Malacičy

Malacičy (transkribeerituna Maliatsitšõ) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Kryčaŭ rajoonis, Malacičy külanõukogu halduskeskus. Malacičy asub Mahiloŭ linnast 129 ja rajoonikeskusest Kryčaŭ linnast 25 kilomeetri kaugusel Čornaja Natapa jõe kaldal.

Haridust annab keskkool, asulas on ka raamatukogu. Malacičys töötab saekaater.

 Ajalugu 

Küla on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1639 (Малецічы). Aastal 1684 asusid külla elama juudid. Aastal 1706 (teistel andmetel alles aastal 1784) sai asulast alev. Aastal 1708 toimus alevi lähistel Malatitze lahing, milles võitjaks on peetud mõlemat osapoolt. Alev kuulus Mstsisłavi vojevoodkonda.http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_V/942

Alev läks esimesel Poola jagamisel aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu. Asula kuulus piiskop Stanisław Bohusz Siestrzeńcewiczile, kes rajas sinna katoliku kiriku, mis oli koopia Rooma Peetri kirikust. Kiriku juures tegutses ka dominiiklaste klooster. Novembriülestõusu järel konfiskeeriti kirik katoliku koguduselt ja anti see üle Moskva patriarhaadile. Кулагін А. М. Каталіцкія храмы Беларусі: Энцыкл. даведнік / А. М. Кулагін; фатограф А. Л. Дыбоўскі. — 2-е выд. — Мн.: БелЭн, 2008. Lk. 435—436. Külas peeti igal aastal 29. juunil laata.

Aastal 1924 läks Malacičy Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai küla. Aastal 1934 lammutati sealne kirik. Asula rahvaarv jõudis haripunkti aastaks 1940, mil seal oli 502 elanikku. Novembris 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed sealsed juudid (70–122 tapetut).http://yahadmap.org/#village/molyatichi-mogilev-belarus.657 Aastal 1943 põletasid Saksa väed küla maha ja tapsid 210 sealset elanikku. Aastal 2000 sai asulast agrolinnake.

Viited

 Välislingid 

Kategooria:Valgevene asulad
Kategooria:Kryčaŭ rajoon