Johan Stiernstråle

Johan Stiernstråle (varem Johan Eriksson, ka Johannes EriciRecke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 514-520) (1607 Strängnäs Södermanland − 22. detsember 1686) oli Rootsi õpetlane ja mõisaomanik Liivimaal, Tartu ülikooli professor.

Elulugu
Johan Eriksson sündis Strängnäsi linnakodaniku Erik Johannsoni pojana; tema ema nimi ei ole teada. 1636. aastal immatrikuleeriti ta Uppsala ja samal aastal ka Tartus  Academia Gustavianai üliõpilaseks. Tartus kaitses ta kahe aasta pärast filosoofiamagistri kraadi. 1641. aastal valiti astronoomia- ja füüsikaprofessoriks. 1650. aastal sai temast Tartu õuekohtu assessor. Valiti veel samal aastal Academia Gustavianas õigusteaduse erakorraliseks professoriksKaarina Rein, Rootsiaegse Tartu ülikooli disputatsioon „Taimedest“, Vikerkaar: Eesti Kirjanike Liidu ajakiri, nr. 7-8, juuli 2020. 

1652. aastal aadeldas kuninganna Kristiina tema ja ta sai perekonnanime Stiernstråle, mis mugandus Liivimaal tema järeltulijate puhul Sternstrahleks. Rootsi rüütelkonda introdutseeriti suguvõsa 1654. aastal, nr 573 all. 

1653. aastal nimetati ta Ingerimaa kubermangu Koporje lääni kreisifoogtiks; samale ametikohale nimetati uuesti 1666. aastal. Ta valiti 1654. aastal Tartu ülikooli õigusteaduse korraliseks professoriks. Jama ja Ivangorodi lääni kreisifoogtiks nimetati 1667. aastal. 1675. aastal sai temast Tartu õuekohtu viitsepresident. Teda peeti õpetatud meheks, temalt ilmus 172 teadustööd.Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932, lk 691 .

Mõisavaldused
1662. aastal läänistas kuninganna Hedwig Eleonora talle Tartu lähedal väikese Kirjutajamõisa (Kirritoja), mis jäi pärusvaldusena tema perekonnale kuni reduktsioonini; hiljem oli see Sternstrahlede rendivaldus.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 57 . Ka sai ta sellel lisaks Galgauska mõisa omanikuks.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 244. 1675. aastal pantis ta Gerttenitelt Kärkna mõisa (Falkenau), mis oli tema valduses 1682. aastal.Stryk 1877, lk 64 . 1712. aastal jäeti see pandimõis perekonna valdusse.EAA, f. 2057, n. 1, s. 110, L 42p.

Vaata ka
Sternstrahl
Kärkna mõis

Viited

Kirjandus
Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932. Lk 691 .

Kategooria:Rootsi aadlikud
Kategooria:Kärkna mõisnikud
Kategooria:Tartu Ülikooli õigusteaduskonna professorid
Kategooria:Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna professorid
Kategooria:Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Kategooria:Sündinud 1607
Kategooria:Surnud 1686