Vecbrenguļi mõis

Vecbrenguļi mõis (varem Brenguļi mõis, saksa keeles Alt-Wrangelshof, varem Wrangelshof, läti keeles Vecbrenguļu muiža, varem Brenguļu muiža) oli rüütlimõis, hiljem rüütelkonnamõis Liivimaal Valga kreisis Trikāta kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Brenguļi vallas Brenguļi külas.

Ajalugu
Varasem ajalugu
Vecbrenguļi mõisa kohta on teateid 1474. aastast, mil Johann Kokenhausen müüs selle Heinrich Wrangellile; tema suguvõsa järgi sai mõis nime. 1531. aastal on omanikuna mainitud George Wrangelli, kes omandas veel ühe Koiva jõe ääres asunud mõisa. Veel 1599. aastal oli see Wrangelli perekonna (Georg Wrangell) valduses.

Mõis Rootsi ajal
Pärast Liivimaa Rootsi võimu alla minekut doneeris kuningas Gustav II Adolf peaaegu terve Trikāta kihelkonna kantsler krahv Axel Oxenstiernale. Hiljem omandas mõisa Gertrud Hirtins, 1681. aastal sai selle omanikuks tema abikaasa Martin Schoultz, ent 1680. aastatel läks mõis reduktsiooni alla. 

Mõis 18. sajandil
1725. aastal doneeris keisrinna Katariina I mõisa koos teiste kihelkonna valdustega Liivimaa rüütelkonnale. Pärast asehalduskorralduse kehtestamist võeti mõis 1786. aastal riigile. 1788. aastal eraldati sellest 10 adramaad, millest kujunes Jaunbrenguļi mõis. Pärast Katariina II surma taastas tema poeg Paul I asehalduskorra eelse olukorra ja mõis anti 1797. aastal rüütelkonnale tagasi. Viimase valdusõigust kinnitati 1810. aasta ukaasiga.

Vecbrenguļi mõisas asutas 1825 pedagoog Albert von Hollander (1796–1868) hilisema Bērzaine gümnaasiumi. Õppetöö viidi 1826 üle Cēsise linna territooriumile.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 10 ja 7/8 adramaad, sellele allus 288 mees- ja 331 naishinge. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Von H. von Bienenstamm. Riga, bei Deubner, 1826. Riga, gedrukkt in der Müllerschen Buchdrukkerei. Riga : Deubner, 1826 lk. 273 Aastal 1688 oli mõisa suurus (koos Jaunbrenguļi mõisaga) 19 ja 1/2 adramaad, sama oli mõisade suurus aastal 1734. Aastal 1758 kuulus mõisale 10 ja 7/8 adramaad, aastal 1823 oli adramaid 10 ja 3/10.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 282. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid 10 ja 3/10, aastal 1881 oli neid aga 3 ja 24/80, lisaks allus mõisale 10 ja 39/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 420.

Viited

Kirjandus
Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 282, 283 .

Kategooria:Läti mõisad
Kategooria:Trikāta kihelkond
Kategooria:Valmiera piirkonna mõisad
Kategooria:Rüütelkonnamõisad
Kategooria:Liivimaa rüütelkonna mõisad
Kategooria:Oxenstiernade mõisad