Sind surmani

"Sind surmani" on Lydia Koidula luuletus, mille viisistas Aleksander Kunileid.

 Laulu loomisest 
Aleksander Kunileid kirjutas koorilaulu "Sind surmani" Lydia Koidula varemilmunud (1867.a. kogumik "Emmajõe Öpik") tekstile 1869. aasta alguses. Koidula sõnadele muusika loomiseks andis autorile inspiratsiooni Carl Robert Jakobson. Laul on kirjutatud segakoorile või meeskoorile a cappella. 

Laulust on töötluse teinud 1988. aastal Alo Mattiisen (Jüri Leesmenti sõnad) ning laulva revolutsiooni ajal esitas töötlust Ivo Linna ansambliga In Spe. See üks isamaaliste laulude seadest "Viis ärkamisaegset laulu".Viis ärkamisaegset laulu. emic.ee

 Laulupidu 
"Sind surmani" oli kavas juba I üldlaulupeol 1869. aastal.Aleksander Kunileid / Lydia Koidula "Sind surmani". 

Kunileiu loodud laulud "Sind surmani" ja "Mu isamaa on minu arm" Lydia Koidula sõnadele olid ainsad eestikeelsed laulud Eesti esimesel üldlaulupeol 1869. aastal Tartus. Ühtlasi on need esimesed helitööd, mis loodud eestikeelsetele luuletekstidele. Laulude meloodiad põhinevad soome viisidel. Kunileid oli ka I üldlaulupeo üks juhte.Aleksander Saebelmann (1845-1875). kreutzwald.kirmus.ee 

Viited

Välislingid
Luuletus

 sind surmani. A.Kunileid. video, 10. august 2024

Kategooria:Eesti koorilaulud
Kategooria:Eesti luuletused
Kategooria:Lydia Koidula teosed