Viljandi vana kalmistu

Viljandi vana kalmistu on kalmistu Viljandis.https://www.viljandi.ee/kalmistud (vaadatud 31.05.2017)

Ajalugu
Kalmistu asutati 1773. aastal, kui vastavalt Venemaa keisrinna Katariina II ukaasile 19. detsembrist 1772  keelustati kirikutesse ja kirikuaedadesse matmine ja eraldati Viljandi mõisa maast maa-ala praeguste Vaksali tänava ja Riia maantee äärde. Kalmistu pühitses kasutusse toonane Viljandi koguduseõpetaja Heinrich Ernst Schröder 28. juulil 1773.

Kalmistu kuulutati 2020. aastal riiklikuks kultuurimälestiseks.

Kirjeldus
Kalmistu kogupindala on umbes 7,75 hektarit.

Viljandi vana kalmistu on liitkalmistu, kus on Viljandi Jaani ehk luterliku linnakoguduse, Viljandi Pauluse ehk luterliku maakoguduse ja Viljandi Eelkäija Ristija Johannese ehk õigeusu koguduse kalmistu.VILJANDI VANA KALMISTU, EKSPERDIHINNANG mälestise tunnustele vastavuse kohta. Koostaja: Janis Tobreluts, Viljandi 2018  

Eraldi kinnistutena on neist Viljandi vana õigeusu kalmistu, lisaks veel kalmistu äärealadel olevad väiksemad Viljandi Garnisoni kalmistu ja Viljandi Saksa sõjaväekalmistu. Need on põhiosast füüsiliselt vallide ja hekkidega eraldatud, kuid pole iseseisvad mälestised ja on kaitstud põhikalmistu koosseisus.

Viljandi Vabadussõjas langenute kalmistu on küll eraldi kinnistu ja ajaloomälestisKultuurimälestis nr 27184, "Vabadussõjas hukkunute matmispaik mälestussambaga", kuid kaitstud on see samuti põhikalmistu koosseisus.

Kabelid
Kalmistul paikneb kolm kabelit: 1775. aastal valminud kõrge kelpkatusega matusekabel, 1908. aastal perekond Pallitseri hauakabel kalmistu Jaani koguduse osas ja 1928. aasta paiku ehitatud Toomas Pihlaku hauakabel kalmistu Pauluse koguduse osas.
Hauatähised
Kalmistul on säilinud hulgaliselt väljapaistvaid hauatähiseid, valmistatud Viljandi kivitöömeistrite Hans Kivistiku ja W. Wiiki poolt, samuti neli kujur August Weizenbergi ja kaks kujur Anton Starkopfi kavandatud hauaskulptuuri. Muinsuskaitseameti eestvõttel inventeeriti aastatel 1998–2000 hauatähiseid ning kõrge kunstiväärtus omistati neist 135-le.
Ajaloomälestised
Friedrich Kuhlbarsi haud (kultuurimälestis nr 8464, "Friedrich Kuhlbarsi (1841–1924) haud").Kultuurimälestis nr 8464, "Friedrich Kuhlbarsi (1841–1924) haud"
Viljandi Vabadussõjas langenute kalmistu (kultuurimälestis nr 27184, "Vabadussõjas hukkunute matmispaik mälestussambaga").
Kunstimälestised
August Weizenbergi skulptuur "Lootus" Sophie Rosenbergi haual (1893; kultuurimälestis nr 19983, "Hauaskulptuur, 1908, A.Weizenberg (pronks, marmor)"). Marmorist originaalskulptuur on alates 2006. aastast eksponeeritud Jaani kirikus, hauaplatsile paigaldati 2015. aastal koopia.Kultuurimälestis nr 19983, "Hauaskulptuur, 1908, A.Weizenberg (pronks, marmor)" 
August Weizenbergi skulptuur "Naine ankruga" (1908) Hans Sassi haual (kultuurimälestis nr 19984, "Skulptuur "Naine ankruga", A.Weizenberg, 1908 (pronks, marmor); piirdeaed hauamonumendi ümber (raud)") koos hauaplatsi ümbritseva erakordselt rikkaliku dekooriga rauast piirdeaiagaKultuurimälestis nr 19984, "Skulptuur "Naine ankruga", A.Weizenberg, 1908 (pronks, marmor); piirdeaed hauamonumendi ümber (raud)"
August Weizenbergi skulptuur "Rahuingel" (1908) koos piirdeaiaga perekond Kolgi hauaplatsil (kultuurimälestis nr 19985, "Skulptuur "Naine ankruga", A. Weizenberg 1908 (pronks, hauamonumendi ümber raud)")Kultuurimälestis nr 19985, "Skulptuur "Naine ankruga", A. Weizenberg 1908 (pronks, hauamonumendi ümber raud)"

Kalmistule maetuid
Nikolai Baturin, kirjanik
Hilda Gleser (1893–1932), näitleja, lavastaja ja teatripedagoog
Elmar Oja, koolijuht ja teatritegelane
Friedrich Kuhlbars (1841–1924), koolmeister ja luuletaja
Andreas Kurrikoff  (1848–1904), üks „Kalevipoja-õhtute” algatajaid, Türi koguduse õpetaja, Vändra kurttummade asutuse kuraator
Vello Lattik (1935–2007), kirjanik
Kaarin Raid, lavastaja, näitleja ja teatripedagoog
Theodor Käärik (1889–1940), EV esimene riigisekretär
kindral Johan Laidoneri perekond: vanemad Jaak ja Mari, vennad Villem ja Oskar
Vabadussõjas langenud: Hermann Niggol-Annila (1874–1919), Jaan Jürine (1899–1919), Jaak Vihm (1899–1919), August Palu (1902–1919), Nikolai Fischer (1895–1919) VR II/3, Edgar-Osvald Ressar (1901–1919) VR II/3, Viktor Anderson (1902–1919) VR I/3, Alfred Baerent (1895–1919), Anton Argel (1891–1919), Jakov Tohver (1897–1919), Jaak Pajor (1887–1919), Hans-Johannes Kalam (1897–1919), Jaak Potter (1887–1919)
 Franz Burchard Dörbeck (1799–1835) – kunstnik ja karikaturist
 Gustav Mootse (1885–1957) – graafik ja kunstiõpetaja
 Villem Ormisson (1892–1941) – maalikunstnik ja kunstipedagoog
 Evald Reier (Eia) (1916–1987) – karikaturist
 Endel Härm (1923–1996) – tarbegraafik
 Andres Rennit (1860–1936) – luuletaja, raamatukaupmees
Anton Suurkask (1873–1956) – kirjamees, kirjastaja
 Elvi Vares (1928–1983) – vaimulik luuletaja
 Rudolf Rimmel (1937–2003) – kirjanik
 Jüri Koik (alias Toomas Tondu) (1888–1928) – näitleja
 Ida Urbel (1900–1983) – näitleja
 Ella Kallas (srn 1990) – laulu- ja tantsupedagoog
 Leida Männigo (1913–2004) – rahvatantsu õpetaja
 Raul Raba (1916–1979) – rahvatantsu õpetaja
 Eerik Ohtla (1925–1999) – helilooja
 Max Gustav Schmidt (1810–1874) – koolimees, eragümnaasiumi rajaja
 Mats (Matthias) Kirsel (1841–1907) – Viljandi kihelkonnakooli esimene õpetaja, Viljandi maakoguduse organist, Eesti Kirjameeste Seltsi liige, Eesti Aleksandrikooli ja lauluseltsi Koit asutajaid
 Arnold Knüpffer (1852–1902) – kooliõpetaja
 Emilie Rosalie Beermann-Lillak (1860–1896) – kooliõpetaja, üks esimese sinimustvalge lipu õmblejaist
 Friedrich Amandus Johann Dreyer (1879–1934) – Tallinna tehnikaülikooli professor
 Mats Nõges (1879–1973) – arst, seltskonnategelane, Viljandi teadusliku arstide seltsi kauaaegne esimees
 Märt Meos (1881–1966) – koolimees, Virumaa koolinõunik
 Rosalie Dietrich (1894–1984) – klaveriõpetaja
 Valter Kalam (1911–1973) – kergejõustikutreener ja spordipedagoog
 Lev Braschinsky (1923–2008) – saksa keele õpetaja, maletaja
 Friedrich Carlblom (1789–1857) – Viljandi-Kõpu õpetaja
 Valentin Karl Heinrich von Holst (1808–1860) – Viljandi-Kõpu õpetaja
 August Jakob Westrén-Doll (1838–1912) – Viljandi-Kõpu õpetaja, Viljandi praost
  Jaan Lattik (1878–1967) – Viljandi maakoguduse õpetaja, Viljandi praost
 Martin Aleksander Terasmaa (1908–1994) – Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, Viljandi praost
 Liborius Gustav Wilhelm Krüger (1825–1892) – Viljandi Jaani koguduse õpetaja
 Wilhelm Hugo Krause (1872–1915) – usuõpetuse õpetaja Viljandis 1906–1911, Arhangelski koguduse õpetaja 1912–1915
  Johan Kallaste (1891–1999) – EELK diakon Viljandi Jaani, Tarvastu, Karksi jt kogudustes
  Jaak Siimer (1872–1924) – Viljandi maakoguduse köster-organist
  Henrich Ewald Struck (1838–1917) – Viljandi Jaani koguduse abiõpetaja, Võru koguduse õpetaja
  Viktor Kümmel (1882–1942) – ülempreester, Tuhalaane õigeusu koguduse vaimulik, kooliõpetaja
 Johann Tammann (1878–1931) – preester, Riia vaimuliku seminari puutööõpetuse õpetaja
 Stiftidaamid: Erica Johanna von Buddenbrock (srn 1853), Anna Christine von Buddenbrock, snd von Beckern, paruniproua von Ungern-Sternberg, snd krahvitar Manteuffel (1796–1835) – abtiss, Julie paruness Ungern-Sternberg (1796–1876)
 Georg Aleksander Reisner (1820–1887) – kaupmees, raehärra, kinkis Vanale kalmistule peaväravad
 Ewald Heinrich Schoeler (1812–1903) – bürgermeister, apteeker
 Max Eduard Schoeler (1850–1902) – Viljandi linnapea, apteeker
 Hans Leoke (1852–1919) – bibliofiil, raamatukaupmees, kirjastaja
 Hans Sass (1855–1903) – raua- ja linakaupmees
 Eduard Pohl (1870–1929) – tikuvabriku asutaja
 Jaan Riet (1875–1952) – fotograaf
 Hans Kivistik (1875–1949) – kiviraidur
 August Eldring (1868–1929) – sepatööstur

Viited

Kirjandus
"Viljandi Vana kalmistu". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 7–11
"Maakoguduse ehk Pauluse koguduse osa Vanal kalmistul". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 11–18
"Linnakoguduse ehk Jaani koguduse osa Vanal kalmistul". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 18–24
"Kalmistu pärast kogudustelt võõrandamist". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 25–26
Reet Pius. "Kunstiteosed Viljandi Vanal kalmistul". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 53–66


vana
Kategooria:Viljandi maakonna kultuurimälestised