Metstilder

Metstilder (Tringa ochropus) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Metstildri rahvapärased nimetused on lombilind ja vesinepp.

Välimus
Metstilder on 21–24 cm pikk. Tiibade siruulatus on 57–61 cm. Kaalub 53–119 g.

Metstildri selg ja ülapool on mustpruun, väikeste kollaste tähnidega. Alapool on valge. Tiibade alapool on tume. Saba tipus on laiad mustad vöödid. Nokk on tumedat värvi, peenike ja sirge. Tema pikad jalad on rohekad või hallkad.

Levik
Metstildri levila ulatub Skandinaaviast Ida-Siberini. Elavad ka Kõrgõzstanis ja Loode-Xinjiangis. Talvituvad Lääne-Euroopas, Vahemere ääres, Aafrikas, Türgis, Lähis-Idas, Indias, Lõuna-Jaapanis, Ida-Hiinas, Filipiinidel ja Kalimantanil.

Eestis on ta harilik haudelindLars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 244 ja hajus läbirändaja. Teda võib näha aprillist septembrini.

Elavad niisketes metsades. Eelistavad männikuid, kuid sobivad ka kuusikud ja lepikud. Tavaliselt jõgede, järvede, ojade ja soode ääres. Peale pesitsusaega võib neid kohata padurates ning jõgede ja tiikide ääres.

Toitumine
Metstilder toitub putukatest, rõngussidest, väikestest koorikloomadest, ämblikest, kaladest ja taimedest. Tavaliselt toituvad üksi, vahel kuni 30-linnulistes parvedes.

Pesitsemine
Emaslinnud munevad aprilli lõpust juunini. Pesitseb kuni 20 m kõrgusel puu otsas, vahel ka maapinnal. Kasutab teiste lindude, eriti rästaste ja kaelustuvi, pesi.

Kurnas on neli muna mõõtmetega 39 × 28 mm. Muna kaalub 15,5 g. Emaslind haub mune 20–23 päeva. Poegade eest hoolitsevad mõlemad vanalinnud, kuid emaslind võib lahkuda enne, kui pojad on lennuvõimelised. Pojad saavad lennuvõimeliseks 28 päeva vanuselt.

Eluiga
Metstilder võib elada 9-aastaseks. 

Viited

 Välislingid 


Kategooria:Eesti linnud
Kategooria:Kurvitslased