Riia Püha Peetri kirik

Riia Püha Peetri kirik (läti keeles Rīgas Svētā Pētera baznīca) on luteri usu kirik Lätis Riia vanalinnas. Kirik on ühtlasi Riia üks sümboleid ja linna üks külastatavamaid vaatamisväärsusi. 

Kirikut on esimest korda mainitud 1209. aastal ja seega on see linna vanim pühakoda. Kooriosa laiendati aastatel 1406–1409, 30 meetri kõrgusele, Peetri kiriku ehitus viidi lõpule torni lisamisega 1491. aastal. 

Reformatsioon Liivimaal algas Peetri kirikus, kus oli jutlustaja Andreas Knopken, Peetri kirikust sai Liivimaal alates 1522. aastast Riia reformatsiooniliikumise keskus. 

Kiriku rekonstrueerimine toimus 17. sajandi lõpupoole, mil läänefassaad ja portaalid uuendati barokkstiilis. Samal ajal uuendati kirikutorni ja suurendati selle kõrgus 64,5 meetrini. Aastate jooksul sai torn kolm korda rängalt kannatada: see varises kokku 1666. aastal ja ehitati uuesti üles, kuid 1677. aastal hävitas linna tulekahju ka selle uue hoone. Riia Püha Peetri kiriku  (saksa k. St. Petri in Riga) tornikiivril olev kuldne kukk on Riia sümbol. 

1859. aastal oli Riia Püha Peetri koguduse hingekirjas 11 578 inimestBusch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, .

Peetri kirik oli keskajal Riia kihelkonnakirik ja saksa luterliku koguduse peakirik kuni baltisakslaste ümberasumiseni 1939. aastal. Kirikuhoone hävis Teise maailmasõja ajal 1941. aastal 29. juunil, kuid kirik taastati nõukogude ajal aastatel 1967–1983. 1973. aastal valminud torni paigaldati elektriline lift, mis viib külastajad 72 meetri kõrgusele teisele galeriile. Hoones paigaldati taas 51 meetri kõrgusele tornikell, mis sarnaneb eelmise, 1746. aastast pärit kellaga ja mängib iga kolme tunni järel läti rahvaviisi.

2022. aastal anti kirik üle Läti Evangeelse Luterliku Kiriku (LELK) ja saksa Peetri koguduse toetatud sihtasutusele.
 Arhitektuur 
pisi|Interjöör (2014)
Arhitektuuriliselt on kirik ehitatud gooti ja varajase baroki stiilis. Kirikus eksponeeritakse samuti Roland’i rüütli skulptuuri, kes oli varem Riia raekoja platsil.
pisi|left|130px
Kiriku kõrgus on 123,5 m. Enne Riia teletorni (368,5 m) valmimist 1985. aastal oli kirik linna kõrgeim hoone.
 Interjöör 

 Vaatamisväärsused 
pisi|
pisi|pisi|
Riia Peetri kirikus asuvad reformaator Andreas Knöpkeni hauakivi, messingist suur küünlajalg 1596. aastast,  Riia bürgermeister Adam Hinrich Schwartzi (1678–1762) vappepitaaf, Riia raehärra Wilhelm Barclay de Tolly (1675–1735) vappepitaaf, Conrad von Lindensterni (1675–1752)  vappepitaaf, bürgermeister Georg Raesi (1680–1745) vappepitaaf, bürgermeister Johann Valentin Holsti (1711–1772) vappepitaaf, raehärra Johann Holländeri (1669–1732) vappepitaaf, bürgermeister Melchior von Wiedau (1679–1735) vappepitaaf, Liivimaa õuekohtu assessori Johann von Brevern (1695–1735) vappepitaaf, raehärra Samuel Fellmanni (1687–1748) vappepitaaf, bürgermeister Johann Grote (1654–1732) vappepitaaf, bürgermeister Georg Berensi (1684−1753) vappepitaaf, raehärra Johann Heinrich Hasti (1706-1788) vappepitaaf. Riia raehärra Johann (Hans) Benckendorffi (maetud 1615) hauakivi, 1605. aasta Salaspilsi lahingus hukkunud Franz Ringenbergi hauakivi, Claus Kempe küünlajalg 1682, Tilmann von Huikelhoveni (1636–1707) hauakivi, ülempastor Dolmani (surn. 1656) epitaaf, Georg von Dunte ja Anna von Dreylingi hauakivi, Liivimaa õuekohtu asepresidendi, Venemaa justiitskolleegiumi asepresidendi, Liivimaa maanõuniku Hermann von Brevern (1663–1721) hauatähis, Riia raehärra Eberhard Bulmerincqi (1686−1745) hauatähis, bürgermeister Johann von Schultzeni (1676−1746)  hauatähis, raehärra August von Nisseni (1693−1761) hauatähis, raehärra ja Ķieģeļi, Lēdurga, Ajaži, Krüdenershofi mõisa pärushärra Dietrich von Zimmermanni (1681−1740) hauatähis, rentmeister Conrad von Lindensterni (1675–1753)  hauatähis, raehärra Michael Schilderi (1698−1755) hauatähis, raehärra Matthias Ulrich Poorteni (1698−1775) hauatähis, ülemfoogt Melchior von Caspari (1686–1742) hauatähis, bürgermeister Andreas Gothani (1681−1757) hauatähis, bürgermeister Gotthard von Vegesacki (1686−1774) hauatähis, raehärra Georg Gottfried Brockhauseni  (1701−1752)  hauatähis, bürgermeister Peter Schievelbeini (1687−1771) hauatähis,  bürgermeister Liborius Depkini (1716−1782) hauatähis. Von Fischeri (1736), von Rautenfeldi (1772), Blau Bürger-Companie (1743), von Langerhansenite (1747), Tilmann von HuikelhoveniFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829,  (1761), Hollanderide (1744) hauakamber.
pisi|16. sajandi (1547) vaade Riia linnale ja kirikutelepisi|Vaade Rootsi valitsusaegsele Riiale (1650): Riia loss, Riia Jakobi kirik, Riia toomkirik, Riia raekoda, Riia Peetri kirik, Riia Jaani kirikpisi|Riia Püha Peetri kirik 20. sajandi algusespisi|Teises maailmasõjas hävinenud Riia Püha Peetri kiriku varemed

 Riia Püha Peetri kogudus 
1522–1539Christian August Berkholz, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger Riga's. Abth.1, Geschichte der einzelnen Kirchen nebst chronologischem Verzeichniss der Prediger und statistischen Auszügen aus den Kirchenbüchern, Riga, 1867, seite 30 ua, Andreas Knopken (surn. 1539), luteriusu jutlustaja
1542–1552, Sylvester Tegetmeyer
1553–1558, Joachim Möller (surn. 1558)
1558–1577, Rötger Becker  (circa 1510–1577), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor, Riia toomkooli rektor 1545–1554
1577–1581, Matthias Knopken,  (surn. 1581)
1587–1587, Georg Neuner
1587–1593, Paul Oderborn  (1555–1604), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor
1596Böthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker., seite 69, Jodocus Holste,  (surn. 1581)
1599–1612, Johann zu Dahlen (surn. 1612Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 64), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor
1607–1616, Simon zum Dahlen (Simon thom Dale) (surn. 1647H.J. Böthführ: Die Livländer auf auswärtigen Universitäten..., Riga 1884, s. 80), diakon/jutlustaja
 1612–1616, Andreas Baumann (surn. 1616Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 76), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor
1616–1643, Hermann von Samson (1579–1643), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor
1616–1631, Werner von Tiffenbrock (surn. 1631), diakon
1644–1646, Johann von Graven (surn. 1646), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor
1644–1646, Schotto Kahlen (surn. 1657), diakon
1646–1656, Johann Dolmann (1595–1656), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor
1646–1647, Peter Bauer, diakon
1647–1656, Hermann Pröbsting (ca 1605–1657), diakon
1656–1657, Schotto Kahlen (surn. 1657), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor
1656–1657, Johann Hartmann (surn. 1657), diakonH.J. Böthführ: Die Livländer auf auswärtigen Universitäten..., Riga 1884, s. 92
1657, Justus Biesemwinckel (1628–1657), diakon
1658–1700, Johannes Brever (1616−1700), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor ja Riia superintendent Riia konsistooriumiringkonnas 
1658, Johann Krüger, diakon
1659–1671, Andreas von Diepenbrock (1624−1698), diakon
1671–1682, Eberhard Ludovici (Ludwig) (1630−1691), diakon
1682–1685, David Caspari (1648–1702), diakon
1685–1691, Hermann Zimmermann, diakon
1691–1698, Joachim Sever (1654–1698), diakon
1698–1700, Arnold Fuhrmann (1663–1710), diakon
1700–1702, David Caspari (1648–1702), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor ja Riia superintendent
1700–1702, Hermann Zimmermann, Riia Peetri koguduse pastor
1702–1710, Liborius Depkin  (1652–1708), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor 
1702–1710, Johann von Diepenbrock (surn. 1710), diakon
1712–1736, Heinrich von Bruiningk (1675–1736), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor ja Liivimaa kindralsuperintendent
1712–1720, Bartholomäus Depkin (1682–1746), diakon
1720–1722, Eusebius Schönland  (1681–1722), diakon
1722–1725, Gebhard Christoph Tan(c)k (1679–1744), diakonFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, 
1725–1736, Georg Caspari (1683–1743) (de), diakon
1736–1737, Andreas Willebrand (1652–1737), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor
1736–1737, Johann Fontin  (1684–1737)Arved von Schmidt, DIE PASTOREN OESELS SEIT DER REFORMATION, TARTU 1939, seite 26, diakon
1737–1743,  Nathanael von Skodeisky (1697–1769), diakon
1738–1746, Bartholomäus Depkin (1682–1746), Riia Peetri kiriku ülempastor
1743–1744, Christian von Sixtel (surn. 1759),  diakon
1744–1746, Johann Christoph Gericke (1696–1759), (arhi)diakon
1746–1755, Johann Nikolaus Wilhelm Schul(t)ze (1710–1824), Riia Peetri kiriku ülempastor
1746–1755, Joachim Fanter,  diakon
1755–1759, Nathanael von Skodeisky (1697–1769), Riia Peetri kiriku ülempastor
1755–1759, Immanuel Justus von Essen (1719–1780),  diakon
1759, Christian von Sixtel (surn. 1759), Riia Peetri kiriku ülempastor
1759, Gottfried Albrecht Lado,  diakon
1759–1780, Immanuel Justus von Essen (1719–1780), Riia Peetri kiriku ülempastor
1759–1764, Anton Bärnhoff (1733–1800), (arhi)diakon
1764–1777, Karl Leopold Stössiger (1733–1777), diakonBeiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland, 4. Heft, Lebensnachrichten von den livländischen Predigern mit litterärischen Nachweisen, 3. Theil, Q-Z, Mitau 1852, s. 60
1764–1780, Anton Bärnhoff (1733–1800), nädalajutlustaja
1777–1780, Justus Johann Willisch  (1731–1800),  diakon
1780–1781, Gottlieb Schlegel (1739–1810) (de),  diakon
1780–1781, Anton Bärnhoff (1733–1800), ülemnädalajutlustaja
1781–1787, Martin Andreas von Reusner (1718–1787), Riia Peetri kiriku ülempastor
1781–1787, Liborius von Bergmann (1754–1823),  diakon
1788–1800, Anton Bärnhoff (1733–1800), Riia Peetri kiriku ülempastor
1788–1790, Johann Christoph Pottmeyer (1751–1817Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829, seite 49), arhidiakon
1788–1790, Gottlieb Schlegel (1739–1810), ülemnädalajutlustaja
1790–1800, Gotthard Hermann Josephi (1756–1822),  (arhi)diakon
1800, Johann August Leberecht Albanus  (1765–1839), diakon
1800–1806, Karl Heinrich Precht (1771–1819), arhidiakon
1801–1823, Liborius von Bergmann (1754–1823Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829, seite 92-93), Riia Peetri kiriku ülempastor
1806–1823, Matthias Thiel (1775–1843), diakon
1823–1832,  Johann August Leberecht Albanus  (1765–1839), Riia Peetri kiriku ülempastor, pastor primas
1823–1838, David Gustav von Bergmann (1787–1848), arhidiakon, Riia konsistooriumiringkonnas
1838–1843, Matthias Thiel (1775–1843), Riia Peetri kiriku ülempastor, pastor primas, Riia konsistooriumiringkonna Riia superintendent ja Riia linnakonsistooriumi viitsepresidentFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 2, 1830-1855, seite 114-116
1838–1843, Peter August Poelchau (1803–1874), diakon
1843–1848, David Gustav von Bergmann (1787–1848),  Riia Püha Peetri kiriku ülempastor ja Riia superintendentFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 2. Bd: 1830-1855, Riga 1881-1884, 
 1843–1850, Martin Daniel Taube (1802–1857), arhidiakonFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, 
1848–1874, Peter August Poelchau  (1803–1874) (de), Riia Peetri kiriku ülempastor
1850–1865, Jakob Matthias Heinrich Hedenström (1806–1865Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, ), arhidiakon
1850–1857, Reinhold Hilde  (1820–1857), nädalajutlustaja
1865–, Harald Gottlieb Poelchau (1829–1892), diakon
1875–1894, Johannes Matthias Lütkens, Riia Peetri kiriku ülempastor
1886–1892, Harald Gottlieb Poelchau (1829–1892),  Riia Peetri kiriku ülempastor, Liivimaa konsistooriumiringkonnas
1896–1906, Karl August Emil Kaehlbrandt (1836–1907),  Riia Peetri kiriku ülempastor
Carl Theodor August Hellmann (1836–1914),  Riia Peetri kiriku ülempastor
1906–1908, Peter Poelchau (1870–1945) (de), Riia Peetri kiriku ülempastor
1913–1920, Karl Keller  (1868–1939), Riia Peetri kiriku ülempastor
Peetri kiriku saksa kogudus lahkus 1939. aastal Lätist, kui baltisakslased lahkusid Lätist.

 Galerii 

 Viited 

 Kirjandus 
Christian August Berkholz, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger Riga's. Abth.1, Geschichte der einzelnen Kirchen nebst chronologischem Verzeichniss der Prediger und statistischen Auszügen aus den Kirchenbüchern, Riga, 1867, seite 13-36
Führer DURCH DIE St. Petri-Kirche zu Riga., ZUSAMMENGESTELLT VON Dr. Arthur Poelchau. RIGA. DRUCK VON W. F. HACKER. 1901.
Välislingid
Kiriku koduleht

Kategooria:Riia kirikud
Kategooria:Tellisgootika ehitised
Kategooria:Läti Evangeelne Luterlik Kirik