Kveenimaa

Kveenimaa (muudes keeltes ka Kvenland, Kvänland, Cwenland ja Kænland) on piirkond.

Kveenimaa, s.o Peräpohjola ehk Pärapõhjala ning rootsi keeles Norrbotten vastab enam-vähem ajalooallikatest tuntud Kainuu aladele. 

Algset olnud suurem maa-ala, kattis pool praegusest Rootsi riigist ja ulatus nn Sabme, s.o saamide asualani Põhjalas. Soome pool Põhjalahte ehk Botnia lahte ulatus see ala aga peaaegu Turu linna haldusaladeni välja.
9. sajandil elanud norra kaupmehe Ottari reisikirjelduses ning teistes vanainglise ja vanaskandinaavia allikates leiduvate vihjete põhjal, oli kveenide levikualaks Cwena land (ka Cwenland), mis asus Läänemere põhjarannikul Põhjalahe ümber tänapäeva Kirde-Rootsis ja Loode-Soomes. Ottari järgi asuvat kveenide maa permlaste alast loode pool soode ja rabade taga kahenädalase teekonna kauguselOleg Mutt, Vana-inglise kirjalikes mälestistes leiduvatest est- ja -finn elemendiga nimedest. Keel ja Kirjandus, 1961, nr 12, lk 742. Ottari reisikirjelduses mainitakse, et kveenid on alaliselt sõjajalal skandinaavlastega. Ottari  märkis, et kveenid on sõjakad, kuna aga laplased tasuvad skandinaavlastele (nagu permlastelegi) alandlikult andameid. Ottari lisas, et kveenidel on väga kerged ja kiired paadid, mida nad veavad üle maa soid ning rabasid pidi, tungides skandinaavlastele ootamatult kallale.

1070. aasta paiku on maininud kroonik Bremeni Adam, et maal, mida valitsetakse Helsinglandist ja kus elavad nn skrithifinnid (suusataja-laplased?), on „naiste maa“, Terra feminarum, (rootsi keeles en kvinna – 'naine'). Kveenimaa nimi olevatki seotud asjaoluga, et sealsed mehed, kelle elualaks oli jahipidamine, jäid oma n-ö Põhja-retkedel kauaks kodust ära ning majapidamine oli naiste kanda.

 Vaata ka 
 Kveenid
 Kveeni keel
 Metsasoomlased

 Viited 

Kategooria:Euroopa ajaloolised piirkonnad