaoluga, sealhulgas ärevuse ja depressioonisümptomitega ning üldise elukvaliteedi langusega.

 Keha-kuju ja enesehinnangu probleemid 
Visuaalne sisu ja ideaalpiltide rõhutamine võivad viia enesehinnangu languseni ja rahulolematuse suurenemiseni. Noored ja teismelised on eriti haavatavad — mitmed uuringud seostavad Instagrami kasutust kõrgema keha-kuju tajumise rahulolematuse ja isegi söömishäirete riskiga. Postitused, kus on esile toodud ideaalne keha, ilu või luksuslik eluviis, võivad tekitada võrreldes teistega ebarealistlikke ootusi ning stressi. Uuringud näitavad, et Instagrami kasutamine on tihedalt seotud suurema keha-kuju rahulolematuse ja välimuse muredega, eriti kui kasutajad puutuvad kokku idealiseeritud ja filtreeritud kehadega. Näiteks ühes uuringus selgus, et noored, kes veedavad Instagramis rohkem aega ja söövad end visuaalse iluideaaliga kokku, kogevad suuremat rahulolematust oma kehalise välimuse suhtes ning see on seotud ka madalama enesehinnangu tasemega. Tähtis on seejuures sotsiaalne võrdlemine: kui kasutajad mõõdavad end pidevalt teiste ideaalsete kehadega, võib see soodustada negatiivseid enesehinnangu mustreid.

 Ärevus, depressioon ja vaimne kurnatus 
Mõned uuringud on leidnud seose Instagrami sagedase kasutamise ja kõrgema taseme ärevuse, depressiooni ning stressi vahel. Eriline risk tuleneb passiivsest kasutamisest — teiste postituste sirvimisest ilma aktiivse suhtluseta, mis võib suurendada sotsiaalset võrdlemist ja negatiivseid emotsioone. Sellised negatiivsed emotsioonid ja stress võivad aja jooksul viia ka vaimse kurnatuseni — seisundini, kus kasutaja tunneb emotsionaalset ja kognitiivset läbipõlemist, mis mõjutab üksikisiku energiat, motivatsiooni ja üldist heaolu. Seda seostatakse sageli pikaajalise, kontrollimatu sotsiaalmeedia kasutamisega.

 Infoküllus ja tähelepanu hajumine 
Instagrami kiirelt vahetuv sisu ja pidevad märguanded võivad viia kognitiivse ülekoormuseni, tähelepanu hajumiseni ja pikaajalise keskendumisvõime vähenemiseni. Sotsiaalmeedia platvormid on disainitud maksimaalsele kasutaja kaasamisele — uus sisu ilmub pidevalt, mis võib sundida aju switchima ühelt sisutüübilt teisele ning seeläbi vähendada süvenemise ja pikaajalise tähelepanu võimalust. See nähtus on osa infoküllusest („information overload”), kus kasutajale jõuab rohkem infot kui ta suudab efektiivselt töödelda, mis omakorda võib segada sügavat mõtlemist ja eesmärgipärast tegevust.

 Viited 

Kategooria:Suhtlusvõrgustikud