Kiripugu-rüdi

Kiripugu-rüdi ehk kiripugu-risla (Calidris melanotos) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Kiripugu-rüdi on 19–23 cm pikk. Tiibade siruulatus on 37–45 cm. Isaslind kaalub  45–126 g, emaslind 31–97 g.

Kiripugu-rüdi ülapool on tumepruun. Rind on helepruun ja vöödiline. Kõht on valge. Jalad on kollased, rohekad või pruunikad. Sarnaneb välimuselt älverüdiga, kuid kiripugu-rüdi rind on vöödilisem ja älverüdil on punakam pealagi.

Kiripugu-rüdi levila ulatub Taimõri poolsaarest Hudsoni laheni. Talvituvad Boliivias, Paraguays, Argentinas, Austraalias ja Uus-Meremaal.

Eestis on ta eksikülaline.Sissekanne Eesti eElurikkuse andmebaasis

Pesitsevad tundras. Talvel elavad padurandades, soodes, lammidel, järvede ja laguunide ääres ning riisipõldudel.

Pesitsusalal toituvad putukatest ja ämblikest. Rändel toituvad rohutirtsudest ja kilkidest. Talvel toituvad rõngussidest, limustest, koorikloomadest, ämblikest, putukatest, vetikatest ja seemnetest.

Pesitsevad maapinnal lehtede, rohu ja samblaga vooderdatud lohus. Pesa läbimõõt on 91 mm ja kõrgus 31 mm. Siberis asub ühel ruutkilomeetril 0,5–6 pesa, Alaskal võib olla üle 10.

Isaslinnu territoorium on 4–6 hektarit. Ta valvab oma territooriumit istudes künka otsas. Ajab teised isased oma territooriumilt minema, kuid füüsilist võitlust esineb harva. Pesade asukohad ei ole otseselt seotud isaste territooriumitega ja võivad paikneda neist kaugel.

Emaslinnud munevad juunist juulini. Kurnas on neli muna mõõtmetega 37 × 26 mm. Muna kaalub 13 g. Emaslind haub mune 21–23 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 3 nädala vanuselt.

Isaslinnud lahkuvad pesitsusalalt juuni lõpus või juuli alguses. Emased lahkuvad juuli lõpus või augusti alguses, noorlinnud jäävad pesitsusalale suve lõpuni.

Viited

 Välislingid 


Kategooria:Eesti linnud
Kategooria:Kurvitslased