Ratasajamiga raudtee

Ratasajamiga raudtee on järsule kallakule rajatud rööbastee, mis on lisaks kandvatele/suunavatele rööbastele varustatud juhtrööbaste vahele paigaldatud hammaslatiga.

Vedurile paigaldatud üks või mitu vedavat hammasratast haakuvad hammaslatiga, mis võimaldab rongil liikuda 7–10% kaldega nõlvadel. Suurem osa ratasajamiga raudteedest on kasutusel mägipiirkondades.

pisi|left|Hammaslattülekanne
Maailma esimene ratasajamiga raudtee, Middletoni raudtee võeti kasutusele 1812. aastal. See ühendas Suurbritannias West Yorkshire'i krahvkonnas asuvat Middletoni Leedsiga. Raudteel kasutusel olnud hammaslattülekandele võttis 1811. aastal patendi John Blenkinsop.

Maailma esimene ratasajamiga mägiraudtee oli Mount Washingtoni ratasajamiga raudtee Ameerika Ühendriikide New Hampshire'i osariigis, mis teenindas esimesi piletiga sõitjaid 1868. aastal. Järgmisel aastal pikendati trassi mäe tipuni.

Mandri-Euroopa esimene ratasajamiga raudtee avati Šveitsis 1871. aastal ja sõidutas reisijaid Rigi mäele.

Mõlemad mainitud raudteeliinid on endiselt kasutusel.

Galerii

 Vaata ka
 Hammaslattülekanne

Viited

Välislingid


Kategooria:Raudtee