Noroviirus

Noroviirused, tuntud ka kui Norwalk-viirusedAron J. Hall & Ben Lopman "Norovirus", Gary W. Brunette (toim., 2017). CDC Yellow Book 2018: Health Information for International Travel. Oxford University Press, lk 269–271. ISBN 9780190628611. või rahvapäraselt kui kõhugripp, on äärmiselt kergesti leviv viiruslik nakkushaigus, mis on maailmas peamiseks gastroenteriiti põhjustajaks. Selle tavalised sümptomid on veretu kõhulahtisus, oksendamine ja kõhuvalu, ehkki võib esineda ka palavikku ja peavalu. Vaevused algavad tüüpiliselt 24 tundi pärast nakatumist ning leebuvad ühe kuni kolme päeva jooksul. Tüsistused on harvad, kuid põhiliselt võib esineda vedelikupuudus, seda väikelapstel, vanuritel ja nõrgenenud immuunsüsteemiga inimestel.

Viirus levib põhiliselt väljaheidete kaudu, kust selle osakesed satuvad inimeste kätele ja suhu. Levik võib toimuda ka saastunud toiduainete, oksendamisel tekkivate aerosoolide või viirusega kaetud pindade kaudu. Üldiselt diagnoositakse noroviirus sümptomite põhjal, kuid laiaulatuslike puhangute puhul võidakse kasutada kliinilisi teste.

 Viroloogia 
Noroviirused on RNA-viirused, mis kuuluvad Caliciviridae sugukonda.

Need jagunevad vähemalt seitsmeks genogrupiks, GI, GII, GIII, GIV, GV, GVI, GVII, millest kõige levinumad on grupid GI ja GII. Genogrupi 2 genotüüp 4 (GII.4) on seejuures ülemaailmselt põhiline täiskasvanute gastroenteriidi tekitaja.

Rahvusvahelise Viiruste Taksonoomia Komitee järgi on noroviiruste perekonnas üks liik: Norowalk-viirus ehk Norovirus norwalense.

 Sümptomid 
Noroviirushaiguse sümptomid on iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus ja kõhuvalu. Mõnikord võib esineda palavikku, külmavärinaid, peavalu, lihasevalu ja väsimustunnet.

Haigus algab järsku, umbes 12–20 tundi pärast viirusega kokkupuutumist, kuid kestab tavaliselt lühikest aega, 24 tundi, raskematel juhtudel ka kuni 48 tundi.

 Nakatumine 
Noroviirused väljuvad nakatunud inimese kehast ainult väljaheite ja oksega. Haigel on võimalik nakatada teisi inimesi kas
 saastatud toidu või joogiga;
 saastatud pinna või esemete puudutamisega või
 otsesel kokkupuutel nakatunud isikuga.

 Ennetamine 
Nakatumist ennetavat vaktsiini ei ole.

Viiruste leviku ja nakatumise ärahoidmiseks on oluline järgida korrektset isiklikku ja toiduhügieeni. Efektiivseimaks peetakse käte pesu vähemalt 20 sekundit sooja vee ja seebiga. Alkoholil põhinevad käte-desinfitseerimisvahendid ei ole samaväärselt tõhusad.

Lisaks on oluline haigete isoleerimine ning saastunud pindade desinfitseerimine.

 Ravi 
Et spetsiifiline ravi noroviiruse vastu puudub, rakendatakse põhiliselt palliatiivse ravi põhimõtteid. Põhiliseks ravimeetmeks on seetõttu rohke vedelikutarbimine (suukaudselt või infusiooniga) dehüdratsiooni vältimiseks. Alla 3-aastastel lastel tuleks kõhulahtisuse vastu suunatud ravimite kasutamist vältida, kuid neid võib kombineeritult vedelikutarbimisega kasutada vanemate laste ja täiskasvanute raviks. Täiskasvanutel võib kasutada ka antiemeetikume, mida üldjuhul lastele anda ei tohiks.

Antibiootikumid noroviiruste vastu ei mõju.

 Vaata ka 
 Gastroenteriit

 Viited 

Kategooria:Viirused