Võrkpüüton

{{Taksonitabel
| nimi = Võrkpüüton
| värvus = loomad
| pilt = Python reticulatus сетчатый питон-2.jpg
| riik = Loomad Animalia
| hõimkond = Keelikloomad Chordata
| alamhõimkond = Selgroogsed Vertebrata
| klass = Roomajad Reptilia
| selts = Soomuselised Squamata
| alamselts = Maolised Serpentes
| infraselts = Alethinophidia
| ülemsugukond = Pythonoidea
| sugukond = Püütonlased Pythonidae
| perekond = Malayopython
| liik = Võrkpüüton
| binaarne = Malayopython reticulatus 
| binaarse_autor = Schneider, 1801
| sünonüümid = {{peidetud|Liigi sünonüümid|*Boa reticulata Scheider, 1801
Boa rhombeata Scheider, 1801
Boa Phrygia Shaw, 1802
Coluber javanicus Shaw, 1802
Python Schneideri Merrem, 1820
Python reticulatus — Fitzinger, 1826
Constrictor schneideri — Wagler, 1830
Python schneiderii — Cuvier, 1831: 96
'Python reticulatus — DUMÉRIL & BIBRON 1844: 426Python reticulatus — Boulenger, 1893: 85Python reticulatus — Smith, 1943: 109Python reticulatus — Hendrickson, 1966: 67Morelia reticulatus — Welch, 1988Python reticulatus — Kluge, 1993Python reticulatus — Manthey & Grossmann, 1997: 429Python reticulatus — Cox jt, 1998: 14Python reticulatus — MCDIARMID, CAMPBELL & TOURÉ 1999: 179Broghammerus reticulatus — Hoser 2004Broghammerus reticulatus — Rawlings jt. 2008Python reticulatus — Wallach jt, 2014: 621Malayopython reticulatus — Reynolds jt, 2014Python reticulatus — Chan-Ard jt, 2015: 153 Malayopython reticulatus (SCHNEIDER, 1801), vaadatud 30. märtsil 2017
}}
}}
Võrkpüüton on (Malayopython reticulatus) on maoliste liikLoomade elu 5:253 püütonlaste sugukonnast.

Kirjeldus
pisi|Soomuste muster
Võrkpüütoni seljal paiknevad ümarrombjad laigud, mida keha külgedel ääristab tumepruun hambuline triip. Ta elab tihedates metsades aga ei pelga elada ka asustatud alade läheduses- suurte linnade õuedes ja jõekallastel. Võrkpüütonid  ujuvad hästi. Võrkpüütoni saagiks on väiksed sõralised, närilised, linnud, koduloomad. Seda madu peetakse inimesele ohtlikuks. 

Sigimisperioodil võib suguküpse emane püüton muneda 10–103 maomuna; võrkpüüton haub mune. Munadest väljuvad ligi 60 cm pikkused juveniilsed võrkpüütonid kasvavad kiiresti.

Neid on talutatud loomaaedadesse elama. 
"Loomade elu", V köide, lk 254 : 

Levila
Võrkpüüton on levinud Kagu-Aasias, Sunda saartel, Filipiinidel, Maluku saarel, Timori saarel, Jaava saarel.

Klassifikatsioon
Võrkpüütonil klassifitseeritakse Roomajate andmebaasis järgmised alamliigidPeter Uetz & Jakob Hallermann, Malayopython reticulatus (SCHNEIDER, 1801). Roomajate andmebaas. (vaadatud 21.12.2013): 
 Malayopython reticulatus reticulatus (Schneider, 1801)
 Malayopython reticulatus saputrai (Auliya jt, 2002)
 Malayopython reticulatus jampeanus (Auliya jt, 2002).

 Anatoomia 
1912. aastal Sulawesi saarel tapetud võrkpüüton (Broghammerus reticulatus''), kelle pikkuseks mõõdeti 10,0 m, loetakse maailma pikimaks maoks.Mark O'Shea, Boas and Pythons of the World, lk 24, 2007. New Holland Publischers, ISBN 1-8453-7544-0, veebiversioon (vaadatud 21.12.2013) (inglise keeles)

Kokkupuuted inimestega
Seda madu peetakse inimesele ohtlikuks, kuigi kirjelduste kohaselt võrkpüüton väldib kokkupuuteid inimesega ei õnnestu see mitte alati, nii on leitud Indoneesias (2017) ühe tapetud võrkpüütoni seest kadunud mehe surnukeha.How did an Indonesian python eat a man?, BBC, 29. märts 2017, vaadatud 30. märtsil 2017Piret Kütt, Indoneesias leiti püütoni seest mehe surnukeha, Õhtuleht, 29. märts 2017, vaadatud 30. märtsil 2017 

 Viited 

Kategooria:Püütonlased