Lampėdžiai

Lampėdžiai on Kaunase linnaosa, mis asub linna lääneosas Vilijampolė valla territooriumil. Lampėdžiai asub Nemunase kaldal, see piirneb idas Veršvaiga ja põhjas Romainiaiga. Lampėdžiail on oma seltsimaja ja raamatukogu.  Linnaossa jääb endisesse kruusakarjääri moodustunud kolme kilomeetri pikkune ja 300 m laiune Lampėdise järv, seal asub ka suur metsapark.

Ajalugu

Aastal 1391 ehitasid ristisõdijad praeguse linnaosa aladele  Nemunase saarele Ritterswerderi lossi. Hiljem rajas sellesse lossi oma peakorteri Vytautas.Sužiedėlis, Simas, ed. (1970–1978). "Ritterswerder". Encyclopedia Lituanica. IV. Boston: Juozas Kapočius. lk. 502. LCC 74-114275 Aastal 1392 saabus lossi Płocki piiskop Henryk Mazowieczki, sõlmimaks Vytautase ja Jogaila vahel rahu.  Hiljem põletas Vytautas lossi maha.Ivinskis, Zenonas (1978). Lietuvos istorija iki Vytauto Didžiojo mirties. Rome: Lietuvių katalikų mokslo akademija. lk. 308. LCC 79346776 Aastal 1394 üritasid ristisõdijad lossi taastada, ent edutult. Aastal 1404 peatus saarel ordumeister, saates sealt teele mitu kirja, ent neis pole juttu sellest, et saarel oleks olnud toona mingeid ehitisi.Ivinskis, Zenonas (1953–1966). "Ritterswerder". Lietuvių enciklopedija . XXV. Boston: Lietuvių enciklopedijos leidykla. lk. 348. LCC 55020366. Saar on tänapäevaks kadunud, sellest on säilinud küngas Nemunase põhjakaldal.

Asustus tekkis linnaosa aladele I maailmasõja paiku. Algselt kandis see paik nime Antraisiai Veršvai ehk  siis tõlkes Teine Veršvai. Hiljem hakati piirkonda Lampėdise järve järgi nimetama Lampėdžiaiks. Üldiselt arvatakse nii linnaosa kui järve nime tulenevat sõnadest klampus (veniv, viskoosne) ja pėda (labajalg), ent keeleteadlane Aleksandras Vanagas väidab, et kuna järve varasem nimekuju oli Laūmpėdis, siis tuleneb nimi pigem sõnadest Laumė (tegelaskuju Läti ja Leedu mütoloogias) ning pėda.Aleksandras Vanagas. „Lietuvos miestų vardai“

Aastal 1946 liideti piirkond Kaunasega. Aastal 1997 valmis Via Baltica osana Lampėdžiaid ja Marvelė linnaosa ühendav sild.

Loodusmälestised

Sealses metsapargis kasvavad mitmed looduskaitsealused puud. Pušys Sesės ehk Sõsarmännid on kaks kokku kasvanud mändi, mille kõrgus on 18 meetrit.Esimese männi ümbermõõt on 2 meetrit, teise oma aga 1,86 meetrit.

Teine looduskaitsealune põlispuu on aadressil Romuvos g. 57 kasvav pärn Gražuolė. Puu kõrgus on 23 meetrit, ümbermõõt 720 cm.Alkas.lt.

 Viited 

Kategooria:Kaunas