Okaskroon

pisi|Kujutis San Lorenzo di Sebatos (2003)
pisi|Carl Bloch. Kristus okaskrooniga. 19. sajand
Okaskroon (vanakreeka keeles στέφανος ἐξ ἀκανθῶν) on okkaline pärg, mille Rooma riigi sõdurid evangeeliumide järgi (Mt 27:29, Mk 15:17 ja Jh 19:2) enne ristilöömist Jeesusele pähe panid. See oli osa Kristuse pilkamisest. Lisaks okaskroonile anti talle "kuninglike" sümbolitena skeptriks pilliroog kätte ja heideti punane rüü ülle ning teda piinati ja pilgati (Mt 27:27–31, Mk 15:16–20, Jh 19:2–3.

 Taim 
Evangeeliumides ei mainita, millistest taimedest okaskroon punuti. Oletatud on järgmisi taimi:
 harilik asteltürn
 okaskroon 
 Kristuse kreektürn
 harilik türnpuu
 viirpuu (perekond)
Kui 1999 leiti Torino surilinalt söödava gundeelia jälgi, hakkasid mõned botaanikud seda okaskrooni taimeks pidama.Turiner Grabtuch wickelt Forscher ein, Spiegel Online: Botanik, 3. august 1999.

 Heraldika 
pisi|Okaskroon vapil
Vappidel kasutatakse sageli stiliseeritud okaskrooni kujutist.

 Kujutamine kunstis 
pisi|Okastega kroonitud Kristus Valentin Maleri medalil. Nürnberg, 16. sajand
Gooti stiilis hakati ristlöödud Kristuse atribuudina kasutama kuningakrooni asemel okaskrooni.  Algul kujutati seda tanukujulisena, hiljem kujunes pärjakujuline okaskroon.

Kesk-Euroopas oli kroon võrukujuline, Lähis-Idas tanukujuline. Ristilöödu kujutised tanukujulise okaskrooniga pärinevad valdavalt idast.

 Reliikviad 
pisi|Okaskrooni relikviaar. Jumalaema kirik Pariisis
Neljanda ristikäigu ajal aastal 1204 röövisid ristisõdijad Konstantinoopolit. Linnas olnud reliikviad viidi kaasa, sealhulgas Kristuse okaskroon. 1239. aastal omandas Prantsusmaa kuningas Louis IX okaskrooni Ladina keisrilt Balduin II-lt tolle aja kohta hiigelsumma, 135 000 liivri eest. Omandatud reliikvia säilitamiseks laskis kuningas ehitada Palais de la Citésse Sainte-Chapelle'i. Praegu asub reliikvia Jumalaema kirikus Pariisis.

 Vaata ka 
Püha okas

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Kristlikud sümbolid
Kategooria:Kristlik ikonograafia
Kategooria:Jeesuse elu