Teritamine

pisi|Habemenoa teritusrihm ja luisk
Teritamine on lõikeriista (näiteks noa, vikati) lõikeosa teravamaks tegemine. Terav tööriist teeb töö täpsemaks, ohutumaks, kulutab vähem energiat ja kütust, säästab kasutajat ja seadmeid. 

 Teritusvahendid 
pisi|Terituspulk
pisi|Teritamisel võidakse lõiketerale anda kaks nurka
Teritamiseks kasutatakse näiteks terituspinke, käia, viile, luisku, teritusrihma, terituspulka. Vikati teritamisel rakendatakse ka külmsepistamist ehk pinnimist ja lõikamist. Tänapäeval on saadaval lihtsad teritusseadmed, mis ei eelda kasutajalt vilumust, samuti on võimalik soetada rakiseid, mis tagavad teritamisel lõiketera sobiva nurga. On ka erinevaid teenusepakkujaid, kes teritavad tööriistu.

 Teritusviisid 
Teritusviisi ja -vahendi valik sõltub teritatavast tööriistast, selle materjalist, kasutuseesmärgist, kasutaja enda oskustest ja eelistustest ning ka saadaolevatest teritusvahenditest. Näiteks pehmem materjal nõuab teistsugust lähenemist kui kõvem, samuti võib kasutaja vastavalt vajadusele või materjalile eelistada pisut nürimat nurka, mis samas kestab kauem ja nõuab vähem tera taastamist.

 Nuga, kirves, liimeister 
pisi|Victorinoxi noateritaja
pisi|Teritusabivahend noale õige lõiketera nurga andmisel
Nuge ja kirveid on väga erinevaid (erineva kasutuseesmärgi, pikkuse, laiuse, materjaliga) ja nende teritusviisegi on mitmesuguseid. Vähemvilunud kasutaja saab soetada teritaja, millest tera läbi tõmmates antakse lõiketerale automaatselt kindel lõikenurk – sarnaseid teritusvahendeid pakutakse ka kirvele. Nuga tööriistana kasutavad professionaalid pruugivad spetsiaalseid teritusvahendeid, nii saab pidevalt kööginuga kasutav kokk anda noale kiirelt suurema vaheduse paari tõmbega terituspulgal, juuksur või habemeajaja ihuda habemenuga teritusrihmaga. Põhjalikum teritus tehakse käia, luisu või tahu abil.

 Peitel ja höövlitera 
pisi|Peitlite ja höövliterade teritusrakised
Peitli ja höövlitera teritamise põhivahend on tahk või luisk. Kui peitel on äsja soetatud, see on töö käigus viga saanud või vajab vana peitli tera taastamist, siis kasutatakse kivikäia. Käiamisel jälgitakse, et peitlitera üle ei kuumeneks. Argisel kasutamisel saab peitli teravust kiirelt taastada viltkäial, millele on kantud spetsiaalset pastat. Peitli lõiketerale vajaliku nurga andmisel saab kasutada rakise abi, kogenud teritaja võib teritada tunde ja silma järgi. Kuna koduse kasutaja jaoks on ehk kõigi erinevate tahkude ja muude teritusvahendite soetamine tarbetult kulukas, on need võimalik asendada sirgele aluspinnale fikseeritud liivapaberiga. Nii tahul kui liivapaberil alustatakse jämedama teraga vahendist ja minnakse järjest peenemale terale. Peitli lõiketerale antakse sageli kaks nurka.

 Käärid 
pisi|Luisud
Käärid on olemas paljudes majapidamistes. Näiteks köögikääre saab teritada erinevate majapidamises leiduvate vahenditega: klaaspudeli, fooliumi, liivapaberiga. Selleks tuleb neid esemeid lõigata. Põhjalikuma terituse jaoks tuleb kääri mõlemad lõiketerad lahti võtta ja tahu või luisu peal teritada.

 Kettsaag 
Kettsaagi teritatakse vastavalt sellele, millist ketti kasutatakse, millist puitu lõigatakse, millisel aastaajal lõigatakse ja mil moel puitu lõigatakse. Teritamiseks kasutatakse ümarviili, mida aitab suunata, lõikehamba suhtes vajaliku nurga all ja kõrgusel hoida rakis. Kasutatakse ka spetsiaalseid käiasid. Metsatööde käigus soovitatakse ketti põgusalt iga kütusepaagi täitmise järel teritada, põhjalikumal lihtsamal kodusel teritusel kinnitatakse kettsaag kruustangide vahele ja viilitakse ümarviili ning rakise (malli, raami) abil keti lõikehambad ühtlaselt teravaks.

 Käsisaag, ketassaag ja lintsaag 
pisi|Video ketassae teritamisest
Mitmed tänapäevased saed pole teritamiseks mõeldud. Varasemad saeversioonid teritati viili või käiaga. Vanemate saagide puhul on lisaks õigele teritusnurgale oluline ka saehammaste räsamine ehk saehammaste keskteljest kerge eemale painutamisega lõiketee laiendamine, et vähendada hõõrdumist sae ja materjali vahel. Teritusviilidena on kasutusel kolmkant- või rombilõikeline ehk mõõkviil. Vilunud teritaja teritab silma järgi, kuid kasutada saab ka rakiseid ja šabloone.

 Vikat 
Vikatit teritatakse mitmel moel: tera kulub vähem siis, kui seda külmsepistada ehk venitada või pinnida. Selle käigus taotakse vikati lõikeserv alasi ja haamri abil õhukeseks, ühtlasi muutub tera sel moel jäigemaks. Samuti kasutatakse lõikamist: vikati materjalist kõvema metallriistaga, kolmekandilise noaga (näiteks teravaks käiatud nurkadega kolmnurkviiliga) tõmmatakse piki lõiketera külge, kraapides sel moel lõiketera õhemaks ja teravamaks. Niitmise käigus taastatakse vikati teravus luisu abil.

 Puur ja oherdi 
Nüriks muutunud puur nõuab seadmelt ja kasutajalt rohkem energiat, hakkab kuumenema ja metalli puurides vilistavat häält tegema. Puuri saab teritada vastaval pingil, mis varustatud sobiva rakisega, kuid seda saab ka käsitsi käial teritada, toetades see tallale ning surudes puuri lõikepinda ettevaatlikult vastu käia, samas jälgides, et puur kuumaks ei läheks. Jälgitakse, et puuri mõlemad lõikepinnad oleksid ühtlase nurga ja suurusega.

 Vaata ka 

 luisk
 tahk
 käi
 vikat
 nuga
 saag
 kirves
 peitel

 Viited 
Kategooria:Tehnika