Soome ajaloolised maakonnad

pisi|170px|Rootsi ja Soome maakonnad 1658–1809

Soome ajaloolised maakonnad (soome keeles historialliset maakunnat, rootsi keeles historiska landskap) on pärand Soome ühisest ajaloost Rootsiga. Maakonnad kui haldusüksused lakkasid olemast aastal 1634, mil nende asemele loodi läänid, millel põhinev jaotus kehtis aastani 1997.

Maakonnad on tänaseni säilinud kui traditsioon, kuid neil ei ole enam mingit halduslikku funktsiooni. Maakondade piirid ühtivad umbkaudu ka soome keele murdealade piiridega.

Maakondade loend
Soome ajalooliste maakondade loend (sulgudes soome- ja rootsikeelne nimi)Landskap (Uppslagsverket Finland). Vaadatud 13.12.2016.:

30px Päris-Soome (Varsinais-Suomi, Egentliga Finland)
30px Karjala (Karjala, Karelen)
30px Lapimaa (Lappi, Lappland)
30px Pohjanmaa (Pohjanmaa, Österbotten)
30px Satakunta (Satakunta, Satakunda)
30px Savo (Savo, Savolax)
30px Häme (Häme, Tavastland)
30px Uusimaa (Uusimaa, Nyland)
30px Ahvenamaa (Ahvenanmaa, Åland)

Heraldika
Esimest korda näidati kõigi maakondade vappe üheskoos kuningas (1523–1560) Gustav I Vasa matustel 1560. aastal ja neist mitu olid antud just selleks puhuks. Pärast seda, kui Soome 1809. aastast enam Rootsile ei kuulunud, on kahe riigi maakondade vappide kasutamise traditsioonid mõnevõrra lahknenud. Näiteks kutsus Lapimaa jagamine esile vajaduse eristada Lapimaa Soome ja Rootsi osa vappe.

Kuningas (1604–1611) Karl IX valitsemisajal rännati Savo maakonnast välja nii Rootsi lääne- kui ka Norra idaossa. Neist viimases kujunes välja Finnskogeniks ('Soome mets') nimetatud asustus. Muistne savolaste murre säilis neis piirkondades 20. sajandini ja viimased murdekeele kõnelejad surid alles 1960. aastatel. 

Soome kaasaegsete maakondade vapid põhinevad ajalooliste maakondade vappidel.

Vaata ka
 Österland
 Norrland
 Soome maakonnad
 Soome läänid

Viited

Välislingid


Kategooria:Soome haldusjaotus
Kategooria:Soome keskaeg