Kalniečiai

Kalniečiai (poola keeles Kalnica) on Kaunase linnaosa, mis asub linna põhjaosas osalt Žaliakalnise vallas, osalt aga Eiguliai valla territooriumil. Kalniečiai asub Nerise kaldal, see piirneb põhjas Eiguliaiga, idas Dainavaga, lõunas aga Žaliakalnisega. 

Kalniečiaisse on ehitatud valdavalt korterelamuid. Sealsele arhitektuurile on iseloomulik maju ühendavate vaid jalakäijatele mõeldud teede võrgustik, mis ühendavad maju ka bussipeatuste, turgude, koolide ja lasteaedadega. Samuti on linnaosa omapäraks see, et majade värv erineb tänavati, ka on majanumbrid suured (3x4 meetrit). Linnaosas asub Leedu suurim haigla Kaunase haigla, mis allub Leedu tervishoiuülikoolile. Haridust annavad kaks gümnaasiumit.

Aastal 1980 rajati linnaossa kaubanduskeskus Vitebskas ja kauplus Šiaurinė. Aastail 1981–1988 rajati sinna kaubanduskeskus Kalniečiai, mis oli tol ajal üks suuremaid kaubanduskeskusi Baltikumis.

Ajalugu

XIX sajandi keskpaigas rajati piirkonda läbiv Kaunase ja Ukmergė vaheline maantee, mille äärde hakkasid kerkima piirkonna esimesed majad. Algselt kandis piirkond nime Kalnytė. XX sajandi alguses rajati sinna Kaunase kindluse VII fort. Kaunasega ühendati need alad aastal 1919.

Piirkonda hakati arendama aastal 1954, mil sinna ehitati mitu lasteaeda, kurtide laste internaatkool, nägemispuudega laste kool, lastekodu ja raamatukogu.Kalniečiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 222 lk.

Aastail 1975–1985 ehitati linnaossa korterelamuid. Linnaosa projekteerisid A. Steponavičius, G. Miškinienė ja A. Krasilnikova. Arhitektid said projekti ja selle teostamise eest NSV Liidu Ministrite nõukogu preemia.Aktualijos Kalniečiai: sprogdinti, deginti, dūstantys nuo automobilių, bet – patrauklūs (Rasa Masiokaitė ("Laikinoji sostinė") 9. juuli 2011, Lietuvos rytas

Kalniečiai park

Linnaosa territooriumile Eiguliai valla aladele jääb Kalniečiai park. Selle pindala on 20,7 hektarit, selle kavandas arhitekt Raimonda Augustienė. Varem oli park suurem, ent aastal 1994 tagastati osa pargi aladest endistele omanikele ja sinna on tänapäeval ehitatud eramud. Aastal 1999 kavandati sinna ka spordikompleks, ent hiljem otsustati Žalgirio Arena rajada hoopis Nemunase jõe saarele.

Pargis asub allikatest vett saav paisjärv. Aastail 2005–2006 hakkas see kinni kasvama, olukorra leevendamiseks lasti aastal 2006 sinna Kintai kalakasvatusest pärinevaid valgeamuure.Saulius Tvirbutas. Kalniečių tvenkinį valys amūrai // Kauno diena, 31. mai 2006. 

Viited

Kategooria:Kaunas