Microsporum canis

Microsporum canis on kottseente hulka kuuluv patogeenne seeneliik, mis põhjustab peamiselt kassidel ja koertel, kuid mõnikord ka inimestel dermatofüütiat.Microsporum canis Fact Sheet  www.infectionpreventionresource.com Kasutatud 05.02.2017 (inglise)

Morfoloogia
Microsporum canis’e kolooniad on valge kuni kollaka värvusega, sametise või puuderja struktuuriga.Microsporum caniswww.eol.org Kasutatud 05.02.2017 (inglise) Seen moodustab vaheseintega eraldatud hüüfe ning makro- ja mikrokoniide. Makrokoniidid on käävikujulised ja koosnevad 6 kuni 15 õhukese vaheseinaga eraldatud rakust. Suurus on neil umbes 35–125 × 7–20 μm ning need on ümbritsetud tugeva väliskestaga. Mikrokoniidid on 4–7 × 2,5–3,5 μm suurused nuijad moodustised.

Levik ja elukeskkond
Peamised Microsporum canis’e looduslikud peremehed on kodukassid ja koerad, kellel nad koloniseerivad nahka ja karva. Spooridena suudavad nad väliskeskkonnas elus püsida kuni 15 kuud. Maailmas on see liik väga laialt levinud. Eriti sage on ta Iraanis, veidi vähem Inglismaal, Skandinaavia riikides ja Lõuna-Ameerikas. Täielikult puudub ta ekvatoriaalses Aafrikas.Rippon, J. W. (1988). Medical mycology: the pathogenic fungi and the pathogenic actinomycetes (3rd ed.). Philadelphia, PA: Saunders

Patogeensus
Microsporum canis kuulub kolme peamise seeneliigi hulka, mis põhjustavad 95% loomade seenhaigustest. Peamiselt haigestuvad kassid ja koerad, kuid seen suudab nakatada ka kõiki teisi imetajaid. Nakatumine võib toimuda nii otsese kokkupuute kaudu haigestunud loomadega kui ka kaudselt, näiteks mööbli, kammide, harjade ja riiete kaudu. Seened toituvad nahas, küüntes ja karvades leiduvast keratiinist.

Haigussümptomid ja diagnoosimine
Microsporum canis põhjustab infektsiooni kehal ja pea piirkonnas. Nahale tekivad punased, kergelt põletikulised ringjad kolded, kus karvad on ühelt kõrguselt murdunud ning osaliselt välja langenud, lisaks tekib peenehelbeline nahaketendus.Karelson, M. (2009) Pindmised seenhaigused – dermatofüütia. Eesti Arst, nr 88(4), lk 292−299. ojs.utlib.ee Kasutatud 05.02.2017 Kui vaadelda haiguskoldeid Woodi lambiga tekib erkroheline fluorestsents, mis on omane veel mitmele teisele sama perekonna liigile. Helendust tekitab ühend nimega pteridiin, mida seen toodab aktiivselt kasvavates karvades. Lõplik diagnoos saadakse haiguskoldest võetud proovi laboratoorsete uuringute põhjal. Küünte seennakkuse (küünte dermatofüütia) puhul küüs pakseneb ja selle värv luitub ning lõpuks küüs eemaldub.

Viited

Kategooria:Kottseened