Bilska vald

Bilska vald (läti keeles Bilskas pagasts) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Grundzāle, Launkalne, Smiltene ja Palsmane vallaga, Valmiera piirkonna Plāņi vallaga ning Valka piirkonna Vijciemsi vallaga.

Valla pindala on 161 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1242 inimest. Valla keskus on Bilska küla. Vallavanem on Linda Karlsone.

 Ajalugu 

Bilska vald kujunes Bilska, Jaunbilska ja Mēri mõisa mõisavaldade liitumisel. Agraarreformi ajal oli Vecbilska mõisa (Alt-Bilskenshof) pindala 522 hektarit, Jaunbilska mõisa (Neu-Bilskenshof) pindala 538 hektarit, Rauda mõisa (Raudenhof) pindala oli 294 hektarit, Bānūži mõisa (Bahnus) pindala oli 275 hektarit, Pāpiņase mõisa oma (Papenhof) 175 hektarit ja Zeltiņi mõisa oma (Selting, Seltingshof) 77 hektarit.

Aastal 1935 oli valla pindala 92,6 km², elanikke oli seal 1448. 1945. aastal moodustati valda Bilska ja Kalnāji külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Bilska külanõukoguga likvideeritav Kalnāji külanõukogu. Aastal 1961 liideti külanõukoguga Aumeisteri külanõukogu Blāzma kolhoosi maad ja Lobērģi küla. Aastal 1971 liideti Birzuļi külanõukoguga Draudzība kolhoosi maad, ent aastal 1977 Birzuļi külanõukogu likvideeriti ja selle maad liideti Bilska külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Smiltene piirkonda.

 Loodus 

Vald asub suuremalt jaolt Tālava madalikul, lõunaosas ka Vidzeme kõrgustikul. Suurim kõrgus on 121,3 meetrit. Olulisemad jõed on Vija jõgi ja selle lisajõed Kamalda ning Pubuļupe.

 Kaitstavad objektid 

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Kalnaegļi ohvritamm, Panderi ohvrikivi ja ohvrimägi. Regionaalse kaitse all on Līdaciņi, Dzirkaļi, Panderi ja Vecruikase muinaskalmed, Pakuļi keskaegne kalmistu ning muistne pühapaik Līdaciņi Jaanimägi koos sealsete kividega. Kohaliku kaitse all on Piltiņi muinaskalmed, Kalnaegļi ja Piltiņi linnamäed, ning Lāčkalni muinaskalmed

Looduskaitse all on Raudiņase tammed, Iekari jalakas, Krijupise tamm, Krijupise mänd, Kalējiņi tamm, Lobērģi mänd, Vīriņi mänd, Vaiņagi elupuu, Pāpiņi pärnad, Ozoliņi mänd, Zaļkalni tamm, Jaunmājase tamm, Jaunegļi mänd, Muižnieki tamm, Mazraibi tamm, Jaunraibi tamm, Asari kuusk, Asari tamm, Mēri hiidtamm, Siliņi mänd, Vecmiķeļi mänd, Strautiņi elupuu, Purgaiļi elupuu, Inči elupuud, Mēri mõisapargi elupuud, Euroopa seedermänd, Jaunkūjiņase pärn, Virveņi tamm, Jaunkūjiņase tamm, Mežvidi mänd, Ieži tamm, kaks Euroopa lehist, Siberi lehis, Bānūzi saar ja Bānūzi tamm.

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1143 lätlast, 30 venelast, 9 valgevenelast, 4 ukrainlast, 2 poolakat ja 4 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Bilska  ciems  203 (2025) Džindžas  mazciems  Lobērģi  mazciems  112 (2007) Mēri  ciems  196 (2025) Roņi  mazciems  Ruikas  mazciems  Zeltiņi  mazciems   91 (2007)
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Smiltene piirkond