Drabeši vald

Drabeši vald (läti keeles Drabešu pagasts) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cēsise linnaga ning Amata, Līgatne, Vaive, Raiskumsi ja Straupe vallaga.

Valla pindala on 120 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2644 inimest. Seda hallatakse piirkonna keskuseks olevast Ausmase talust.

 Ajalugu 

1935 oli Drabeši vald Cēsise maakonna üks valdasid. Tollal oli selle pindala 109,07 km² seal elas 2030 inimest.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Aastal 1945 moodustati vallas Rencēni, Ieriķi ja Drabeši külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Drabeši külanõukoguga likvideeritav Ieriķi külanõukogu, aastal 1961 aga likvideeritav Līvi külanõukogu. Aastal 1965 arvati Amata sovhoosi maad Kosa külanõukogu koosseisu. Aastal 1977 liideti Drabeši külanõukoguga osa Vaive külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2000. aastal liideti vald Amata vallaga ühiseks Amata piirkonnaks. 2021. aastast kuulub vald Cēsise piirkonda.

 Kultuurimälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Raksti ristikivid, Drabeši mõisa tuulik, lisaks veel häärberi kaks ahju ja kamin-ahi, Āraiši kirikumõisa ansambel, sealhulgas heinalakaga laut, tall-tõllakuur, jääkelder, ait, koolimaja, õpetajamaja ja kaks sealset ahju, Āraiši kirik, selle orel ja kaks vitraaži, Kalnamežiņi, Ainavase ning Lejaspeļi muinaskalmed, Āraiši ordulinnus koos asulakohaga, Āraiši muuseumpargi ajaloolised hooned ja Āraiši järvelinnus.

Regionaalse kaitse all on  Vāvere kõrts, sealhulgas kutsarimajake ja kõrtsihoone, Melturi rehielamu, Brušose karjamõisa hoonetekompleks, muinaskalmed, Veclauči keskaegne kalmistu, Raksti muinaskalmed, Liepiņi muinaskalmed, Kalnaastītese asulakoht, Uplanti asulakoht, Uplanti keskaegne kalmistu, Uplanti ristikivi, Āraiši kiriku keskaegne kalmistu ja Krustkalni keskaegne kalmistu ehk Rootsi kalmed.

Kohaliku kaitse all on Drabeši mõisa möldri maja, Raksti ristikivid, Mazruki keskaegne kalmistu ja Vāļi muinaskalmed.

 Loodus 

Valla loodepiiri moodustab Koiva jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Amata. Vallas asub Āraiši järv – 32,6 ha suurune veekogu, mis on tuntud Āraiši järvelinnuse asupaigana.

Looduskaitse all on Neļķese tamm, Āraiši Rootsi mänd, Kalnasmīdi allikas, Ieriķi mõisa allee, Cecīļi mänd, Dzilnase pank, Stūķi pank, Ķaubji pank, Ainavase kallas, Rāceņmuiža allee, Dolomiitkallas, Simtēni mänd, Simtēni koobas, Leimaņi mänd, Leimaņi pank, Roči koobas, Rotase pärn, Rotase kask, Zvārte pank, Vanagi pank, Kājiņase koobas, Īļākase pank, Vizuļi pank, Dambji pank ja Bruņi koobas. Lisaks asub vallas viis looduskaitsealust nimetut põlispuud. Valla põhjaosa jääb Gauja rahvusparki, valda jääb 288 hektari suurune Melturi männiku hoiuala.

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 2176 lätlast, 186 venelast, 37 valgevenelast, 14 ukrainlast, 13 poolakas ja 17 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Agra  ciems  214 (2025) Amata  ciems  101 (2025) Amatciems  ciems  96 (2025) Āraiši  mazciems  35 (2007) Bille  ciems  170 (2025) Drabeši  ciems   119 (2025) Ieriķi  lielciems  407 (2025) Kalnavērši  mazciems  21 (2007) Kārļi  ciems  72 (2025) Līvi  ciems  444 (2025) Meijermuiža  ciems  156 (2025) Mūrnieki  mazciems   55 (2007) Rāceņi  mazciems   22 (2007) Vāļukalns  mazciems   10 (2007)
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Cēsise piirkond