Meälased

Meälased (meä keeles tornionlaaksolaiset, rootsi keeles tornedalingar) on meä keelt rääkiv läänemeresoome rahvas Põhja-Rootsis Tornio jõe läänekaldal. Meälasi on umbes 50 000, enamik neist elab Haaparanda, Övertorneå ja Pajala vallas, piirkonniti ka Kiruna ja Gällivare vallass. 

Meä rahva tähtsaim kultuuritegelane on emakeeles kirjutav kirjanik Bengt Pohjanen. Meä keel on tunnustatud Rootsis ametliku vähemuskeelena, mida võib Meänmaal kasutada. Sõna meä tähendab "meie", seega meä keel tähendab meie keelt.

 Sümboolika 
Meänmaa lipp võeti kasutusele 15. juulil 2007, kui see heisati esimest korda Övertorneås ja Ylitornios. Lipu kujundasid Bengt Pohjanen ja Herbert Wirlöf ning trikoloori värvid on pärit Soome ja Rootsi lipuvärvidest. Lipu mõõtude suhe on täpselt sama (7:11) mis Eesti lipul.

 Ajalugu 
Soome keelega sarnanevat meä keelt rääkivate meälaste rahvuse alused peituvad 1809. aasta sõjas, mille lõpptulemusena läksid Soome alad Vene Keisririigi koosseisu. Vene-Rootsi vahel paika pandud Soome piir Tornio jõe ääres ei olnud etnograafiliselt täiesti täpne ning tegelik etniline ja keeleline piir asus riigipiirist kuni 40 kilomeetrit läänes, Rootsi poolel. Seetõttu jäi Põhja-Rootsisse märgatav arv põhjasoome murret kõnelevaid inimesi.
pisi|Meänmaa|vasakul
Meälaste rahvus kujunes välja omaette keele ja ajalooga pärast Meänmaa eraldamist Soomest. Rootsi alal kasutati edasi vana soome murret, mis hakkas tasapisi lahknema soome murdest riigipiirist ida pool, kuna kontakt soomlastega kadus ja algas tugev rootsistamine. 19. ja 20. sajandi soome keelt mõjutanud muutused puuduvad meä keeles, samas hakati meä keelde laenama rootsi sõnavara, hiljem ka keele struktuuri. Väike mõju meä keelele, kuigi suurem kui soomlastest naabritele, on olnud ka saami murretel. Meänmaad mõjutas veel oluliselt 19. sajandil lestaadiuslus (kohaliku koloriidi ja pietistliku algupäraga usuliikumine), mis ühtsustas meä rahvast ning rajas suurema ühtlustunde.

Meälasi on omaette rahvaks pidama hakatud alles suhteliselt hiljuti. Esimene meä keeles kirjutatud romaan ilmus 1985. aastal, grammatika saadi kirja 1996. aastal ning evangeeliumi tõlked avaldati meä keeles 2000. aastal. 1. aprillil 2002 tunnistati meä keel Rootsi vähemuskeeleks ja alates 2009. aastast lubas Rootsi kasutada meä keelt ka ametlikus asjaajamises. On loodud meäkeelne raadio, teater ja ooper. Meä keele populaarsus aga väheneb: noored lähevad aina sagedamini rootsi keelele üle, mitte kõik meälased ei räägi oma keelt, kohalikud peavad end rohkem rootslasteks kui meälasteks ning keele kõnelejate arv on languses. Meä keelt on võimalik õppida ainult mõnes koo­lis ja ainult üks tund nädalas, mistõttu keele säilimine tulevikus on kahtluse all.

 Eesti ja meälased 
Meälaste rahvusliikumise üks eestvedajaid, meä keeles kirjutav kirjanik Bengt Pohjanen on saanud mõjutusi Lennart Mere ajaloolistest romaanidest, muuhulgas satub Pohjaneni olulisima ajaloolise romaani "Faravidin maa" peategelane oma eksirännakutel ka Hiiumaale.

Viited

Välislingid
Rootsi meälaste koduleht
Meänmaa koduleht

Kategooria:Soome-ugri rahvad
Kategooria:Rootsi