Trükikiri

Trükikiri on teksti trükitehniliseks paljundamiseks vajalike tähtede, numbrite ja muude märkide komplekt Trükikiri (EE). 

Igal komplektil ehk kirjatüübil on nimi, näiteks Times, Futura, Courier.

Tekstitöötluses nimetatakse kindla kujuga ja nimega kirjamärkide komplekti fondiks.Font (EE) Arvutifonte (ingl computer font) on laias valikus ja neid lisandub järjest.

Kirju (sh fonte) liigitatakse tüübi, suuruse ja laadi järgi.

 Kirjatüübid 
Kirjatüüpi iseloomustavad tunnused on eelkõige suur- ja väiketähtede kõrguse suhe, põhi- ja abijoonte jämeduse suhe, samuti seriifide olemasolu või puudumine. Kirjatüüpide hulgas on ka ehiskirju ja kirjutuskirju, s.t käsitsi kirjutatud kirja kujulisi trükikirju.

+ Kirjatüüpide näiteid (sulgudes avaldamise aasta)Seriifideta kirjad Seriifidega kirjadKirjutus- ja ehiskirjad x12px (1982)  x12px (1754)  x14px (1942) x12px (1998) x12px (1790) x18px (1993) x12px (2007)  x12px (1858)   x12px (1933) x12px (1991)  x12px (2004) x12px (1835)  x12px (1984) x12px (1530)   x16px (1990) x30px (1997)  x12px (2005)  x12px (1984) x12px (1995) x12px (1956) x12px (1954)  x12px (1996) x12px (1934) x12px (1989) x12px (1996) x12px (1931) x12px (1957)
 Kirjasuurused 
Trükikirja suuruse ehk kirjakraadina mõistetakse tähtede kõrgust (suurtähe täppidest väiketähe alapikendusteni). Rea kõrgus – rea mõeldavast alusjoonest järgmise rea alusjooneni – valitakse keskmiselt 20% võrra suurem.

Trükitehnikas mõõdetakse pikkusi (kirjasuurust, tähtede ja ridade vahekaugust) tüpograafilise mõõdusüsteemi ühikutes, mille lõid Prantsuse kirjavalajad Pierre-Simon Fournier ja François-Ambroise Didot 18. sajandil. Selle süsteemi põhiühik on tüpograafiline punkt (tähis p, ka dp, Didot’ punkt). 1879. aastal seostati punkt meetrisüsteemiga: 1 meetrile vastab 2660 punkti ja seega 1 p ≈ 0,376 mm. Suuremad ühikud on tsiitsero (12 p ≈ 4,50 mm) ja kvadraat (48 p ≈ 18 mm).

Kui 1980. aastatel algas üleminek tinalaolt arvutil ladumisele, võeti kasutusele angloameerika tüpograafilise süsteemi punkt (tähis pt sõnast point), mida nimetatakse ka DTP-punktiks (ingl desktop point, ka PostScript point). Selle punkti suurus on 1/72 tolli, seega 25,4/72 ≈ 0,353 mm. Niisiis on DTP-punkt 6% väiksem kui Didot’ punkt.

Tinalao ajastul väljendati kirjasuurusi üldiselt täisarvu punktidega. Levinumatel kirjakraadidel on ajalooliselt väljakujunenud nimed.

+Levinumate kirjakraadide kirjasuurus (tähekõrgus) punktides ja millimeetritesKirjakraad punktidesKirjasuurus mmKirjakraadi nimetusDidot’ süsteemisDTP-süsteemis eesti kinglise k5   1,88  1,76 pärl  Pearl6  2,25  2,12  nonparell  Nonpearl7 2,63 2,47  minjoon  Minion8 3,00 2,82  ptii  Brevier9 3,38 3,18  borgis  Bourgeois10 3,75 3,53  korpus  Long Primer11 4,13 3,88  –  Small Pica12  4,504,23  tsiitsero  Pica14  5,25 4,94  mittel  English16 6,00 5,64  tertsia  Columbian

 Kirjalaadid 
Peamised kirjalaadid (kirjatüübi teisendid ja kirjaerisused) on järgmised:
 paks kiri
 kaldkiri ehk kursiiv
 allakriipsutus 
kapiteelkiri (väiketähekõrgused suurtähed)
 SUURTÄHTKIRI
 s õ r e n d u s

Laialt levinud fontidel on eraldi nimedega teisendeid, näiteks
Arial
Arial Narrow
Arial Rounded MT Bold
Arial Black

 Vaata ka 
 ladina kiri
 font
 kirjastiil

Viited

 Kirjandus 
 Lembit Abo. Autori teatmik. Tallinn, Valgus, 2001
 Ivar Sakk. AA kuni Zz. Tüpograafia ülevaatlik ajalugu. Tallinn, 2011

 Välislingid 
  Andrus Rinde. Tekstmaterjal

Kategooria:Trükindus