Kreevini keel

Kreevini keel () oli Lätis Bauska linna lähedal räägitud vadja keele vorm, mida kuni 19. sajandi keskpaigani kõneles vadjalaste rühm kreevinid.

Ajalugu
Kreevinid pärinevad tõenäoliselt Liivi ordumeister Heidenreich Vincke von Overbergi poolt 1440. aastatel Novgorodi aladele korraldatud sõjaretke käigus Ingerimaalt Kapriost võetud vadja vangidest, kes viidi Eesti ala kaudu Bauska linnust ehitama ja asusid siis sellest ida poole elama.Eberhard Winkler. Täienduseks kreevinite ja nende keele ajaloole. Tallinna Ülikooli Eesti Keele Ja Kultuuri Instituudi Toimetised 14. 2012. Lk 219–232"Kreevinid". Eesti entsüklopeedia 5. köide. 1990. Lk 184Jüri Viikberg (2011). Kui keel on suurem kui rahvas ise. SirpNatalia Kuznetsova, Elena Markus, Mehmet Muslimov (2015). Finnic minorities of Ingria: The current sociolinguistic situation and its background. Kogumikus "Cultural and linguistic minorities in the Russian Federation and the European Union", Multilingual Education 13: Comparative studies on equality and diversity. Berlin: Springer. Lk 129 Viimased kreevini keele oskajad surid 19. sajandi keskpaigas.

Keel
Ferdinand Johann Wiedemann tuvastas 1871. aastal, et kreevinite keel on vadja keele vorm. Ehkki selles puudub vadja keele kõige silmatorkavam joon – algupärase k asendumine tš-ga eesvokaali ees – on kreevini keel sellele selgelt lähedane ning samas erinev eesti ja soome keelest.Winkler 2012, lk 224–226 Kreevini keelele (nii sõnavarale kui struktuurile) on suurt mõju avaldanud läti keel: säilinud 594 lemmast 19% on läti laen- ja võõrsõnad, lisaks leidub tosin läti tõlke- ja tähenduslaenu ning Eberhard Winkleri hinnangul pärineb ka katketooni kasutamine läti keelest.Winkler 2012, lk 229–230 Julius Mägiste leidis kreevini keeles 17 laensõna ning kaheksa häälikulist ja morfoloogilist tunnust eesti keelest ja seostas selle pastor Carl Friedrich Watsoni 1824. aastal tehtud märkusega, et 18. sajandi alguse suure katku järel tühjaks jäänud maid olevat harima ostetud Saaremaa talupoegi. Winkleri arvates on eesti laene siiski vaid 9, äratuntavad mõjud keele struktuurile puuduvad ja suhteliselt väike eestlaste sisseränne ei saanudki suuremat mõju avaldada.Winkler 2012, lk 227–228 Winkler on kreevini keeles tuvastanud ka kolm saksa, kaks leedu ja kaks vene laensõna.Winkler 2012, lk 229

Keele näide
Meieisapalve osaliselt rekonstrueeritud näide kreevini keeles.Enn Ernits (1997). Ein neuer rekonstruktionsversuch der kreewinischen texte, Linguistica Uralica XXXIII 1997: 3, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 181–192

Meģģi ise taiwâs!
jadku elka śiwu śenna
tulap meģģi tiwi śivu riikki!
Śiwu meelle se iggau ka kui taiwâs ni kans ma bēli!
Meģģi arma leipe anna meli tennawa.
Ġedde meggi padudd, kui me jattim umili nisi meli jad!
Elas meite kurja sad.
Śewon wodse kurģe miusse erre
Jo siula kalpap śiwu kikki śiwu appi un śiwu üwiwi śewonśe śewonśe.
Amen!

Viited

Välislingid
The Red Book of the Peoples of the Russian Empire (inglise keeles)
Kreevini keel Multitree andmebaasis (inglise keeles)

Kategooria:Soome-ugri keeled
Kategooria:Vadjalased
Kategooria:Väljasurnud keeled