Kägipuu

Kägipuu on üks troopiliste metsade eluvorme. See on taim, mis hakkab kasvama puule kinnitudes (epifüüdina), seejärel iseseisvub ja lõpuks hävitab oma kandurpuu. Kägipuid on kuni 1000 liiki, millest enamik esineb vihmametsades ja muudel troopilistel aladel üle maailma.

Kägipuude vilju peetakse looduskooslustes mitme linnu- ja loomaliigi, näiteks papagoide ja ahvide tähtsaks toiduallikaks, sest kägipuud kannavad vilja mitu korda aastas. Samuti võivad eri liiki kägipuud anda vilju eri aegadel, mistõttu nad on loomadele üheks peamiseks toiduallikaks. Mõnes troopilises metsas võib kuni 70% loomadest sõltuda just kägipuu viljadest.http://www.blueplanetbiomes.org/strangler_figs.htm.

Leviku omapära  
Troopilistes ja vihmametsades on puudel raske kasvada, kuna valgust on vähe ning toimub pidev võitlus vee ja toitainete pärast. Kägipuud on leidnud endale lahenduse, kuidas sellistes rasketes oludes toime tulla. Erinevalt teistest taimedest, mis idanevad mullas, kinnituvad kägipuud epifüüdi abil teisele puule, kas okstele või tüvele. Epifüüdid tekivad väikestest kleepuvatest seemnetest, mis pärinevad loomade väljaheidetest ja võivad kinnituda päris kõrgele puu külge.

 Kasvamine 
Kägipuu kasvab väga agressiivselt nende puude suhtes, kellelt ta toitaineid võtab. Noores eas kasvavad kägipuud aeglaselt, saades energiat päikeselt ning vett ja toitaineid puu koorele kogunenud vihmaveest või niiskusest. Ajapikku tekivad peenikesed juured, mis hakkavad mööda puud alla kulgema ning end okste ja puu külge siduma. Maapinnani jõudes hakkab kägipuu saama rohkem toitained mullast ja võistlema nende pärast tema kõrval asetseva puuga. Edasi hakkab kägipuu põimima oma oksi ümber selle puu, kellega ta toitainete pärast võistleb. Saades pinnasest toitaineid, hakkab ta kiiremini kasvama. Oksad, mis on juba ümber algse peremehe põimitud, hakkavad kasvama ja peatavad peremeespuu toitainete leviku kõrgemale puu sisse. Nii kindlustab ta endale oma ohvri elupaiga ja eluks vajalikud ained.

Viited

Kategooria:Roosilaadsed