Rantsna mõis

Rantsna mõis ehk Rencēni mõis (saksa keeles Ranzen, läti keeles Rencēnu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Astijärve kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Valmiera piirkonnas Rencēni vallas Rencēnmuiža külas.

Ajalugu

Mõisa maad kuulusid varem Astijärve mõisale. Aastal 1586 panditi sealsed maad 600 kuldna eest vendadele Büringitele.

Esimene mõisavaldaja oli krahv Francesco Santi, kellele Jelizaveta Petrovna aastal 1744 sealsed maad annetas. Osa mõisa maadest annetati aga aastal 1749 kammerpreili Franzenile. Hiljem kuulus mõis Sieversitele.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836., lk 119. Aastal 1784 kinkis mõisa omanik Friedrich von Sievers veerandi adramaa suuruse maatüki mõisa ülevaatajale Jacob Wachholderile.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 145 Aastal 1836 ostis mõisa 154 000 rubla eest kommertsnõunik Emilie Mathilde Kriegsmann. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 144-145.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 25 ja 1/2 adramaad, sellele allus  koos Fioreni nime kandva mõisaga (pindala 2 ja 3/8 adramaad) 457 mees- ning 596 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 241. Aastal 1688  ja 1734 oli mõisa suurus 20 ja 3/4 adramaad, aastal 1757 aga 27 ja 7/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 20 ja 7/10 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 115. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 20 ja 7/20, aastal 1881 aga 13 ja 17/80, lisaks allus mõisale 21 ja 26/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 137.

Mõisaansambel
Mõisakompleks, sealhulgas vana häärber,Vecā kungu māja ("Vidus māja") mõisa valge ait,Klēts ("Baltā klēts") mõisavalitseja maja,Pārvaldnieka māja ("Ratūzis") viinaköök,Spirta brūzis uus häärberJaunā pils ja park, on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.Rencēnmuižas apbūve ar parku Pargis asuvad viis kaskaadina ühendatud tiiki. Mõisa juures asub looduskaitsealune tammeallee.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Arhiivides on infot 45 mõisakompleksi kuulunud hoone kohta; muuhulgas olid mõisal ka oma elektrijaam ja tuletõrjedepoo.https://web.archive.org/web/20200213233456/http://www.vietas.lv/objekts/rencenu_muiza/  www.vietas.lv

Viited

Kategooria:Valmiera piirkonna mõisad
Kategooria:Astijärve kihelkond
Kategooria:Siversite mõisad