Plüü

Plüü (Pluvialis squatarola) on tülllaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Plüü on 27–31 cm pikk. Tiibade siruulatus on 71–83 cm. Kaalub 174–320 g.

Hundsulestikus on ülapool halli- ja mustatähniline, alapool must ja valgega piiratud. Puhkesulestikus on ülapool hall ja tumedate tähnidega, alapool on valkjas, puguala on veidi tumedam. Päranipuala on valkjas ja saba ülapool on hele. Kaenla all on suur must laik. Nokk ja jalad on tumedad. Sarnaneb rüüdaga, kuid rüüda sulestik on kollakam, saba on tumedam ja kaenlasulestik on üleni valge.

Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
 P. s. cynosurae (Thayer & Bangs, 1914) – Põhja-Kanadas
 P. s. squatarola (Linnaeus, 1758) – Loode-Venemaast Tšuktši poolsaareni ning Lääne- ja Põhja-Alaskal
 P. s. tomkovichi (Egelmoer & Roselaar, 1998) – Wrangeli saarel

Talvituvad Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Lääne-Euroopas, Aafrikas, Lõuna-Aasias, Indoneesias ja Austraalias. Vanas Maailmas talvituvad emaslinnud kaugemal lõuna pool kui isaslinnud.

Plüü on Eestis väikesearvuline läbirändaja, keda peamiselt võib kohata rannikulLars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 208 maist juunini ja augustist oktoobrini.

Pesitsevad tundras. Talvel elavad randades, järvede ääres, rohumaadel ja padumere rannikul.

Toitumine
Tundras toituvad putukatest ja nende vastsetest. Talvel toituvad hulkharjasussidest, limustest ja koorikloomadest.

Toituvad üksi või kuni 30-linnulistes parvdes. Võivad toituda ka öösel.

Pesitsemine
Ühel ruutkilomeetril pesitseb 0,3–3,6 lindu. Pesad on üksteisest vähemalt 400 m kaugusel. Plüüd on väga paigatruud. Pesitsevad maapinnal kivikeste, sambla ja samblikega vooderdatud lohus.

Emaslinnud munevad mai lõpust juuni esimese pooleni. Kurnas on neli muna mõõtmetega 52 × 36 mm. Muna kaalub 34,2 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 26–27 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 23 päeva vanuselt.

Eluiga
Plüü võib elada 20-aastaseks.

Viited

 Välislingid 


Kategooria:Tülllased