Rakvere Püha Mihkli klooster

Rakvere klooster ehk Rakvere Püha Mihkli kloostrit asustasid meesfrantsisklased 16. sajandil. Klooster asus praeguse Rakvere Teatrimaja alal.

 Kloostri ajalugu 

Kloostri täpset ehitusaastat ei teata, kuid on oletatud, et ehitamise käsk tuli pärast 1506. aastat, kui lükati ümber Liivi ordumeistri Wolter von Plettenberg ja Riia peapiiskopi Michael Hildebrandi nõuded ehitada klooster Tallinna. Samuti puuduvad allikad kloostri ehitamise kestuse kohta. Usupuhastusliikumise ajal (1526) puhkes kloostris tulekahju, mis võis tekkida õnnetuse tagajärjel. Tulekahju alguspunkti pole teada kui ka seost reformatsiooniga. Taastamistöödeks annetati kloostrile 50 Riia marka. Kirjalikes allikates on kloostrit uuesti mainitud alles 1558. aastal, kui puhkes Vene-Liivimaa sõda (1558–1583) ning Vene sõdurid võtsid üle Rakvere linna. Samal aastal hävitati klooster koos selle ümbruses asuvate kiriku ja gildihoonega, sellega sai kloostri kui organisatsiooni aeg läbi. Kloostri ehitamine tähistas Liivimaa ordu võitu venelaste üle 1502. aastal Smolino lahingus.

Täielikult hävitati klooster alles 1635. aastal, kui Rakvere Teatrimäe omanikuks sai Reinout van Brederode. Teatrimäele ehitati 17. sajandil mõisakompleks, mis algselt oli puidust, kuid 17.-20. sajandi ümberehitamiste jooksul asendati puithooned kivihoonetega. Mõisakompleksi kuulusid: 
 ait, mis lammutati 18. sajandil;
 tõllakuur, mis ehitati 18. sajandil;
 ühekorruseline hoone, mis hävines 1939. aastal.

19. sajandil avastati kloostri kiriku varemetest Tallinna katoliku piiskopi Arnoldus II Annebati hauakivi. Kivi pärines 16. sajandi keskpaigast: 19. jaanuarist 1551, kui piiskop suri. Viimastel eluaastatel viibis Arnoldus II Annebat kas Porkuni mõisas või Rakvere Püha Mihkli kloostris. Piiskop maeti kloostri kirikusse. Hauakivi taastati ning paigutati Rakvere Kolmainu kirikusse, kus see asub ka tänapäeval.Piiskopi hauaplaat, 16.saj. (paas) kultuurimälestiste registris (vaadatud 14.07.2025)

 Arheoloogilised välitööd 

Esimestel kaevamistel, mis kestsid kolm aastat (1989–1991), uuriti uue kultuurimaja alla jäävat ala. Esimeste kaevamiste käigus leiti: kloostri müürid, kloostri kelder, eeskoda ja ahi. 1990. aasta kaevamistelt leiti peamiselt keraamikat, luust esemeid ning loomaluid. Esimesed kaevamised katkestati, kuna Rakvere Maakonnavalitsus keeldus kultuurimaja ehitamisest. 1990. aastal katkestati ressursside puudumiste tõttu ning 1991. aastal jätkati pooleli jäänud kaevamisi. 1991. aasta dokumentidest tuli välja, et varasematel aastatel võetud mullaproovide dateeringud näitasid, et Teatrimäe ala oli asustatud juba I aastatuhandel. Kaevamistega paralleelselt konserveeriti väljakaevatud kloostri müüre, mis on nähtavad tänaseni. 
pisi|390x390px|Rakvere Püha Mihkli kloostri varemed
Rakvere Teatrimaja rajamise tõttu, korraldati 2015. aastal arheoloogilised välitööd, kust avastati kesk- ja uusaegseid kivimüüre ning kloostri kalmistu. Kaevamiste käigus kaevati välja viie indiviidi luid ilma panusteta ning peaga lääne poole. Pakutud on, et neid võidi sinna matta pärast 1558. aasta Rakvere okupeerimist venelaste poolt. Leiumaterjalis esines: 13. sajandi jäänael, 16.-17. sajandi kontsaraud, keskaegset keraamikat, samast ajast peekrikatke ning rauaaja leide.

Osteoloogilistel tulemustel selgus, et viiest isikust neli olid olnud mehed, kellest kaks olid surnud 18-20-aastaselt ja kaks 40. eluaastates. Surnukehadelt leiti luupõletikele ja luumurdudele viitavaid märke ning koormuseid, mis võisid viidata pikkadele rännakutele.

 Viited 

Kategooria:Eesti kloostrid
Kategooria:Rakvere