Järva maavalitsus

Järva Maavalitsus oli Järva maavanemat teenindav riigiasutus, mis asub Paides.  Viimane Järva maavanem oli Alo Aasma.https://jarva.maavalitsus.ee/maavanem (vaadatud 02.06.2017)

Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.Riigikogu kiitis heaks maavalitsuste tegevuse lõpetamise seaduse

 Ajalugu 

1917. aastal Eestis loodud uue omavalitsussüsteemi rajamise aluseks sai Venemaa Ajutise Valitsuse poolt 30. märtsil 1917 vastu võetud otsus “Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta”. Eestimaa kubermangu tasandil pidi seadusandlikuks organiks saama maanõukogu (nimetatud ka maapäevaks), maakondades tuli valida 7–15-liikmelised maakonnanõukogud.  Maakonnanõukogud valiti valdade ja linnade valijameeste poolt, kelle arvuks kehtestati üks iga 1000 elaniku kohta.

Eestimaa kubermangu Järva maakonna Maakonnavalitsuse esimeesKuidas sattus Paidesse isekiswuse manifest. Kirjanik Jaan Lintrop kavatses rünnakut Paide enamlastele. Paides trükitud Iseseisvuse manifest on omaette haruldus., Järva Teataja (1926-1944), nr. 23, 22 veebruar 1938 oli 1917. aastal Johannes Kreideberg.

Maakonnavalitsus oli Maakonnanõukogu täidesaatev organ, mis koosnes vähemalt kolmest liikmest ja sekretärist. Maakonnavalitsuse asjaajamine jagati osakondade vahel, mis moodustati vastavalt vajadusele. Maakonnanõukogude kodukord soovitas moodustada administratiiv-, majandus-, haridus-, tervishoiu- ja veterinaaria-, teede- ja side-, töö- ja hoolekande- ning põllumajandus- ja toitlusosakonna. Maakonnanõukogude ülesandeks oli kõikide maakonna omavalitsusse puutuvate asjade otsustamine  täidesaatvate organite valimine ja järelevalve nende tegevuse üle, maakonnavalitsuse esitatud eelarve läbivaatamineAjutise Valitsuse maakonnavalitsused, Eesti Ajalooarhiiv, fond 1.1.3.5. Ajutise Valitsuse maakonnavalitsused.

1927. aastal muudeti maakonnavalitsused, maavalitsusteks ja maakonnanõukogud, maavolikogudeks.

Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, ning tegutsesid ajutised maavalitsused.  1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi taasasutati maakonnaomavalitsused.

1938. aastal valiti Järva maavolikogu liikmeiks: N. Waldmaa (Esna vallavanem), J. Areng (Võhmuta), A. Paalpere (Kirna) A. Perandi (Ambla), Tammrts (Albu), Lesi (Särevere), A. Aas (Väinjärve), A. Luht (Rakke), N. Hallimaa (Vajangu), Türi  linnavanem Ants Viirmaa ja Tapa  linnavanem Jaan MaidreViru maavolikogu, Päewaleht, nr. 157, 12 juuni 1938.

8. märtsil 1940. aastal valisid 13 vallavanemat ning Türi ja Tapa linnavanemad Järva maavolikogu ja maavolinikeks valiti: Jaan Ainvere Säreverest, Karl Õunapuu Amblast, August Oli Lehtsest, Jakob Arnos Koigist, Richard Hallimaa Vajangult, Albert Suurkivi Väinjärvelt, Richard Valdmaa Karedalt, Jaan Krass Paidest, Voldemar Nõukas Võhmutast ning Türi  linnavanem Ants Viirmaa ja Tapa  linnavanem Jaan MaidreUued maavolikogud moodustati., Uus Eesti, nr. 66, 9 märts 1940.

 Järva maavanem 

Viited

 Välislingid 
Järwa maawalitsuse endiste tegelaste protsess Riigikohtus, Postimees (1886-1944), nr. 16, 18 jaanuar 1940
Kategooria:Järva maakonna ajalugu
Kategooria:Eesti maavalitsused