Väike-kiitsaksikk

Väike-kiitsaksikk (Stenurella melanura) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliste liik.

Välimus
Väike-kiitsaksikk on 6–10 mm pikkune. Isased on emastest sihvakamad, nende kattetiivad on kollakaspruunid ja tuhmuvad otstest mustaks, emastel on kattetiibade keskel must triip, mis otstes laieneb. Värvus võib varieeruda, emased võivad olla peaaegu üleni mustad. Jalad, pea ja rindmik on musta värvi. Selgmised karvakesed on mustad, kõhtmised tuhmhallid. Silmad on kumerad, külje pealt vaadeldes ovaalsed ja ülemises osas laia sisselõikega, et mahutada üle pea tõstetud tundlaid.Stenurella melanura (Linnaeus, 1758) www.thewcg.org.uk

Levik ja elupaik
Väike-kiitsaksikk on levinud peaaegu kogu Euroopas, Venemaal, Kaukasuses, Türgis ja Iraanis.Stenurella melanura (Linnaeus, 1758) www.cerambyx.uochb.czBlack-striped Longhorn Beetle eol.org Elupaigana eelistavad metsaseid alasid, parke ja niitusid. Täiskasvanud isendeid võib näha maist septembrini erinevate taimede õisi külastamas.

Elutsükkel ja toitumine
Mardika elutsükkel kestab kaks aastat. Vastsed (tõugud) toituvad heitlehiste ja okaspuude lagunevas puidus. Toidutaimedena on kirjeldatud näiteks tamme, pööki, kuuske, nulgu ja mändi. Nad uuristavad pikisuunalisi või lainelisi käike peenikeste okste ja puutüve maltspuitu või lagunevatesse kändudesse.Stenurella melanura www.naturespot.org.uk Nukud arenevad maltspuidu välimises osas. Täiskasvanud toituvad õietolmust.Kleiner Schmalbock www.insektenbox.de Toidutaimedena on dokumenteeritud näiteks murakas, karuputk, viirpuu, kuslapuu, kibuvits, ohakas, härjasilm, aeduba, lodjapuu ja raudrohi.
pisi|right|Isane väike-kiitsaksikk hariliku äiatari õiel

Viited

Välislingid


Eesti Loodus, Tea Kirjastus, 2012 Väike-kiitsaksikk
Stenurella melanura NCBI andmebaasis
Stenurella melanura sünonüümid Elu entsüklopeedias

Kategooria:Siklased
Kategooria:Eesti mardikalised