Šļukumsi mõis

Šļukumsi mõis (saksa keeles Schluckum, läti keeles Šļukuma muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas Šļukumsi külas.

Ajalugu
Šļukumsi mõis oli algselt Beja mõisa osa. Esimene teadaolev omanik oli aastal 1591 Hans Bey või Beyen. Aastal 1629 kuulus see Emmerich Beyenile. Temalt ostis mõisa Johann Nandelstädt, kellele see aastal 1679 koos tema Soome valdustega kinnistati. Aastal 1740 oli mõisa eestseisja keegi kapten Webel. Aastal 1752 tunnistati Sophia Elisabeth Nandelstädti õiguseid sellele mõisale.  kuulus mõis Vietinghoffide perekonnanõukogule, kes mõisa Hermann von Nandelstädtile üle andis.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 258. Seejärel päris mõisa tema tütar Amalie Justine Neuheuser. Aastal 1855 päris mõisa Emma Neuheuser, kes selle samal aastal 25 000 rubla eest Alexander Vietinghoffile müüs. Aastal 1874 ostis mõisa 41 500 rubla eest Bernhard Wolff.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 374-375.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/8 adramaad, sellele allus 90 mees- ja 88 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 280.

Aastal 1627 oli Šļukumsi mõisa suurus kokku 10 adramaad, sellest 2 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisal adramaid 2 ja 5/6. Aastal 1688 kuulus Šļukumsi mõisale adramaid 1 ja 1/8, ent aastal 1734 oli neid 3/4. Aastal 1758 oli mõisa suurus 1 ja 1/8 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 2 ja 19/20 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 253. Ka aastal 1832 oli mõisal 2 ja 19/20 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 1 ja 27/80, lisaks allus mõisale 2 ja 75/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 364-365.

Viited

Kategooria:Alūksne piirkonna mõisad
Kategooria:Aluliina kihelkond
Kategooria:Wolffide mõisad