Augstroze mõis

Augstroze mõis (saksa keeles Schloß Hochrosen, läti keeles Augstrozes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Straupe kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Limbaži piirkonnas Umurga vallas Augstrozes muiža asulas.

Ajalugu
Varasem ajalugu
Mõis on kujunenud Augstroze vasallilinnuse läänist, mis oli Rosenite valduseks.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 99-100

Aastal 1759 ostis mõisa 8000 taalri eest Johann Georg Meyendorff. Aastal 1776 päris mõisa Walter Udo Daniel Meyendorff, kes sai hiljem ka Dauguļi mõisa omanikuks.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 189-190.

Mõisa hooned ehitasid 18. sajandi lõpus või 19. sajandi alguses Meyendorffid. Hiljem on mõisat omanud Rosenid. 

Pärast võõrandamist
Mõisas on alates 1852. aastast − ehkki mitte järjepidevalt − Augstroze põhikool.

Mõisaansambel
Aastal 1860 rajati mõisa juurde looduskaitsealune lehiseallee. Allee põhiliigiks on euroopa lehis, ent selles kasvab arvukalt muidki puuliike (sanglepp, harilik tamm, arukask ja sookask, harilik kuusk, harilik pihlakas, hõberemmelgas, raagremmelgas ja rabe remmelgas).

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal viis adramaad, sellele allus 240 mees- ning 243 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 252. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Dauguļi mõisaga kolm adramaad. Aastal 1688 oli mõisade suurus 7 ja 3/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 4 ja 3/4. Aastal 1757 oli mõisa suurus neli adramaad, aastal 1823 oli mõisal adramaid 7 ja 3/20.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 94 Aastal 1832 oli mõisal adramaid 7 ja 3/20, aastal 1881 aga 5 ja 76/80, lisaks 8 ja 13/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 179.

Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 kaks karjamõisa: Althof ja Umurga kihelkonda jääv Charlottenhof.

Viited

Kirjandus
Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 51.

 Välislingid 
Augstroze mõis Līga Landsberga lätikeelses blogis

Kategooria:Limbaži piirkonna mõisad
Kategooria:Straupe kihelkond
Kategooria:Meyendorffide mõisad