Pärnu maavalitsus

Pärnu maavalitsus oli Pärnu maavanemat teenindav riigiasutus, mis asus Pärnus aadressil Akadeemia tänav 2.

Viimane Pärnu maavanem oli Kalev Kaljustehttps://web.archive.org/web/20170708141759/http://parnu.maavalitsus.ee/parnu-maavanem (vaadatud 02.06.2017).

Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.Riigikogu kiitis heaks maavalitsuste tegevuse lõpetamise seaduse

Pärnu maavalitsuse hoone Akadeemia tänav 2 kohandati riigimajaksPärnu maavalitsuse hoonest saab kaasaegne riigimaja, www.err.ee, 27.03.2021.

Pärnu maavanemad

 Ajalugu 

Autonoomse Eestimaa kubermangu  Pärnu maakonna omavalitsus loodi 30. märtsil 1917. aastal, Venemaa Ajutise Valitsus määruse "Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta" alusel. 

Maakonna omavalitsustes oli 2 organit - korraldav ja täidesaatev: volikogu ja maavalitsus. Maakonnavalitsus oli Maakonnanõukogu täidesaatev organ, mis koosnes vähemalt kolmest liikmest ja sekretäristAjutise Valitsuse maakonnavalitsused, Eesti Ajalooarhiiv, fond 1.1.3.5. Ajutise Valitsuse maakonnavalitsused.

Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, 24. jaanuarist 1934. aastal. 1934. aastal kehtima halanud põhiseaduse omavalitsusüksuste loetelus puudusid maaomavalitsused. Seetõttu maakonna omavalitsused kaotati 1934. aasta maakondade ajutise valitsemise seadusegaRiigikogu poolt 19. jaanuaril 1934 vastuvõetud 40. Maakondade ajutise valitsemise seadus., Riigi Teataja, nr. 5, 23 jaanuar 1934. Senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. Ajutised maavalitsused täitsid endiste maavalitsuste ülesandeid kuni viimaste üleandmiseni vastavaile asutustele. Ajutised maavalitsused allusid Kohtu- ja Siseministeeriumile. Maakonna omavalitsusorganiteks olid: 1) maavolikogu, 2) maavanem, 3) maavalitsus ja 4) valla- ja linnavanemate täiskogu. Maavolikogu valiti 5-ks kalendriaastaks ja ta koosnes vastavalt elanike arvule 11—25 maavolinikust. 

1. mail 1938. aastal jõustunud Maakonnaseaduse järgi oli maakonnaomavalitsuse juht maavanem, kes oli ka ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas. 1938. aastal valiti Pärnu maavolikogu liikmeiks valla- ja linnavanemate koosolekut: vallavanemad: A. Sander, M. Karlep, Sauga vallavanem  August Oidermaa, Aleks. Veersalu, M. Uulimaa, V. Pendre, H. Rehe, A. Ilmjärv, J. Palk, A. Tiitus, J. Looper, J. Raavel, J. Puusepp, P. Võit ja Kilingi-Nõmme linnavanem Albert Oissaar.Harju maavolikogu, Päewaleht, nr. 157, 12 juuni 1938.

8. märtsil 1940. aastal valisid Pärnumaa valla- ja linnavanemad Pärnu maavolikogu ja maavolinikeks valiti vallavanemad: V. Altsaar (Vändra), A. Ilmjärv (Paikuse), A. Jänes (Rajangu), Al. Kalvik (Seliste), M. Karlep (Tõstamaa), A. Oidermaa (Sauga), J. Pulk (Tahkuranna), A. Pukk (Saarde), J. Sossi (Abja), A. Tiitus (Laiksaare), M. Tuisk (Tori) ja A. Veersalu (Kaisma) ning Sindi  linnavanem Jakob Ollep.Uued maavolikogud moodustati., Uus Eesti, nr. 66, 9 märts 1940.
 1940
Viited

 Välislingid 

Olaf Esna, Kui maavalitsustele lüüakse hingekella 1., Pärnu Postimees, nr. 18, 26 jaanuar 2017
 Olaf Esna, Kui maavalitsustele lüüakse hingekella 2., Pärnu Postimees, nr. 57, 23 märts 2017
Kategooria:Pärnu maakonna ajalugu
Kategooria:Eesti maavalitsused