Karva mõis

Karva mõis (saksa keeles Korwenhof, läti keeles Karvas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas Karva asulas. 

Karva mõisa magasiait, tall ja mõisavalitseja maja on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Ajalugu

Johann von Mengede andis sealsed alad aastal 1467 Hans Baerile. Wolter von Plettenberg ostis need maad aastal 1519 Wennemar Baeri lastelt tagasi, andes valduse siis Carl Czogele (Zöge von Manteuffelite suguvõsa).Aastal 1526 ostis mõisa Jürgen Korwe, kelle järgi mõis ka oma nime saanud on. Hiljem kuulus see koos Hopa mõisaga Korfidele. Poola ajal omandas need mõisad keegi Jabelnowsky. Kui alad Rootsi võimu alla läksid, doneeris Gustav II Adolf mõisad Lorenz Wagnerile. See pidi aga kuninga nõudmisel valdused aastal 1630 Jöran Jacobsenile loovutama. Temalt ostis siis mõisad Heinrich Cronstern, kes need aastal 1650 Berent Sontagile loovutas. Tolle tütar abiellus Johann Kernekorsiga, kes need mõisad hiljem päris. Aastal 1684 pantis ta Karva mõisa 800 taalri eest Heinrich Brandtile, Aastal 1740 läks Karva mõis Brandtide valdusse. Aastal 1780 omandas mõisa Hopa mõisa omanik Franz Gustav von Nothhelfer.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 263-264. Aastal 1837 müüs Carl von Nothhelfer mõisa 12 500 rubla eest Berens von Rautenfeldile, kes selle aastal 1855 25 000 rubla eest oma pojale Wilhelm Berens von Rautenfeldile loovutas. Too müüs mõisa aastal 1863 mõisa 47 000 rubla eest August Eberhard Berens von Rautenfeldile. Aastal 1875 ostis mõisa 68 000 rubla eest Alexander Wolff.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 384.

Mõisa suurus 

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/8 adramaad, sellele allus 131 mees- ja 126 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.

Aastal 1627 oli Karva mõisa suurus kokku 10 ja 1/2 adramaad, sellest 1 ja 1/2 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisal koos Ape mõisaga adramaid 3 ja 5/6. Aastal 1688 kuulus Karva mõisale adramaid 1 ja 1/2, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 2 ja 1/5 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 3 ja 1/4 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 261. Aastal 1832 oli mõisal 3 ja 1/4 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 2 ja 24/80, lisaks allus mõisale 3 ja 71/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 379.

Aastal 1920 oli mõisa pindala 835 ha.Latviešu konversācijas vārdnīcas VIII sējuma 16039—16040 slejas. Rīga: 1932.—1933.

Viited

Kategooria:Alūksne piirkonna mõisad
Kategooria:Apekalnsi kihelkond