Galbraithi organisatsioonilise infotöötluse teooria

Galbraithi organisatsioonilise infotöötluse teooria on Jay Galbraithi 1970. aastatel loodud teooria organisatsioonides info töötlemise kohta. Teooria aluseks võttis ta kognitiivse sobivuse teooria.Galbraith, J. R. (1974) “Organization design: An information processing view.” Interfaces 4(3), 28-36. 

Galbraithi teooria järgi määrab organisatsiooni struktuuri määramatus (uncertainty), eelkõige ülesannete määramatus (task uncertainty).Haußmann, C., Dwivedi, Y. K., Venkitachalam, K., Williams, M. D. (2011) “A Summary and Review of Galbraith’s Organizational Information Processing Theory” Dwivedi, Y. K., Wade, M. R., Schneberger, S. L. (toim.) Information Systems Theory. Springer New York, 71-93 Organisatsiooni üheks oluliseks teguriks on selle suutlikkus tegeleda mitterutiinsete sündmustega, mida pole võimalik ennustada, ette planeerida. Variatsioonid organisatsioonide disainis tulenevadki erisugustest strateegiatest, mida kasutatakse, et vähendada ebakindlate, määramatute ülesannete esinemist. Mida suurem ülesande määramatus, seda rohkem informatsiooni peavad otsusetegijad ülesande lahendamisel töötlema. Määramatud ülesanded tähendavad infotöötluse vajaduse suurenemist, mistõttu asutused ja ettevõtted peavad suurendama oma infotöötluse võimekust.Ali-Hassan, H (2014) Organizational information processing theory. Kättesaadav: https://web.archive.org/web/20170316205632/https://istheory.byu.edu/wiki/Organizational_information_processing_theory#Main_
dependent_construct.28s.29.2Ffactor.28s.29, 19. november 2016. Galbraith usub, et asutusi ja ettevõtteid eristab nende strateegia määramatute ülesannete lahendamiseks.

Viited

Kategooria:Organisatsioonikäitumine