Hülgevõrk

Hülgevõrk on võrk, mida minevikus kasutati püünisena hülgepüügil. 

Hülgevõrk oli tuntud mitmel Läänemere maal, näiteks Soomes oli ta kasutusel alates keskajast. Eestis kasutati hülgevõrku saartel, eriti Kihnus. 

Kirjeldus
Hülgevõrk oli jämedast lõngast kootud, suuresilmaline (silmad 30–50 cm), selle pikkus oli üle 20 meetri ja laius 6 m. Võrgul olid umbes 0,5 meetri pikkused puust ujukid ning kive ei kasutatud eesmärgil, et hüljes ennast paremini võrku mässiks.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 43 

Püügiaeg
Hülgepüük algas mihklipäeval ning kestis kuni mere jäätumiseni. Hülgevõrk pandi pimedal sügisööl hüljeste lebamiskivide lähedale vette. Mõnikord korraldati hülgevõrguga püüki ka talvisel ajal jääaugust.Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 28  

 Vaata ka 
Hülgeoda
Hülgepüss
Hülgeraud
Hülgeõng
Käks
Tang

Viited

 Kirjandus 
Ilmari Manninen. Die Sachkultur Estlands, I Band. Õpetatud Eesti Selts, Tartu, 1931, 79–80.

 Välislingid 

Filmiaparaadiga hülgepüügil. DIGAR. Päevaleht, nr. 85, 27. märts 1938.
 Hülged rahvapärimuses. Eesti Loodus, nr 12, 2014, 8–13.
 Prangli saare hülgeküttimise traditsioonid. Maaleht, 16. veebruar 2011.

 Kategooria:Jahindus
 Kategooria:Jahipidamisvahendid
 Kategooria:Etnograafia
 Kategooria:Rahvakultuur