Harilik silmarohi

Harilik silmarohi (Euphrasia officinalis L.) on soomukaliste sugukonda silmarohu perekonda kuuluv taimeliik, varem kuulus  mailaseliste sugukonda. Rahvapärased nimetused on silmalill, silmaleht, kärnarohi, arnekahain.

Harilik silmarohi on 3–40 cm kõrgune üheaastane rohttaim, mida kasutatakse ka ravimtaimena.Ain Raal, „Maailma taimede entsüklopeedia", Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010Harilik silmarohi, vaadatud 23. aprillil 2017
Harilikku silmarohtu söödataimena ei kasutata, sest kariloomad seda enamasti ei söö. Poolparasiidina kasutab harilik silmarohi ära kõrge söödaväärtusega kõrreliste vett, seega võib taime pidada umbrohuks.
Harilikul silmarohul on põletiku- ja allergiavastane toime.

Levik 
Peamiselt levinud Euroopas, harva ka Siberis. Eestis on tavaline rohttaim päris- ja rannaniitudel, metsa- ja teeservadel ning rohtunud põldudel. Kasvab pigem kehval pinnasel, kus on võimeline konkureerima teiste taimedega.

Botaaniline kirjeldus 
Tegemist on üheaastase taimega. Paljunemine toimub seemnetega.

Taime kõrgus on 3–40 cm. pisi|püsti|Euphrasia officinalis L. illustratsioon: Prof. Dr. Otto Wilhelm Thomé Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz 1885

Maa-alune osa
Nõrgalt arenenud juurestik, kinnitub haustorite abil teiste taimede juurtele.

Vars
Püstine, lihtne või harunenud vars.

Leht
Munajad hambulise või hõlmise servaga ilma rootsuta lihtlehed. Peaaegu sõrmroodsed. Asetus varrel on vastakuti. Varre tipupoole muutuvad kõrglehtedeks.

Õis
Kahesugulised kaheli õiekattega väikesed õied. Nii kroon kui tupp on liitlehised. Tupp on putkjas või kellukjas, lõhestunud neljaks. Tipmed on paarikaupa kokku kasvanud. Õiekroon valkjas või lillakas, tumedamate joonte ja kollase täpiga ja kitsa putkega. Kroon on kahehuuleline, ülemine kahe ja alumine kolme hõlmaga. Krooni pikkus kuni 1 cm. Õied asuvad ühekaupa kõrglehtede kaenlas, moodustavad tipmise kobara. Õitsemisaeg juunist septembrini.

Vili
Piklik ja veidi lamendunud kupar. Seemned on rippuvad.

Keemiline koostis
Iridoidid (annab kibeda maitse, kaitsemehhanism), lignaanid (taimne pigment), flavonoidid (annavad õiele kollase pigmendi) ja tanniinid (toksiin, kaitsemehhanism).

Kasutamine ravimtaimena
Kogutakse terve maapealne osa taime õitseajal. Tarvitatakse värskelt või kuivatatult.
Silmarohu ürt (Euphrasiae herba) on põletiku- ja allergiavastase, kõhtu kinnistava, kootava ning rahustava toimega. 

Tõmmise valmistamine: kaks supilusikatäit ürti kolme klaasi keeva vee kohta. Lasta seista kaetult, kuni jahtunud.
Põletikus silmi loputada, kurguvalu korral kuristada või loputada suud ürditõmmisega.
Kange nohu vastu tarvitada ekstrakt (2–3 tl päevas). Kõhumahlade nõret soodustab ürdipulber (2 g päevas). Keedist kasutada väliselt silmalaugude lõdvenemise, pikaajalise silmapõletiku ja nõrga nägemise puhul.Stud Med J. Lääts. „Kodumaa ravimtaimed“, Tallinn: Olion, 2003

Viited

 Välislingid 

Kategooria:Soomukalised