Linnupete

Linnupete ehk käopete (mulgi murdes linnuiva, võru murdes tsirgujüvä Eesti murrete sõnaraamat vaadatud 30.04.2020) on kerge varahommikune eine. (vaadatud 24.05.2017) 

Linnupetet, milleks oli suutäis leiba, võeti alates kevadest enne tööleminekut.Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 103
See oli kogu Eestis kombeks põhiliselt rändlindude saabumise ajal, et mitte tühja kõhuga mõnda lindu kuulda või näha. Eriti peljati kägu, kurge, kiivitajat, koovitajat. Vastasel korral pettis (sittus, situtas) lind inimese ära, mistõttu võis eeloleval aastal karta mingi õnnetuse (surma, haiguse, vigastuse, pahanduse jms) juhtumist.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 146

Selle kombe aluseks oli laialt levinud uskumus, et rändlinnud lendavad talvituma teise ilma ning naastes toovad sealt kaasa surma kahjulikku mõju. Linnupette võtmise kommet tundsid kõik Skandinaavia ja Baltimaade rahvad, vähemal määral ka Kaukaasia rahvad ning slaavi rahvad.

Viited

 Välislingid 
  Eesti eluolu. Linnupete 
 Kevadel tuleb võtta linnupetet, Maavalla Koda 

Kategooria:Eesti rahvakultuur
Kategooria:Etnograafia
Kategooria:Eesti rahvausund