Valve-Liivi Kingisepp

Valve-Liivi Kingisepp (neiupõlvenimi Valve-Liivi Presjärv; sündinud 11. novembril 1935 Läänemaal Taebla vallas Maalse külas) on eesti keeleteadlane ja õppejõud. 

Kingisepa teadustöö on keskendunud eesti vana kirjakeele sõnavara uurimisele. Ta on koostanud ise ja koos kaasautoritega põhjalikke vanade tekstide sõnavara ülevaateid ja sõnastikke. Samuti on Kingisepp käsitlenud eesti keele uurimise suurkujude ja ülikooliõppe oluliste isikute tegevust. Selle teemaga on seotud tema 2003. aastal koostatud artiklikogumik "200 aastat eesti keele ülikooliõpet".

Ta on kirjutanud artikli "Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele kateedri murdearhiiv", mis ilmus kogumiku "Kodumurre" kaheksandas numbris.

 Elukäik 
pisi|Liivi-sõit 19.–21.05.1965. Pildil vasakult Jaak Simm, Enel Aunma, Toom Õunapuu, liivi keelejuht, Mati Hint, Valve-Liivi Kingisepp.|alt=
Valve-Liivi Kingisepp on õppinud Kirimäe Algkoolis (1943–1946) ja Haapsalu 1. Keskkoolis, mille lõpetas 1954. aastal. Tartu Riikliku Ülikooli lõputunnistuse sai ta 1959. aastal eesti filoloogia erialal.

Aastatel 1959–1962 töötas Valve-Liivi Kingisepp Võnnu Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 1962. aastal asus ta tööle Tartu Ülikoolis, kus töötas algul eesti keele kateedri vanemlaborandina ja tunnitasulise õppejõuna (1962–1968), seejärel täiendas end aspirantuuris (1968–1970). 1970. aastal alustas ta tööd vanemõpetajana (1970–1988). 1981. aastal kaitses Kingisepp kandidaadiväitekirja "Otto Wilhelm Masingu "Marahwa Näddala-Lehhe" sõnavara". Väitekirjast lähtudes on ta koostanud ajalehe Maarahwa Näddala-Leht sõnastiku, mis on ilmunud aastatel 1972–1986 sariväljaandes "Sõnasõel". 

Aastatel 1987–2004 (kuni pensionile minekuni) töötas ta dotsendina. Ta on Tartu Ülikooli emeriitdotsent. 

Aastatel 1988–1992 töötas ta Oulu ülikoolis eesti keele lektorina.

 Õppejõutöö Tartu Ülikoolis 
Valve-Liivi Kingisepp on juhendanud kursuse- ja diplomitöid eesti kirjakeele ortograafia ning sõnavara alal. Ühe silmapaistvama uurimistöö on tema juhendamisel teinud Kristel Ress (Kikas), kes uuris Heinrich Stahli keeleõpetuses (1637) sisalduva saksa-eesti sõnastiku materjali. Kingisepp ja Ress töötasid välja vanade saksa-eesti sõnastike leksika eesti-saksa sõnastikeks ümberpööramise metoodika, neist tänapäevase digiandmebaasi loomise põhimõtted, nii et eesti aines on sõnastiku kasutaja jaoks esikohal. Kristel Ressi magistritöö põhjal 2002. aastal ilmunud raamat kandis pealkirja "Mida sisaldab Heinrich Stahli Vocabula?".

Aastate jooksul on Kingisepp pidanud ülikoolis mitmesuguseid loengukursusi eesti kirjakeele ajaloost ja sõnavarast, õigekeelsusest, leksikograafiast jm. Ta on koostanud õppevahendeid ning juhendanud proseminare ja seminare. Kingisepp töötas omaaegse Tartu Riikliku Ülikooli ettevalmistusosakonnas ning oli üliõpilaste teadusliku ühingu eesti keele ja soome-ugri keelte ringi juhendaja. Valve-Liivi Kingisepa ja Tõnu Seilenthali eestvedamisel korraldati keeleringis 1980. aastatel kevad- ja sügiskoole, üliõpilaste teaduskonverentse, ettekandekoolitusi ja muid teadust populariseerivaid üritusi. See oli keeleringi tegevuse kõrgaeg.

 Vana kirjakeele uurimisrühm 
1995. aastal asutati Tartu Ülikooli eesti keele õppetooli eesti vana kirjakeele töörühm, mida hakkas juhtima Valve-Liivi Kingisepp ning mille eesmärk oli vana kirjakeele korpuse ja selle põhjal sõnastiku loomine. Uurimisrühma kuulusid selle algusaastail Jaak Peebo, Epp Ehasalu, Urve Pirso, Külli Prillop ja Külli Habicht. Viimane juhib rühma tööd siiani ja tema ümber on koondunud uusi liikmeid, näiteks Carl Eric Simmul, Liina Pärismaa. Töörühm täiendab tekstikorpusi ning uurib kirjakeele vanima perioodi sõnavara ja grammatikat. Rühm on koostanud ja välja andnud vanade tekstide sõnastikke ning korraldanud teaduskonverentse, nn vana kirjakeele päevi. Vana kirjakeele päeval 13. novembril 2015 tähistati Valve-Liivi Kingisepa 80. sünnipäeva ning esitleti Külli Habichti, Pille Penjami ja Külli Prillopi koostatud raamatut "Heinrich Stahli tekstide sõnastik" (toimetanud juubilar).

 Liikmesus 
1961. aastal astus Valve-Liivi Kingisepp Emakeele Seltsi. Ta on kuulunud Emakeele Seltsi aastaraamatu toimetuskolleegiumi ja Emakeele Seltsi juhatusse, kus ta on olnud laekur, kirjatoimetaja ja abiesimees. 2011. aastast on ta Emakeele Seltsi auliige.

2009. ja 2011. aastal toetas Valve-Liivi Kingisepp Maie Paju mälestuseks välja antud stipendiumifondi, et panustada Lähte Ühisgümnaasiumi õpilaste kunstiga tegelemisse ja eneseteostusse.

2013. aastal liitus Valve-Liivi Kingisepp Wiedemanni keeleauhinna laureaadina ka Wiedemanni fondiga.

Valve-Liivi Kingisepp on Eesti Keeletoimetajate Liidu auliige.

 Teoseid 
 1978 – "Eesti keele harjutusi TRÜ ettevalmistusosakonnas õppijaile", V-L. Kingisepp, 1. vihik, Tartu: Tartu Riiklik Ülikool
 1978 – "Eesti keele harjutusi TRÜ ettevalmistusosakonnas õppijaile", V-L. Kingisepp, 2. vihik, Tartu: Tartu Riiklik Ülikool
 1984 – "Eesti keele harjutusi kõrgkoolidesse astujaile", V-L. Kingisepp ja M. Rõigas, Tallinn: Valgus
 1988 – "Eesti keele harjutusmaterjale TRÜ-sse sisseastujaile", V-L. Kingisepp, Tartu: Tartu Riiklik Ülikool
 1995 – "Kirjuta õigesti: harjutusi eesti õigekeelsusest", V-L. Kingisepp, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
 1997 – "Kirjuta õigesti: harjutusi eesti õigekeelsusest", V-L. Kingisepp, 2. trükk, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
 1997 – "Eesti keele vanimad tekstid ja sõnastik", E. Ehasalu, K. Habicht, V-L. Kingisepp ja J. Peebo, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
 1998 – "Kirjuta õigesti: harjutusi eesti õigekeelsusest", V-L. Kingisepp, 3. trükk, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
 2000 – "Georg Mülleri jutluste sõnastik", K. Habicht, V-L. Kingisepp, U. Pirso ja K. Prillop, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
 2000 – "Julius Mägiste 100", V-L. Kingisepp (koostaja), Tartu: Tartu Ülikool
 2000 – "Kirjuta õigesti: harjutusi eesti õigekeelsusest", V-L. Kingisepp, 4. trükk, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
 2002 – "Joachim Rossihniuse kirikumanuaalide leksika", V-L. Kingisepp, K. Habicht ja K. Prillop, Tartu: Tartu Ülikooli eesti keele õppetooli toimetised 22.
 2003 – "200 aastat eesti keele ülikooliõpet", V-L. Kingisepp (koostaja), Tartu: Tartu Ülikool
 2010 – "Heinrich Gösekeni grammatika ja sõnastik 350", V-L. Kingisepp, K. Ress ja K. Tafenau, Tartu: Tartu Ülikool

 Artikleid 
Valve-Liivi Kingisepp on uurinud vana kirjakeele aja ja hilisemate keelemeeste loomingut ja sõnavara ning avaldanud selle põhjal artikleid.

"Juhan Peegel keeleuurijana" – Keel ja Kirjandus 1994, nr 5, mai, lk 262–269.
"Eesti leksikograafid aastal 1997. Vana kirjakeele sõnaraamat" – Keel ja Kirjandus 1997, nr 12, 825–827.
"Julius Mägiste elutöö ühest tahust" – Keel ja Kirjandus 1997, nr 10, lk 661–673.
"B. G. Forseliuse ortograafiauuendustest" – Forseliuse Sõnumid 2000, nr 7, lk 3–8.
"Loodud sõnaraamatute tegijaks : Julius Mägiste 100" – Oma Keel 2000, nr 1, lk 59–64.
"Miskeelne teadus ja kõrgharidus?" – Keel ja Kirjandus 2000, nr 5, lk 379–383.
"Georg Müllerin saarnojen sanastosta" – "Pipliakielestä kirjakieleksi", 2000. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, lk 81–90.
"Karl August Hermann Tartu Ülikooli eesti keele lektorina : 150 aastat sünnist" – Keel ja Kirjandus 2001, nr 9, lk 611–623.
"Göseken on tulnud minu juurde kolmel korral" (intervjueerinud Külli Habicht) – Sirp, 9. dets 2010, lk 8.
"Eduard Vääriga Liivimaal" – "Keelekaitsja", 2010. Tartu, lk 91–97.
"Eesti kirjakeele sõnavara kujundajate ja uurijate jälgedel" – "Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind 25", 2013. Tallinn, lk 286–287.
Huvitav eesti vana kirjakeel. – "Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind 25", 2013. Tallinn, lk 183–193.
"Järjekindlalt eesti kultuuri eest - Jaak Peebo 80" – Sirp: Keele Infoleht 2013, 20. dets, lk 8.
"Juhan päästis ajahõlma kaduvaid rikkusi" – Estonian World Review, 30. nov 2014.
"Heinrich Stahl omas ajas - Piret Lotman. Heinrich Stahli elu ja looming. Eesti Rahvusraamatukogu toimetised 14. Eesti Rahvusraamatukogu, 2014" – Keel ja Kirjandus 2015, nr 4.
"Õ-tähe teest meie kirjakeelde" – Emakeele Seltsi aastaraamat 62, 2016, lk 281–292.
"Eesti vana kirjakeele lätetel" – "Sõida tasa üle silla. Raamat eesti keelest ja meelest", 2018. Tallinn, Tartu: EKSA, 156–165.
"Kuidas tuli õ-täht eesti kirjakeelde?" – Sirp, 16. sept 2016, nr 37, lk 36. (Paberväljaande PDF-faili koos veebiversioonis puuduvate märkidega vt Digarist.)

 Tunnustus 
 2000 Tartu Ülikooli medal
 2006 Isamaaliidu Rahvuskultuuri Ühenduse žürii auhind (rahvuskultuuri edendaja)
 2013 riiklik tunnustus elutöö eest vaimuvallas
 2013 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
 2019 Tartu Tähe kavalerVolikogu nimetas Tartu aukodanikud Tartu linna koduleht, 25. jaanuar 2019.

 Isiklikku 
Valve-Liivi Kingisepp kasvas pere üheksanda lapsena.

Tema abikaasa oli arstiteadlane ja Tartu Ülikooli õppejõud Peet-Henn Kingisepp (1936–2012). Abielust on tal kaks last.

 Viited 

Kategooria:Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna õppejõud
Kategooria:Eesti keeleteadlased
Kategooria:Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhinna laureaadid
Kategooria:Eesti kirjakeele ajalugu
Kategooria:Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Kategooria:Sündinud 1935