2025

2025. aasta (MMXXV) oli 21. sajandi 25. aasta. See algas kolmapäevaga.

Vasted teistes kalendrites
Juudi kalender: 5785–5786
Hinduistlik kalender: 5126–5127 
Islami kalender: 1446–1447
Iraani kalender: 1403–1404
Sirvikalender: 10238

 Sündmused maailmas  
 Jaanuar 

 1. jaanuar – Euroopa Liidu eesistujariigiks sai Poola.
 1. jaanuar – Bulgaaria ja Rumeenia liitusid Schengeni viisaruumiga.
 20. jaanuar – valitud USA presidendi Donald Trumpi inauguratsioon. 
 26. jaanuar – Valgevenes toimusid presidendivalimised.
 29. jaanuar – USAs Washingtonis toimunud lennuõnnetuses hukkus 67 inimest.
 29. jaanuar – Süüria presidendiks vannutati Ahmed al-Sharaa.

 Veebruar 

 9. veebruar – Ecuadoris toimuvad üldvalimised. 
 12. veebruar – Konstantinos Tasoulas valiti Kreeka presidendiks.
 12. veebruar – Rumeenia president Klaus Iohannis astus tagasi.
 23. veebruar – Saksamaal toimusid parlamendivalimised.
 28. veebruar – Valges Majas kohtusid Ukraina president Volodõmõr Zelenski ja USA president Donald Trump. Zelenski kohtlemine ja sõjaõhutamises süüdistamine põhjustas maailmas vastuolulisi reaktsioone. 

 Märts 

 2. märts – Kuule maandus Blue Ghost Mission 1, millega Firefly Aerospace sai esimeseks erafirmaks, millel on õnnestunud Kuule maandada kosmoseaparaat.
 11. märts – Filipiinidel arreteeriti inimsusevastastes kuritegudes kahtlustatuna riigi endine president Rodrigo Duterte.
 21. märts – elektrikatkestus põhjustas Londoni Heathrow' lennujaama ajutise sulgemise, mis mõjutas tuhandeid lende.

 Aprill 

 1. aprill – Fram2 sai esimeseks mehitatud kosmosemissiooniks, mis tiirles Maa polaarorbiidil.
 4. aprill – Korea konstitutsioonikohus toetas ühehäälselt president Yoon Suk Yeoli ametist tagandamist, mistõttu tagandati ta samal päeval ametist.
 8. aprill – Dominikaani Vabariigis hukkus ööklubi katusevaringus 231 inimest ja rohkem kui 200 sai vigastada.
 17. aprill – eksoplaneedi K2-18b atmosfäärist leiti dimetüülsulfiidi, mis Maal tekib ainult elutegevuse tagajärjel.
 21. aprill – suri paavst Franciscus.
 28. aprill – Kanada peaministriks sai Mark Carney.

 Mai 

 3. mai – Austraalia föderaalvalimised võitis ülekaalukalt Austraalia Tööpartei ning Anthony Albanese jätkas peaministrina.
 6. mai – Friedrich Merz valiti Saksamaa kantsleriks.
 8. mai – Konklaav valis uueks paavstiks Leo XIV.
 13. mai-17. mai – Baselis toimus Eurovisiooni lauluvõistlus

 Juuni 

 1. juuni – Poola presidendiks valiti Karol Nawrocki.
 1. juuni – Ukraina korraldas operatsiooni "Ämblikuvõrk", rünnates Vene lennubaasides paiknevaid pommitajaid.
 3. juuni – Lee Jae Myung valiti Lõuna-Korea presidendiks.
 13. juuni – Iisraeli-Iraani sõda: Iisraeli õhulöökides hukkusid mitmed Iraani sõjaväeülemad.
 21. juuni – Valgevene vabastas vanglast opositsioonijuhi Sjargei Tsihhanovski ja veel 12 poliitvangi, kes kõik saadeti riigist välja Leetu.

 Juuli 

 ...

 August 
 15. august – Anchorage'is Alaskal peeti Ameerika Ühendriikide – Venemaa tippkohtumine.

 September 

 3. september – Lissabonis hukkus köisraudteel juhtunud õnnetuses 16 inimest.
 8. september – Prantsusmaa valitsus astus pärast umbusaldusavaldust tagasi.
 9. september – 2025. aasta Vene droonide sissetung Poola: Poola õhuvägi ja NATO liitlased tulistasid alla mitmed Poola õhuruumi sisenenud Vene droonid.
 21. september – Suurbritannia, Kanada ja Austraalia tunnustasid Palestiina riiki.

 Oktoober 
 3. oktoober – Luksemburgi riigipea, suurhertsog Henri astus tagasi ning troonile tõusis suurhertsog Guillaume.
 10. oktoober – Peruu parlament tagandas Dina Boluarte ametist. Uueks presidendiks vannutati José Jerí.
 26. oktoober – Kambodža ja Tai sõlmisid Kuala Lumpuri rahulepingu. Lepinguga lepiti kokku relvarahus ja püüdluses jätkata Kambodža-Tai piirivaidluste lahendamist rahumeelselt.

 November 
 10. november – Belémis Pará osariigis Brasiilias algas 2025. aasta ÜRO kliimamuutuste konverents.
 22.–23. november – Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis toimus G-20 tippkohtumine, mis oli esimene Aafrikas toimunud G-20 tippkohtumine.

Detsember
 4. detsember – Garda Síochána algatas Volodõmõr Zelenskõi visiidi ajal Dublini kohal märgatud droonidega seoses uurimise. 
 11. detsember – Bulgaaria peaminister Rosen Željazkov astus pärast tänavaproteste tagasi.
 14. detsember – Austraalias hukkus Bondi Beachi tulistamises 16 inimest. Politsei lasi ühe tulistaja maha ning haavas raskelt teist.
 14. detsember – Tšiili presidendiks valiti José Antonio Kast.
 20. detsember – Saksa insener Michaela Benthaus sai esimeseks inimeseks kosmoses, kes kasutab ratastooli.
 23. detsember – Türgis Ankaras hukkus lennuõnnetuses Liibüa relvajõudude staabiülem Mohammed al-Haddad.
 26. detsember – Iisrael tunnustas esimese riigina Somaalimaa iseseisvust.
 31. detsember – Soome lahes kahjustati kahte Soome-Eesti vahelist sidekaablit. Soome pidas kaablite kahjustamises kahtlustatava kaubalaeva kinni.

 Sündmused Eestis 
 30. jaanuar – algas Eesti raamatu aasta.
 8. veebruar – Eesti, Läti ja Leedu lahkusid Venemaa elektrivõrgust.
 4.–8. juuni – Tallinnas toimusid iluvõimlemise Euroopa meistrivõistlused. 
 15. mai – 19. mai – Tartumaal toimus õppus Siil, kus osales üle 16 000 Eesti ja liitlasriigi sõjaväelase.
 25. juuni – 3. juuli – Narvas toimusid XIII ülemaailmsed eesti kultuuripäevad ehk ESTO 2025.
 19. september – Kolm Venemaa sõjalennukit rikkusid 12 minutit Eesti õhuruumi, kuni NATO hävitajad nad välja eskortisid.
 13.–19. oktoober – toimusid kohaliku omavalitsuse volikogude valimised
 20. detsember – Ülemiste keskuses plahvatas pomm. Viga sai keskuse töötaja. Kaitsepolitsei tabas pommipanija järgmisel päeval.

Surnud

2. jaanuar – Luule Žavoronok, eesti filmitoimetaja ja -dubleerija
5. jaanuar – Robert Hübner, saksa maletaja
5. jaanuar – Kóstas Simítis, Kreeka poliitik
6. jaanuar – Margus Oopkaup, eesti näitleja 
7. jaanuar – Jean-Marie Le Pen, Prantsusmaa poliitik
11. jaanuar – Nicholas Maxwell, Briti teadusfilosoof 
15. jaanuar – David Lynch, Ameerika Ühendriikide filmirežissöör
31. jaanuar – Kärt Tomingas, eesti laulja ja näitleja
7. veebruar – Toomas Leius, eesti tennisist
24. veebruar – Roberta Flack, Ameerika Ühendriikide laulja
25. veebruar – Krista Aru, eesti ajakirjandusloolane ja museoloog
27. veebruar – Eenok Haamer, eesti luterlik vaimulik
27. veebruar – Boriss Spasski, vene maletaja
9. märts – Tõnn Sarv, eesti kultuuritegelane
13. märts – Sofija Gubaidulina, Venemaa helilooja
16. märts – Olivia Saar, eesti kirjanik
21. märts – Igor Černov, kirjandusteadlane ja semiootik 
21. märts – George Foreman, Ameerika Ühendriikide poksija 
21. märts – Oleg Gordijevski, Nõukogude Liidu luuraja, topeltagent
25. märts – Tapani Kansa, soome laulja
1. aprill – Ave Kumpas, eesti muusikapedagoog
13. aprill – Mario Vargas Llosa, Peruu kirjanik
14. aprill – Maarten van Gent, hollandi korvpallitreener 
21. aprill – Franciscus, katoliku kiriku paavst
22. aprill – Erik Ruus, eesti näitleja
22. aprill – Zurab Tsereteli, gruusia päritolu Venemaa skulptor
6. mai – Lola Liivat, Eesti maalikunstnik
7. mai – Els Himma, eesti laulja
11. mai – Lea Tormis, eesti teatriteadlane
16. mai – Maile Grünberg, eesti kujunduskunstnik ja sisearhitekt
17. mai – Oleg Sõnajalg, Eesti ettevõtja
18. mai – Kristi Tammik, eesti laulja ja ajakirjanik
18. mai – Andres Valkonen, eesti helilooja
19. mai – Edda Paukson, eesti astroloog  
20. mai – Erik Lillo, eesti spordiajakirjanik
20. mai – Harri Lumi, Eesti NSV riigitegelane ja Tallinna linnajuht
22. mai – Alasdair MacIntyre, šoti filosoof
30. mai – Ants Tuulmets, eesti keemik
8. juuni – Vilmos Voigt, ungari folklorist
15. juuni – Mikk Targo, eesti muusik
24. juuni – Ene Järvis, eesti näitleja
24. juuni – Kirile Loo, eesti laulja
12. juuli – Melissa F. Wells, Eesti päritolu USA diplomaat
19. juuli – Kalju Kivi, eesti filmikunstnik, -stsenarist ja -režissöör
22. juuli – Ozzy Osbourne, inglise muusik
23. juuli – Ants Tael, eesti tantsija ja tantsuõpetaja
1. august – Ira Lember, eesti kirjanik
2. august – Tõnis Erilaid, eesti ajakirjanik
5. august – Ion Iliescu, Rumeenia poliitik
7. august – Virve Osila, eesti kirjanik
12. august – Aino Pervik, eesti kirjanik
14. august – Heigo Mirka, eesti muusik
16. august – Andi Meister, Eesti insener ja poliitik
28. august – Rodion Štšedrin, vene helilooja 
29. august – Taimo Toomast, eesti ooperilaulja 
30. august – Andri Parubi, Ukraina poliitik
1. september – Le Vallikivi, eesti arst
2. september – Indrek Meelak, Eesti prokurör
4. september – Giorgio Armani, itaalia moekunstnik
5. september – Enn Põldroos, eesti kunstnik
8. september – Aza Tahho-Godi, Venemaa klassikaline filoloog
17. september – John Searle, USA filosoof
23. september – Claudia Cardinale, itaalia filminäitleja
12. oktoober – Helgi Vihma, eesti keeleteadlane ja kultuuriloolane
23. oktoober – Heldur Meerits, eesti ettevõtja
29. oktoober – Valentin Kuik, eesti filmilavastaja, stsenarist ja kirjanik
3. november – Dick Cheney, Ameerika Ühendriikide poliitik 
4. november – Lembit Allikmets, eesti arstiteadlane
6. november – James Watson, Ameerika Ühendriikide molekulaarbioloog ja geneetik 
7. november – Monika Mägi, eesti advokaat
10. november – Imre Sooäär, eesti ettevõtja ja poliitik
17. november – Paul Ekman, Ameerika Ühendriikide psühholoog
20. november – Anti Liiv, eesti psühhiaater 
21. november – Leila Pärtelpoeg, eesti sisearhitekt
27. november – Peep Lassmann, eesti pianist
29. november – Tom Stoppard, tšehhi päritolu Briti näitekirjanik
3. detsember – Vladimir Pool, Eesti NSV julgeolekutöötaja
5. detsember – Frank Gehry, Ameerika Ühendriikide arhitekt
7. detsember – Tiit Härm, eesti balletitantsija
12. detsember – Adik Levin, Eesti lastearst
22. detsember – Chris Rea, Briti laulja, laulukirjutaja ja kitarrist
25. detsember – Mart Niklus, eesti vabadusvõitleja ja bioloog
27. detsember – Ants Soots, eesti koorijuht
28. detsember – Brigitte Bardot, prantsuse filminäitleja
31. detsember – Heino Arumäe, eesti ajaloolane

Nobeli auhinnad
meditsiin – Mary E. Brunkow, Fred Ramsdell, Shimon Sakaguchi
füüsika – John Clarke, Michel H. Devoret, John M. Martinis
keemia – Susumu Kitagawa, Richard Robson, Omar M. Yaghi 
kirjandus – László Krasznahorkai
rahu – María Corina Machado
majandus – Joel Mokyr, Philippe Aghion, Peter W. Howitt

Pühendused

Eestis
Eesti raamatu aasta, (vt Eesti kultuurivaldkonna aasta peateemade loetelu)

aasta sammal – harilik roossammal 

 Viited