Viljandi Linnaraamatukogu

Viljandi Linnaraamatukogu tegutseb Viljandi linnas.

Viljandi Linnaraamatukogu asub Viljandi kesklinnas aadressil Tallinna 11/1. Raamatukogu täidab maakonnas keskkogu ülesandeid. Viljandi maakonnas on 39 raamatukogu.

Viljandi Linnaraamatukogu koosneb teenindusosakonnast ja komplekteerimisest. Raamatukogus asub Ameerika Teabepunkt, mis avati 30. märtsil 2004.

 Ajalugu 
Raamatukogu alguseks loetakse aastat 1911, kui kohaliku karskusseltsi Vabadus eestvedamisel loodud Viljandi Lugemise Ring asutas oma raamatukogu (Posti tänav 6). Ringil oli raamatukogu asutamise ajaks umbes 50 liiget. Raha raamatute soetamiseks saadi liikmemaksudest, annetustest, näitusmüükidest ja loengute korraldamisest. 1916. aastal oli fondis 1004 köidet ja kogu kasutajaid 142.http://raamatukogu.viljandi.ee/ajaloost

Aegade jooksul on raamatukogu korduvalt nimetust ja asukohta vahetanud. 1919. aastal asutati senise Lugemise Ringi asemele Rahvaülikoolide Selts, mis võttis 1920. aastal ka raamatukogu oma tiiva alla ja organiseeris selle ümber avalikuks raamatukoguks. Avati ka lugemistuba asukohaga Lutsu tänav 3. 1938. aasta lõpus oli raamatukogus 6000 köidet ja 590 lugejat.

1940. aastal avati uued ruumid aadressil Pikk tänav 6. Raamatuid hakati muretsema riiklikest summadest, kaotati lugemismaks, võeti üle kohalike seltside raamatukogud. Pärast saksa okupatsiooni lõppu hakkas lugejaskond raamatukogus jõudsalt kasvama. 1945. aastal oli lugejaid 1317, laenutusi 33 780 ja raamatufond 8665 eksemplari ning jätkati juba viie palgalise töötajaga.

Raamatukogu ei saanud olla enam ainult kultuurhariduslik asutus vaid tähelepanu keskmes pidi olema ideoloogilis-propagandistlik tegevus. 

Rahva lugemishuvi rahuldamiseks avati 1945. aastal lasteosakond. 1947. aastal pandi linna suuremates ettevõtetes tööle kolm rändraamatukogu ja 1949. aastal asutati Kantreküla raamatukogu.

Seoses rajoonide moodustamisega 1950. aastal sai linnaraamatukogust rajooniraamatukogu, 67 maakonnas asuva raamatukogu asemele jäi ainult 27. Kosunud ja kasvanud rändraamatukogu teenindas 25 ettevõtet. Lasteosakonna baasil loodi Viljandi Lasteraamatukogu. Viljandi järve ääres hakkas puhkajaid teenindama laupäeviti ja pühapäeviti lugemislaud. 1959. aastal rakendati vabariigis esimesena avariiulite süsteem.

1966. aastal muudeti raamatukogu alaliseks praktikabaasiks Viljandi Kultuurharidustöö Koolile, 1969. aastal ka Tallinna Pedagoogilise Instituudi üliõpilastele.

Süvenes koduloo- ja bibliograafiatöö ning külaraamatukogude sisuline juhendamine.

1970. aastad olid raamatukogu tegevuses suurte muutuste ja ümberkorralduste aeg. Aastatel 1972–1974 toimus Eesti NSV-s raamatukogude võrgu tsentraliseerimine, mille põhieesmärk oli väiksemate kulutustega lugejate parem varustatus kirjandusega. Viljandi keskraamatukogu hakkas täitma mitmeid olulisi funktsioone; haldama Viljandi rajooni raamatukogude eelarvet, varustama inventariga külaraamatukogusid, uus loodud komplekteerimisosakond tellis, kujundas ja toimetas kohale kõigile raamatukogudele raamatud, lugejateenindus muutus rajoonikeskseks, raamatubuss asus teenindama hõreda asustusega maapiirkondade lugejaid.

Laienes ja süvenes koostöö kõigi linna kultuuriasutuste, koolide, ühiskondlike organisatsioonide ja bibliofiilidega. Suuri ülelinnalisi raamatuga seotud kultuuriüritusi viidi läbi koos Eesti Raamatusõprade Ühingu kohaliku osakonnaga.

Kuna raamatukogu oli töötulemuste poolest aastaid Eesti NSV-s II kohal Võru keskraamatukogu järel, siis käis palju külalisi ja ka suuri kontrollbrigaade meie tööd ja tegevust hindamas.

1976. aastal koostati raamatukogu 65. aastapäevaks ajaloolis-kirjanduslik almanahh "Aja killud".

1980. aastatel jätkus raamatukogu kultuuritegevus, loodi huvitavaid partnersuhteid välismaa raamatukogudega, jätkus eelmisel kümnendil alustatud investeerimine väärtuslikku kirjandusse, sealhulgas püsiva väärtusega kunstikirjandusse. Ideoloogiline surve nõrgenes ja seetõttu ei olnud vaja enam raamatukogu tegevust maskeerida kõlavate poliitiliste fraasidega.

1980. aastate lõpul algas rahvaraamatukogude detsentraliseerimine. Seoses omavalitsuste loomisega laienes raamatukogude roll kohalikus kultuurielus.

Raamatukogu logo autor on Tõnu Kukk.

Raamatukogu on kümme korda kolinud. Viimased 54 aastat asusime Jaani kiriku pastoraadihoones aadressil Pikk tänav 8. Ruumikitsikus oli aga selleks ajaks muutunud juba tööd takistavaks.

Raamatukogu uus hoone
9. mail 2002 pandi nurgakivi raamatukogu uuele hoonele Tallinna tänav 11/1 ja juba sama aasta 5. oktoobril tähistati pidulikult maja avamist. Uude ja ruumikasse raamatukokku mahtusid kõik osakonnad: kojulaenutus, lugemissaal ja lasteosakond, mis seni olid asunud kolmes eri majas. Raamatukogu Männimäe osakond kolis 2000. aastal uutesse remonditud ruumidesse Viljandi Ühendatud Kutsekeskkooli majas. 8. augustil 2013 Männimäe osakond suleti. 

Raamatukogu projekteerisid AS RTG Projektbüroo ja Arhitektuuribüroo JVR OÜ, ehitasid Facio Ehitus ja Levi Ehitus ning sisekujunduse tegi Varik Projekt. Ehitust toetasid rahaliselt EV Kultuuriministeerium, AS Centrum ja pr Ingrid Rennat-Millistfer.

Raamatukogu nimetused
1919–1940 Viljandi Rahvaülikoolide Seltsi Raamatukogu
1940–1988 Viljandi Keskraamatukogu
1988–1994 Viljandi Maakonna Keskraamatukogu
alates 1994 Viljandi Linnaraamatukogu

Raamatukogu juhatajad
pisi|Alates 2012. aastast on direktori ametis Reet Lubi
1920–1921 Anna Marend 
1921–1925 Berta Ott
1925–1940 Anna Marend
1940–1941 Pauline Ronk
1941–1947 Anna Marend
1947–1967 Ermine Laan
1967–1970 Salme Traks
1971–1980 Viivi Köidi
1980–1985 Maie Tavaste
1985–2011 Evi Murdla
2012–2012 Ülle Rüütel (direktori kohusetäitja jaanuaris 2012)
alates 2012 Reet Lubi (direktor)

Peaspetsialiste
Linda Sarapuu

Viited

 Kirjandus 
 "Viljandi Linnaraamatukogu 100: 1911-2011" / koostaja Linda Sarapuu; toimetaja Ilmar Vaaro, 2011.

 Välislingid 
 Viljandi Linnaraamatukogu koduleht

Kategooria:Viljandi
Kategooria:Viljandi maakonna raamatukogud