Muinsuskaitseseadus

Muinsuskaitseseadus (lühend MuKS) on Eesti seadus, mille eesmärk on tagada kultuuripärandi säilimine ja mitmekesisus.Muinsuskaitseseadus. RT I, 11.03.2023, 45

Pärast Eesti taasiseseisvumist võeti muinsuskaitseseadus vastu 9. märtsil 1994.Muinsuskaitseseadus. RT I 1994, 24, 391 Seaduse järgmine terviktekst võeti vastu 27.veebruaril 2002.Muinsuskaitseseadus. RT I 2002, 27, 153 Muinsuskaitseseaduse tervikteksti kolmas, senikehtiv redaktsioon võeti vastu 20. veebruaril 2019 ja see jõustus 1. mail 2019.Muinsuskaitseseadus. RT I, 19.03.2019, 13

MuKS reguleerib mälestiseks, muinsuskaitsealaks ja arheoloogiliseks leiukohaks tunnistamist ja nende kaitse korraldust.

Eesti NSV perioodil ja taasiseseisvuse esimestel aastatel kuni muinsuskaitseseaduse jõustumiseni kehtis Eesti NSV seadus "Ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitse ja kasutamise kohta".Eesti NSV seadus "Ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitse ja kasutamise kohta".ENSV Teataja 1977, 51, 647; 1984, 20, 232

Esimesel iseseisvusperioodil reguleeris muinsuskaitset Riigikogus 19. juunil 1925 vastu võetud "Muinasvarade kaitse seadus".Muinasvarade kaitse seadus. Riigi Teataja, 111/112, 1925 Muinasvarade kaitse seaduse uus redaktsioon kehtestati Riigivanema dekreediga 12. augustil 1936.Muinasvarade kaitse seadus. Riigi Teataja, 67, 562

Viited

Välislingid
Muinsuskaitseseadus
Triin Talk: "Uus muinsuskaitseseadus - parem kui varem" Sirp, 21. detsember 2018.

Kategooria:Eesti seadused
Kategooria:Eesti muinsuskaitse