Spargelkapsas

Spargelkapsas ehk asparkapsas ehk brokoli (Brassica oleracea var. italica) on suurte roheliste õisikutega kapsateisend, mis meenutab välimuselt oma sugulast lillkapsast. Spargelkapsa õisikud on vitamiinirohked ja neid kasutatakse köögiviljana.

Spargelkapsas sarnaneb väga lillkapsaga. Spargelkapsa pea koosneb rohelistest õisikutest ja selle varred on lillkapsaga võrreldes pikemad ja peenemad.Patendiamet. Brokolitüüp, mis on kohandatud lihtsamaks koristamiseks

 Ajalugu 
Spargelkapsas aretati kapsarohust umbes 6. sajandil. Rooma impeeriumist saati on spargelkapsast itaallaste hulgas väärtuslikuks toiduaineks peetud. Spargelkapsa tõi Inglismaale Peter ScheemakersSmith,J.T. Nollekins and His Times, 1829 vol. 2:101: "Scheemakers, on his way to England, visited his birth-place, bringing with him several roots  of brocoli, a dish till then little known in perfection at our tables.", USAsse Lõuna-Itaalia immigrandid, kuigi seal sai see populaarseks alles 1920. aastatel.

 Nimetus 
Spargelkapsa nimetus 'brokoli' tuleb itaaliakeelsest sõnast brocco, mis tõlgituna tähendab haru või oksa. Võib arvata, et nimetus on kaudselt seotud ka ladinakeelse sõnaga bracchium, mis tähendab hargnevaid oksi või võrseid.

Keeleliselt on korrektne kirjutada ’brokoli’, mitte ’brokkoli’. Eesti Keele Instituudi terminibaas ESTERM järgi on eelistatud termin ’spargelkapsas’.Terminibaas ESTERM
+Lillkapsa ja brokoli tootmismahud 2014. aastalRiikToodang, tonnidesOsakaal, %9 286 25638,41%8 573 28035,46%1 222 9305,06%596 9692,47%503 9722,08%405 0531,68%326 3551,35%320 5631,33%220 6370,91%202 1490,84%183 0000,76%Maailm24 175 040100%

 Kasvatamine 
2014. aastal toodeti maailmas 24,17 miljonit tonni spargel- ja lillkapsast 1,38 miljonil hektaril põllumaal.

Spargelkapsas eelistab kasvamiseks viljakat ja savist mulda, kasvutemperatuuri +16 ... +25 °C­ ja niisket keskkonda (85%).

Spargelkapsa lõikus toimub enne, kui see puhkeb õide.

 Kasutamine 
Spargelkapsast kasutatakse peamiselt toiduainena.

Spargelkapsas sisaldab kiudaineid, kaaliumi, fosforit, kaltsiumi, magneesiumi, rauda, tsinki, mangaani, väävlit, vitamiine C, B1, B2, B5, B6, PP, E, K ja provitamiini A. 100 g spargelkapsast annab umbes 25 kcal.

 Ravitoime 
1992. aastal eraldas Paul Talalay meeskond spargelkapsast sulforafaani. See fütokemikaal annab kaitse paljude kasvajavormide eest ja hävitab teatud tõvestavad bakterid nii seedekulglas kui ka hingamisteedes.

 Viited 

Välislingid

Kategooria:Kapsas