Ahvenamaa rootsi keel

Ahvenamaa rootsi keel (rootsi keeles åländska) on Ahvenamaal kõneldav rootsi keele murre. Sealsel rootsi keelel on küll sarnasusi nii soomerootsi keele kui ka Upplandi piirkonna ajalooliste murretega, kuid seda peetakse üldiselt rootsi keele idamurde (östsvenska mål ehk rootsi keel, mida kõneldakse Soomes ja mida rääkisid ka eestirootslased) üheks variandiks.

Rootsi keel on Ahvenamaa ainus ametlik keel ja keele staatust kaitseb självstyrelselag: seadus, mis tagab saare seisundi Soome autonoomse osana.Självstyrelselag för Åland 16.8.1991/1144 - 36 §.

Fonoloogia
Sarnaselt soomerootsi keelega puudub ka Ahvenamaa rootsi keeles teatud minimaalpaare eristav tooniaktsent. Kahest aktsendist, milleks on akuut (1. aktsent) ja graavis (2. aktsent), esineb sealses rootsi keeles vaid akuut.Åländska ord och uttryck. Bibliotek.ax. Seega hääldatakse nii sõna ˈandɛn ("part") kui ka sõna ˈanˈdɛn ("vaim") kui ˈandɛn.

Tunnused
Ahvenamaa rootsi keelele on iseloomulikud mõned väljendusviisid. Näiteks topeltgenitiiv väljendis Vemses flicka/pojke är du då? ("Kelle tüdruk/poiss sa oled?"; tänapäeva rootsi keeles Vems flicka/pojke är du då) sisaldab vihjet sellele, et küsija võib küsitava vanemaid tunda: see on Ahvenamaa taolises väikeses kogukonnas ka tõenäoline. Üks Ahvenamaa rootsi keele teisi tunnuseid on sõna inte (mitte) asendamine sõnaga inga (ei, mitte keegi, ükski; rootsi keeles mitmuse vorm): Jag har inga varit där ("Ma ei ole seal olnud").

Üks tunnusjooni, mida Ahvenamaa rootsi keel jagab soomerootsi keelega, on sõnade inte (mitte), skulle (peaks) ja måste (peab) lühendamine vastavalt kui int, sku ja måst.

Sõnavara
Ahvenamaa rootsi keele murdesõnavara koosneb sõnadest, mis on kas iseloomulikud idapoolsele rootsi keelele või mis on Rootsis kõneldavas rootsi keeles kasutusest läinud (kuid siiski mõistetavad). Ajalooliste kontaktide tõttu leiab murdest ka soome, vene ja inglise keele jälgi.

All on toodud valik Ahvenamaa rootsi keeles kasutatavaid murdesõnu ja väljendeid:

Ahvenamaa rootsi keel  Tänapäevane rootsi keel  Tõlge  Märkused batting n.  (trä)regel  plank   Ametlikus rootsi keeles tähendab batting beebit. Ahvenemaa sõna batting tuleneb tõenäoliselt inglise keelest (batten). batteri n.  (värme)element  radiaator   Ametlikus rootsi keeles tähendab batteri patareid. butka n.  fängelse  vangla  Vene keele sõnast будка (vt ka soome keele sõna putka). byka v.  tvätta (kläder)  riideid pesema  Sõnast byk ehk pesu. Byk on rootsi keeles arhailine sõna (vt soome "pyykki"). bykmaskin n.  tvättmaskin  pesumasin  Vt ülalt. egnahemshus n.  villa  (era)maja  Rootsi keeles arhailine. jo hüüds.  ja  jaa  Võimalik variant rootsi keeles; kasutatakse kui jaatavat vastust negatiivsele küsimusele või väitele. Vt ka prantsuse keele si. julgubbe n.  jultomte  jõuluvana  jåla v.  tramsa, prata strunt  lollitama, lora ajama  nojsa v.  bråka, tjata, föra oväsen  jahmerdama, näägutama, müra tegema  Rootsi keeles arhailine. Inglise sõnast noise. Nåssådå! väljend  —  —  Lohutav väljend; kasutatakse siis kui midagi ei lähe nii, nagu oodatud. si v.  se  vaata  Rootsi sõna se hääldus Ahvenamaa rootsi keeles. Siddu barra! väljend  sõna-sõnalt Ser du bara, Ser man på  "Vaata vaid"  småkusin n.  syssling  teise astme nõbu  Tegemist võib olla semantilise laensõnaga soome keelest: pikkuserkku ehk "väike nõbu". stöpsel n.  stickpropp  pistik  Venekeelsest sõnast штепсель, mis omakorda tuleneb saksakeelsest sõnast Stöpsel ("kork"). tövla v.  vara klumpig, fumlig  kohmakas, käpardlik olema  vilig omaduss.  riktigt bra  väga hea, suurepärane  ämbar n.  hink  ämber  Rootsi keeles arhailine. Alamsaksa keelest laenatud sõna, mis pärineb ladinakeelsest sõnast amphora.

Vaata ka
 Ahvenamaa keeled
 Soomerootsi keel

Viited

Bibliograafia
 Andersson, Sven. "Notlage, notlösare och notgår: ordens betydelse i åländska folkmål". Osa sarjast "Skrifter utgivna av Historiska samfundet i Åbo". 1954. pp. 18–30.
 Ramsdahl, Carl. "Ryska lånord i åländskan". 1976.
 Sundberg, Eva. "Dialekten i Ålands nordöstra skärgård". Mariehamn, 1993.
 Svenblad, Ralf. "Med åländska ord". Mariehamn, 1996.
 Willandt, August. "Åländskt bygdemål". 1919.

Välislingid
 Ryska lånord i åländskan (vene keele laensõnad Ahvenamaa rootsi keeles)
 Kuula Ahvenamaa rootsi keelt

Kategooria:Ahvenamaa maakond
Kategooria:Põhjagermaani keeled