Smiltene vald

Smiltene vald (läti keeles Smiltenes pagasts) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Smiltene linnaga, Branti, Launkalne, Bilska ja Blome vallaga ning Valmiera piirkonna Plāņi ja Trikāta vallaga.

Valla pindala on 69 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1127 inimest. Valla keskus on Kalnamuiža küla, vallamaja asub aadressil Kalnamuiža 2. Vallavanem on Branti vallal ja Smiltene vallal ühine – Mārīte Treijere.

 Ajalugu 

1920. aasta agraarreformi eel kuulus Smiltene mõisale (Smilten) 2840 hektarit maad, Cērtene mõisale (Zehrten) kuulus 565 hektarit maad, Smiltene kirikumõisale 487 hektarit maad, aga Ikšele mõisale (Uexküllshof) 317 hektarit maad. Omaette maad olid ka Cērtene küla valduses, sellele kuulus 44 hektarit maad.

Aastal 1935 oli valla pindala 244,6 km², elanikke oli seal 3380. 1945. aastal moodustati valda Cērtene, Niedrāj ja Smiltene külanõukogu, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1957 Smiltene külanõukogu likvideeriti ja ühendati Smiltene linnaga, nii et moodustus Smiltene linna maaterritoorium. Aastal 1975 moodustati külanõukogu Smiltene linna maaterritooriumist uuesti, kusjuures sellega liideti ka Plāņi külanõukogu alasid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Smiltene piirkonda.

 Loodus 

Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Olulisemad jõed on Abuls ja selle lisajõgi Nigra, samuti ka Kamalda.

 Kaitstavad objektid 

Looduskaitse all on Skujase mänd, Drandise saar, Drandise tamm, Zilāpi kolmetüveline pärn, Lejas Zauskase lehis, Naužēni mänd, Alkāsi pärn, Kamaldiņa mänd ja Kalnamuiža mänd.

Smiltene kirikumõisa uks ja portaal on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Ka hoone ise on kultuuriväärtuslik. Smiltene piiskopilinnuse varemed on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.Pilsdrupas  Ka Smiltene mõisa keskus on regionaalse kaitse all.Smiltenes muižas apbūve Regionaalse kaitse all on veel mõisa tallid,Stallis ait,Klēts parkParks ja häärber.Kungu māja Osa mõisakompleksist ja pargist jääb Smiltene linna.

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 965 lätlast, 40 venelast, 8 valgevenelast, 7 ukrainlast ja 4 poolakat.Ethnic composition of Latvia 2011

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Brutuļi  ciems  84 (2025) Grotūzis  ciems   31 (2025) Ilgas  ciems  17 (2025) Jaunbilska  mazciems   24 (2007) Kalnamuiža  ciems  205 (2025) Kamaldiņa  ciems  13 (2025) Lūkalni  mazciems  13 (2001) Lūķi  mazciems   27 (2007) Mācītājmuiža  mazciems   43 (2007) Varicēni  mazciems   44 (2007)
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Smiltene piirkond