Ruuben Kaalep

Ruuben Kaalep (sünninimi Ruuben Saal; sündinud 21. septembril 1993 TallinnasKandidaat nr. 272 Ruuben Kaalep) on eesti poliitik, luuletaja, ajalooõpetajaPersonal – Põlva KoolKristopher Muraveiski. Varem antisemitismiga seostatud endine riigikogu liige õpetab koolis ajalugu. Delfi, 18.09.2025. ja looduskaitsja.

Ruuben Kaalep on olnud kahe erakonna – Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ning Eesti Rahvuslaste ja Konservatiivide – üks loojaid ja asutajaid.EKRE peab Viljandimaal suvepäevi, kohale sõitis pikk autorivi. SakalaEKRE-st lahkunud poliitikud otsustasid luua erakonna ERK, err.ee, 16.6.2024. Ta on olnud noorteühenduse Sinine Äratus asutajaliige ja esimees ning iga-aastase vabariigi aastapäeva tõrvikurongkäigu üks algatajaid ja juhte.Trollija ja tõrvikurongkäigu korraldaja Ruuben Kaalep: suhtun natsismi samamoodi nagu tänapäeva sotsid suhtuvad kommunismi. Eesti Ekspress, 27.02.2019

Kaalep oli XIV Riigikogu noorim liige ja esimene Riigikogu liige, kes on sündinud pärast Eesti taasiseseisvumist. Ta kuulus Riigikogu välis-, Euroopa Liidu asjade ja kultuurikomisjoni, algatas Riigikogu avalduse Venemaa põlisrahvaste toetuseks, juhtis sõnavabaduse toetusrühma ning tegi mitmeid keskkonnaalaseid algatusi. Looduslike pühapaikade kaitseks tehtud töö eest on ta saanud hiie sõbra aunimetuse.Egeli Raudmäe. Aasta hiiesõber on Ruuben Kaalep. Tartu Postimees, 4.12.2023.Hiite Maja - Aasta hiie sõber on Ruuben Kaalep

Kaalepi maailmavaade on rahvuslik ja etnofuturistlik. Ta on rõhutanud rahvuslaste ülemaailmset koostööd, põlisrahvaste enesemääramise põhimõtet ning konservatiivset looduskaitset,Joosep Tiks. Etnofuturist Ruuben Kaalep räägib suu puhtaks. „Kui sul pole ühtegi eesti esivanemat, ei saa sa olla eestlane“ Eesti Ekspress, 24. jaanuar 2023 kuid tema poliitilist tegevust on ilmestanud ka skandaalid ja seosed paremäärmuslusega. Kaalep on Kaitseliidu liige ja osalenud vabatahtlikuna abimissioonil Ukraina rindepiirkonnas.<ref name="närep">Merilyn Närep. 'Ukraina rindele abi viinud Ruuben Kaalep: „Kiirus peab sees olema, et mitte sihtmärgiks muutuda.“ // Õhtuleht, 2.01.2025</ref>

Luuletajana on Ruuben Kaalep avaldanud peamiselt kindlalt struktureeritud värsimõõduga riimluuletKarl Martin Sinijärv. Jätku lugemis(t)ele! 2020. mitmekesise temaatikaga.Siim Lill. Sisemise orava taltsutamine. Looming, nr 8, 2021.

Lapsepõlv ja haridustee
Ruuben Kaalepi ema on õpetaja, giid ja rahvaluuleuurija Irene Saal, isa oli filoloog ja luuletaja Ain Kaalep ning vanaisa oli metsandusteadlane ja vabadusvõitleja Juhan Kaalep. Ruuben Kaalepil on õde Elo Kaalep ning poolõed Rahel ja Triin Kaalep.

Ruuben sündis Tallinnas, kuid kasvas üles Tartus ja Otepää looduspargis Päidla külas.Vilja Kiisler. Ruuben Kaalep: ma ei kahetse midagi. Eesti Päevaleht, 16.03.2023 Ta oli lapsena linnuvaatleja ja ornitoloogiahuviline ning tegi 10-aastaselt kaastööd Eesti linnuatlasele.Raua valimisstuudio, TV3, 6.10.2021Andrus Kuus, Eerik Leibak, Jaanus Elts. Linnuatlas. Eesti haudelindude levik ja arvukus, Eesti Ornitoloogiaühing, 2018. Lk 25.

Ta õppis Tartu Waldorfgümnaasiumi põhikooliastmes ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Kooliõpilasena osales Ruuben emakeele-,20102012 õigekirja-,HTG infoleht 26. märts 2012 ajaloo-HTG infoleht 25. jaanuar 2010 ja geograafiaolümpiaadidel2007 ning koolinoorte mälumängu meistrivõistlustel.HTG infoleht 20. oktoober 2010 Aastail 2007–2012 oli ta Noorte Kotkaste liige.

Hugo Treffneri Gümnaasiumis oli Ruuben koolilehe Miilang toimetuse Miilang, veebruar 2012 ja näiteringi liige.Markus Laanoja. Treffnerist poliitikasse. Miilang, juuni 2019. Lk 26–28. Tema klassikaaslasteks olid teiste seas hilisem majandusanalüütik Mait Kraun ja pärimusmuusik Maimu Jõgeda.2012. aasta lend Lisaks kuulus Ruuben organisatsiooni HTG Vabastusrinne, mille liikmete hulgast tema, Mait Kraun ja Julius Kull olid hiljem noorteühenduse Sinine Äratus asutajaliikmed.Kuulsaim noor ekrelane: isiklikul tasandil olen väga salliv. Tartu Postimees, 15.03.2019

2010. aastal oli Ruuben keskkooliõpilaste tõlkevõistluse Juvenes Translatores Eesti võitja ja pidas auhinnatseremoonial 7. aprillil 2011 Brüsselis kõne, kus kutsus üles kaitsma rahvuskeeli.Juvenes Translatores: 2010 contest 2011. aastal sai ta Kolme Kooli Kohtumisel ajaloovõistlusel esikoha.KoKoKo tulemused Isamaalise omaloomingu konkursil 2010. aastal sai Ruuben luuletusega "Anna andeks, Eesti" III koha nooremas vanuseastmes.Ei saa mitte vaiki olla... Üle-eestiliste isamaaliste konkursside võidutöid aastast 2010. Koostaja Tarmo Kruusimäe. Tallinn 2010. Lk 29–30. Tema luuletused ilmusid ka Hugo Treffneri Gümnaasiumi almanahhis "Sulesepad".Sulesepad XIV. Hugo Treffneri gümnaasiumi almanahh. Tartu 2012.

Pärast gümnaasiumi lõpetamist vahetas ta vanemate heakskiidul senise perekonnanime Saal Kaalepi vastu. 2012–2016 õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu ja folkloristikat, kuid ei lõpetanud ülikooli.Ruuben Kaalep. Reisikiri Ukraina rindelt. Akadeemia, 4/2025.

Maailmavaade
Rahvuslus ja etnofuturism
Kaalepi rahvuslik maailmavaade kujunes ajaloo ja folkloori mõjul ning süvenes arusaamast, et Eesti poliitiline eliit on eemaldunud esivanemate ideaale kandvatest väärtustest. Tema meelsuse kujunemisel olid olulised hetked Lihula ausamba teisaldamine ja Eesti-Venemaa piirilepingu katsed, mida ta pidas Tartu rahu rikkumiseks.

Kaalep seostab identiteeti juurte ja ajaloo, keele, kodukoha, kogukonna ning maailmatunnetusega, põhjendades seeläbi rahvusluse olulisust.Ruuben Kaalep. Uus rahvuslik ärkamine. Päidla 2021. Lk 21. Rahvusluse mõte on Kaalepi järgi "iseendaks jäämine ja iseenda taasavastamine". Kaalep on üles kutsunud uuele rahvuslikule ärkamisele, mis on tema sõnul eelkõige kultuuriline protsess ja juurte taasleidmine. See võiks Kaalepi meelest toimuda mitte ainult poliitikas, vaid ka muusikas, kunstis ja filosoofias. Tema sõnul tehakse ärkamisaegadel pikaajalisi riigimehelikke otsuseid, mis mõjutavad rahvuse saatust ja ajalugu.Ruuben Kaalep. Uus rahvuslik ärkamine. Päidla 2021. Lk 8.

Kaalepi sõnul nõuab rahvuslus iseseisvat rahvusriiki ja kindlaid riigipiire. Ta on kritiseerinud rahvusluse jaotamist etniliseks ja mitteetniliseks, tuues välja, et idee mitteetnilisest rahvuslusest on eestlastele võõras.Ruuben Kaalep: rahvuslasi Euroopas ühendab ühine oht ja ühine vastupanu Eesti identiteeti lahustab see, kui igaüks võib olla eestlane. Minevikus ohustas rahvuslust imperialism, tänapäeval aga ka globalism, mis muudab maailma ühetaolise kultuuriga tarbimisühiskonnaks. 21. sajandi rahvuslus on Kaalepi järgi etnopluralistlik, pooldades rahvusriiki kõigile maailma rahvastele, et säilitada planeeti oma mitmekesisuses.Ruuben Kaalepi vastulöök Remsule: rahvuslus on ratsionaalselt põhjendatav, mitte pseudoreligioon. Eesti Päevaleht

Kaalep on kirjeldanud oma vaateid etnofuturistlikenaRuuben Kaalep: elame ajastul, kus Hitleri üheainsa aspekti kiitmine tähendab kuulumist kurjuse leeri. Delfi, 11.08.2016 ja 2020. aastal avaldas ta koos August Meistriga etnofuturistliku manifesti "Rebirth of Europe". Etnofuturism on Kaalepi ja Meistri järgi uut tüüpi rahvuslus,Ruuben Kaalep & August Meister. Rebirth of Europe. Arktos 2020. Lk 35. mis ühendab etnilist rahvuslust futuristliku kunsti vabaduse ja nooruslikkusega.Ruuben Kaalep & August Meister. Rebirth of Europe. Arktos 2020. Lk ix. Kaalep on soovitanud eeskuju võtta Jaapanist ja Lõuna-Koreast, kus traditsioonide austamine on kooskõlas kõrgtehnoloogilise tsivilisatsiooniga. Etnofuturismi koostisosad on Kaalepi sõnul veel soome-ugri pärand, eluringi terviklikkus, talupojamõistusRuuben Kaalep. Uus rahvuslik ärkamine. Päidla 2021. Lk 235. ja müütiline mõtteviis.Ruuben Kaalep. Uus rahvuslik ärkamine. Päidla 2021. Lk 27.

Keskkond ja inimene
Kaalepi keskkonnavaade põhineb biokultuurilise mitmekesisuse põhimõttel, mille järgi on loodus ja kultuur lahutamatult seotud.RUUBEN KAALEP ⟩ Roheline rahvuslus ja konservatiivne looduskaitse. // Postimees, 9. mai 2024 Kaalep leiab, et Eesti rahvas, kultuur ja maastikud moodustavad ühe terviku ning on võrrelnud rahvusriiki looduskaitsealaga.Konservatiivide Vaba Sõna. August–september 2016, lk 6 Looduse ja maastike säilitamine on Kaalepi väitel vajalik, et püsiks kultuuripärimus ja rahvastevahelised erinevused.Ruuben Kaalep & August Meister. Rebirth of Europe. Arktos 2020. Lk 42. Kaalep toob eeskujuks pärandniidud ja traditsioonilise maakasutuse, mis ühendas inimese ja ökosüsteemi harmooniliseks tervikuks.

Kaalep toetab pesitsusrahu ja lageraie piiramist,Tulevase riigikogu pesamuna, EKRE tõrvikumarssija Ruuben Kaalep: poliitika õpetas mind eristama psühhopaate ja manipulaatoreid Õhtuleht eeskätt looduskaitsealadel, ohustatud liikide kaitset ja elupaikade taastamist. Ta on kritiseerinud tuuleparkide arendamist Eestisstenogrammid.riigikogu.eeRUUBEN KAALEP ⟩ Kohalike elanike vastuseis väärib austust! Postimees, 23.01.2025 ning kinnisvaraarendust parkide ja rohealade arvelt.Ruuben Kaalep: Tartu uue üldplaneeringu eelnõu on täis vastuolusid. tartu.postimees.ee Lahendusena rõhutab ta vajadust kohaliku tasandi otsustusõiguse järele riigimetsade majandamisel ning kutsub üles rahvuslikule kokkuleppele, mis ühendaks looduskaitse ja maaelu huvid.

Kaalep peab oluliseks rahvuskonservatiivse keskkonnapoliitika sündi EestisSAADE „Põhjatäht“: Ida ja lääne vahel asudes oleme ka meie võitluste tallermaaks. youtube.com ning kritiseerib Lääne rohelisi parteisid, mida peab vasakpoolse ideoloogia mõju all olevaks.Ruuben Kaalep & August Meister. Rebirth of Europe. Arktos 2020. Lk 71. Ta leiab, et püüdlus lõputu majanduskasvu poole on vastuolus looduse eneseregulatsiooniga ning viib nii keskkonna kui ühiskonna kriisini.RUUBEN KAALEP ⟩ Roheline rahvuslus ja konservatiivne looduskaitse. // Postimees, 9. mai 2024 Kaalepi hinnangul on globaalne tarbekaupade ületootmine kogu maailmas tekitanud massiivset keskkonnakahju.Konservatiivide Vaba Sõna. 1/2021, lk 10 Kaalep väljendab toetust keskkonna- ja loomakaitsele, vastandudes inimkesksele maailmapildile, mida ta seostab lääne liberalismi ja inimõiguste ideoloogilise dogmaga. Kaalepi järgi peab inimene nägema end osana loodusest, mitte selle valitsejana, ning rahvuslus peaks seisma harmoonia eest inimese, rahvuse, teiste liikide ja elu terviku vahel.Ruuben Kaalep: Inimsuse dogma Ruuben Kaalep on öelnud, et ta on 7-aastasest saati pidanud end maausuliseks.„PUUDUTA MIND“ 271. SAADE | Ruuben Kaalep: „Riigikogu ajal käisin kohtumas nõidade ja alternatiivterapeutidega ning sain abi. Tean ka teisi poliitikuid, kes on seda teinud, neil võiks olla rohkem julgust sellest avalikult rääkida.“

Välispoliitika
Kaalep rõhutab, et igal rahval on loomulik õigus oma saatust ise määrata, sõltumata suurriikide huvidest või ideoloogilistest blokkidest. Tema käsitluses on see ühtlasi vastand nii lääne globalismile kui idapoolsele imperialismile. Kaalep peab oluliseks, et riigid tegutseksid vastastikuse austuse põhimõttel ega püüaks kehtestada oma väärtusi teistele rahvastele. Tema arvates on rahvusriik rahvusliku vabaduse kõrgeim vorm ning välispoliitika eesmärk peab olema selle iseseisvuse kaitse.Ruuben Kaalep: kolm vaatenurka sõjale Ukrainas. err.ee. 14.06.2024 Kaalep peab Eesti välispoliitika üheks põhieesmärgiks põlisrahvaste õiguste ja enesemääramise põhimõtte toetamist kogu maailmas, eriti soome-ugri ja teiste Venemaa rahvaste seas.riigikogu.ee

Kaalep pooldab mittesekkumist kolmanda maailma konfliktidesse.Ruuben Kaalep: Yana Toomi Süüria-visiit pole Eesti-vaenulik. Eesti Päevaleht, 12.07.2016Ruuben Kaalep: Mali režiimi kuriteod ja tuareegide vabadusvõitlus. Kõne Riigikogus, 4.11.2019Ruuben Kaalep: USA otsus tappa Soleimani oli rumal kingitus ajatolladele ja saudidele. Eesti Päevaleht, 9.01.2020 Kolonialismi, Iraagi sõda ning 2011. aasta Liibüa kodusõtta sekkumist peab Kaalep lääneriikide rumalateks vigadeks. Kaalepi sõnul ei ole Euroopa ja Aasia kultuur teineteisest paremad ning Lääs ei saa ülejäänud maailmale pakkuda tsivilisatsiooni, demokraatiat või inimõigusi. Sekkumine on aga konflikte võimendanud ning seeläbi raskendanud ka immigratsioonikriisi Euroopas. Kaalep hääletas Riigikogus vastu Eesti sõdurite saatmisele Põhja-Mali konflikti, leides, et Mali režiimi toetamine on vastuolus nii rahvaste enesemääramise põhimõtte kui ka inimõigustega.

Kaalep toetab Kesk- ja Ida-Euroopa rahvusriikide koostööd, mida ta näeb vastukaaluna nii Venemaa imperialismile kui lääne tsentraliseerumisele. Selle piirkondliku koostöö keskmes on Ukraina toetamine tema võitluses suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse eest. Intermariumi ideed käsitleb Kaalep kui rahvusriikide liitu, mis suudaks iseseisvalt tagada julgeoleku ja kujundada oma tuleviku.

Demokraatia ja isikuvabadused
Kaalep toetab siduvate rahvaalgatuste seadustamist ja valimissüsteemi reformi, mis kaotaks häälte ülekandemehhanismi. Ta on kritiseerinud liigset esindusdemokraatiat ja avaldanud toetust otsedemokraatiale ning kodanikuühiskonnale.Ruuben Kaalep: liialdamisest ja tasakaalukusest. Postimees, 27.03.2015 Kaalepi hinnangul aitaks kogukondliku otsedemokraatia arendamine tugevdada Eesti demokraatiat. Ta leiab, et suureks paisutatud omavalitsustes on elanike otsustusõigus liialt nõrgenenud ning võim on inimestest võõrdunud. Kaalepi sõnul võiks rahvakoosolekutel olla vetoõigus kohalikku elu puudutavates küsimustes.Otepää Teataja, 11.04.2024Ruuben Kaalep: rahvakoosolekutele tuleb anda vetoõigus kohaliku elu küsimustes. Koiduaeg, 12.04.2024

Kaalep on korduvalt rõhutanud sõnavabaduse tähtsust ja leidnud, et see on liberaaldemokraatliku ideoloogia poolt rünnaku all. 2012. aastal avaldas ta sel põhjusel vastuseisu ACTA-le, kritiseerides selle varjatud väljatöötamist, tsensuuri võimaldamist ja seeläbi internetivabaduste piiramist nii Euroopa Liidu kui suurfirmade poolt.Delfi Kaalep on võtnud sõna vaenukõne seadustamise vastu, rõhutades, et Lääne-Euroopas kehtivad vihakõneseadused ei kuulu Eesti väärtusruumi. Eestile omased väärtused on Kaalepi arvates sõnavabadus, vaba poliitiline arutelu ja hea huumorimõistmine.stenogrammid.riigikogu.ee Vihakõneseadusega soovitakse Kaalepi arvates legaliseerida maailmavaateline diskrimineerimine. Samuti näeb ta ohtu sõnavabadusele interneti reguleerimise katsetes.

Kaalepi arvates piirab liberalism sõnavabadust selleks, et vältida enda hävingut ideede vaba konkurentsi käigus. Kultuurimarksismi tõttu on ühiskonnas vastuvõetavate ideede peavool jäänud järjest kitsamaks.Ruuben Kaalep & August Meister. Rebirth of Europe. Arktos 2020. Lk 30. Ta usub, et globalismi eesmärk on rajada inimkonna ühise teadvuse üle valitsev totalitaarne režiim, kus surutakse alla üksikisiku loov energia.Ruuben Kaalep & August Meister. Rebirth of Europe. Arktos 2020. Lk 31–32.

Haridussüsteem
Kaalepi hinnangul peab isamaaline kasvatus tuginema sisemisele veendumusele ja kultuurilisele kogemusele, mitte pealesurumisele. Ta peab oluliseks rahvaluulet, ajaloolisi paiku, ja kriitilist mõtlemist arendavaid arutelusid.EKRE noortekogu taunib Uut Maailmakorda. Telegram Kaalep rõhutab laste sidet looduse ja rahvapärimusega, vastandudes digikesksele haridusele, mis tema sõnul piirab loovust ja nõrgestab rahvuskultuuri. Tema sõnul tuleks lastele tagada kasvukeskkond, kus nad saavad kogeda kodumaa loodust ja kultuurilist järjepidevust.Konservatiivide Vaba Sõna lk 6Uued UudisedRuuben Kaalep: digiõppe üleküllus kahjustab laste vaimset arengut

Kõrghariduses on Kaalep kritiseerinud Eesti ülikoolide rahvusvahelistumist ja välisüliõpilaste eelistamist, mis on tema arvates vastuolus rahvusülikooli ideega. Ta on hoiatanud, et selline suund viib kultuurilise juuretuseni, mis ohustab eesti keele ja rahvusliku haritlaskonna püsimist.Ruuben Kaalep: Tartu ülikool pole ometi Euroakadeemia. Tartu Postimees, 17.12.2018 Kaalep usub, et pärast Teist maailmasõda on vasakpoolsed levitanud oma ideid ülikoolide ja meedia vahendusel ning seeläbi poliitikuid mõjutanud.Konservatiivide Vaba Sõna. 1(6) / 2017, lk 13 Tema hinnangul on sellel ideoloogial tugev mõju ka Eestis, kuna erialases karjääris loeb rohkem kolleegide heakskiit kui andekus.Ruuben Kaalep: Ainult enda eest seistes jääme alles. Kultuur ja Elu, nr 3, 2017

Majanduspoliitika
Kaalep toetab turumajandust, kuid on kriitiline globaalse vabakaubanduse suhtes, rõhutades, et turumajandus ja kapitalism ei ole sünonüümid. Tema järgi ei saa majandust hinnata pelgalt kasumi ja kasvunäitajate põhjal – majandussüsteem peab teenima rahvuslikke, kultuurilisi ja ühiskondlikke eesmärke, mitte alluma rahvusvahelistele korporatsioonidele ega finantsinstitutsioonidele. Kaalep pooldab õiglast vabaturumajandust, mis toetab kultuuri püsimist ja inimeste seotust oma maaga.Ruuben Kaalep. Turumajandus ja kapitalism ei ole sünonüümid. Koiduaeg, 9.09.2023.

Kaalep kritiseerib võlapõhist rahasüsteemi, mis võimaldab pankadel luua raha laenamise teel ning tema hinnangul teenida kasumit ühiskonna ja rahvuslike huvide arvelt. Kaalep peab rahasüsteemi olemuselt avalikuks hüveks ning näeb välismaiste pankade domineerimises ohtu Eesti suveräänsusele. Ta leiab, et läänemaailma keskpangad on sattunud finantssektori mõju alla, mille tulemusena on rahanduspoliitika muutunud suurpankade huve teenivaks. Ta on Euroopa võlakriisi põhjustamises süüdistanud panganduskontserne, kes andsid Kreekale ja Itaaliale varjatud laene.Ruuben Kaalep: Euroopa laenuplaan on pankade hiigelskeem. Eesti Päevaleht, 4.06.2020 Kaalep näeb vajadust otsida alternatiive võlapõhisele süsteemile ning toetab sõltumatuid ja detsentraliseeritud valuutavorme, mis võimaldaksid inimestel arveldada väljaspool pankade kontrolli.stenogrammid.riigikogu.ee

 Poliitiline tegevus (2010–2019) 
pisi|Ruuben Kaalep, Henn Põlluaas ja Sten-Hans Vihmar Hirvepargi mälestusmiitingul 23. augustil 2010.
Teismelisena liitus Kaalep Eesti Rahvusliku Liikumise ja Eesti Leegioni Sõprade Klubiga, suheldes vabadusvõitlejate ja veteranidega, keda ta on nimetanud tõrviku edasiandjateks noorele põlvkonnale.PÕHJATÄHT: Ruuben Kaalep võtab kokku oma senise teekonna poliitikas 17-aastaselt valiti ta Eesti Rahvusliku Liikumise juhatusse.ERLi juhiks valiti Aivar KoitlaRahvuslik liikumine paneb Rahvaliiduga leivad ühte kappi. Delfi 2011. aastal osales ta "Ühinenud üksikkandidaatide" valimiskampaanias Riigikogu valimiste ajal ja juhtis mitmeid rahvuslikke mälestusüritusi.youtube.comyoutube.com Martin Helme sõnul avaldas Kaalepi küpsus ja enesekindlus talle muljet.Martin Helme eessõna raamatus: Ruuben Kaalep. Uus rahvuslik ärkamine. Päidla 2021. Lk 5.

Ruuben Kaalep oli üks Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) idee loojaid ja asutajaid. Erakond sündis 24. märtsil 2012 Põltsamaal toimunud kongressil, kus Eesti Rahvuslik Liikumine ja Eestimaa Rahvaliit ühinesid. Asutamiskongressil valiti Kaalep ka erakonna juhatusse.ekre.ee Ta oli EKRE juhatuse liige aastail 2012–2015 ja 2017–2019 ning pikaaegne erakonna volikogu liige. Samuti oli Kaalep EKRE Tartumaa ringkonna ja Tartu linna ringkonna aseesimees ning Tartu ringkonna juhatuse liige. Lisaks oli ta aastail 2018–2022 EKRE välispoliitika toimkonna juhataja.

Esimest korda kandideeris Kaalep 20-aastaselt 2013. aasta kohalikel valimistel. Ta oli Tartus EKRE nimekirja 3. numberTartu Linnavolikogu kandidaatide koondnimekiri ja sai 30 häält (oma nimekirja paremuselt 8. tulemus). Keegi EKRE kandidaatidest neil valimistel Tartus linnavolikokku ei pääsenud.Valimistulemus valdades ja linnades, Tartu linn Kaalep korraldas valimiskampaaniat koos EKRE noortekogu liikmetega, kellest Tartus kandideeris veel neli.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Ruuben Kaalep EKRE nimekirja 4. numbrina Valimisringkonnas nr 10 (Tartu).Kandidaadid, Tartu linn 21-aastaselt oli Kaalep üks neljast nende valimiste kõige nooremast kandidaadist üle Eesti (kõik neli kuulusid EKREsse). Ta kogus 102 häält (EKRE nimekirja 7. tulemus) ja valituks ei osutunud.Detailne hääletamistulemus, valimisringkond nr 10

Sinine Äratus

Ruuben Kaalep oli üks seitsmest EKRE noorteliikumise Sinise Äratuse asutajast 30. novembril 2012. Kaalep oli Sinise Äratuse esimees aastail 2013–2014 ja 2016–2019 ning juhatuse liige 2012–2020 ja 2021–2022. Sinise Äratuse esimehena algatas Kaalep vabariigi aastapäeva tõrvikurongkäigu traditsiooni ja oli pikka aega üks selle juhte. Delfi on Kaalepit nimetanud Sinise Äratuse peaideoloogiks.EKRE toetab Kaalepit: kui Eestis peaks kunagi elama teist nahavärvi, mentaalsuse, kommete ja religiooniga rahvas, siis ei ole nad enam eestlased 2023. aastal valiti Kaalep Sinise Äratuse auesimeheks.Sinine Äratus valis esimeheks Kahro, auesimeheks Kaalepi

Juunis 2016 esitas Ruuben Kaalep Jaak Madisoni kohta kaebuse EKRE aukohtule, heites Madisonile ette äsja Sinise Äratuse esimeheks valitud Melvin Ohtla survestamist. Hiljem võttis Kaalep avalduse tagasi.Madison: aukohtule esitas minu kohta avalduse Ruuben Kaalep, süüdistades mind kriminaalse taustaga Ohtla survestamises. Delfi, 27.06.2016Kirjavahetus Sinise Äratuse meililistis: Madison oli esimeheks valitud Ohtla kriminaalkaristusest teadlik ja tema kohta on tehtud avaldus EKRE aukohtule. Delfi, 27.06.2016 Järgnevalt esitasid Madison ja neli noortekogulast erakonna juhatusele avalduse Kaalepi Sinisest Äratusest väljaviskamiseks. Kaalepit süüdistati "liigselt meelemürke manustanuna" Tartu lõbustusasutustes turistidele Hitleri kui väejuhi ülistamises (teadlase Peeter Espaki juuresolekul). Ka Madison võttis hiljem oma avalduse tagasi.EKRE noortekogulased paluvad Ruuben Kaalepi väljaviskamist: ta joob ja kiidab turistidele purjus peaga Hitlerit. Delfi, 28.06.2016Purjuspäi turistidele Hitlerit kiitnud Ruuben Kaalep jääb EKRE liikmeks. Delfi, 09.08.2016 Kaalep ütles, et tal pole kombeks Hitlerit kiita ja ta lihtsalt arvab, et Hitler oli hea strateeg.

Mõni kuu hiljem, kui alates juulist Sinist Äratust juhtinud Triin Kuusk teatas soovist isiklikel põhjustel ajutiselt aktiivsest poliitikast taanduda, valiti Kaalep taas kord Sinise Äratuse esimeheks. Ta teatas, et kavatseb veel enam tihendada koostööd erakonna ja noorteliikumise vahel, sest rahvuslased ei saa endale lubada killustumist.

Välissuhtlus
Kaalepil on olnud oluline roll EKRE välissuhtluses. Aastal 2013 osales ta Sinise Äratuse liikmena Läti leegionäride päeval ja Läti iseseisvuspäeva tõrvikurongkäigul ning suhtles Rahvusliku Liidu "Kõik Läti eest!" juhtidega. Nende kaudu sõlmis Kaalep EKRE poolt ametlikud sidemed nii Läti kui Leedu erakondadega. 23. augustil 2013 allkirjastasid Mart Helme ja Kaalep Lätis Bauskas kolme Balti rahvusliku erakonna ühisdeklaratsiooni, mille teksti üks autoreid oli Kaalep.Bauska deklaratsioon

Kaalep on korduvalt osalenud iseseisvuspäeva tõrvikurongkäikudel nii Riias kui Vilniuses ning tema kaudu on iseseisvuspäeva tõrvikurongkäigu idee liikunud Eestist Leetu. 2020. aastal nimetati ta Leedu etnofuturistliku noorteliikumise Kryptis auliikmeks.

Kaalep aitas 2014. aastal vahendada EKRE sidemeid euroskeptilise Suurbritannia Iseseisvusparteiga (UKIP).Ruuben Kaalep. Uus rahvuslik ärkamine. Päidla 2021. Lk 141. Ta on avalikult toetanud UKIPi liidrit Nigel Farage'i ja tema seisukohti Euroopa Liidu reformimise ning rahvusliku suveräänsuse kaitsel.Delfi. Ruuben Kaalep: Eesti peab avama silmad Euroopa äärmuslaste ja Venemaa suhtes.

Mais 2016 osales Kaalep EKRE ja Sinise Äratuse esindajana Ameerika Ühendriikides Tennesseeamren.com osariigis konverentsil, mille korraldas ajakiri American Renaissance.EKRE poliitik esines USAs rassistide konverentsil ja tegi ettepaneku luua valgete rahvusriigid. Delfi, 29.05.2016EKRE portaal viitab rassismisüüdistust tõrjudes tuntud USA rassistile, antisemiidile ja vandenõuteoreetikule. Delfi, 30.05.2016Ruuben Kaalep rassistide konverentsi tagasisidest: loomulikult häiris erakonda, et Delfi seda üritust otseselt rassistlikuks nimetas. Delfi, 29.05.2016EKRE poliitik tutvustas USAs Eestit kui üht viimast valget riiki maailmas. Postimees, 29.05.2016 Kaalep oli 22-aastaselt konverentsi kõigi aegade noorim kõneleja ning käsitles rahvusidentiteedi seoseid kodupaigaga ja Euroopa rahvuslaste koostööd. Samuti on ta olnud Tallinnas toimuva rahvusvahelise konverentsi Etnofutur algataja ja korraldaja. Alates 2017. aastast on konverents toonud Eestisse esinejaid mitmest riigist, sealhulgas Ungarist, Leedust, Soomest, Ukrainast, Fääri saartelt ja Ameerika Ühendriikidest.National Corps attended Etnofutur III conference in Tallinn (Conference Report)Riigikogusse valitud Ruuben Kaalepi natslik ja antisemiitlik jäljerada on lai nagu Lasnamäe kanal. Eesti Ekspress, 03.04.2019Kõik on üks suur juhus! Ehk kuidas Ruuben Kaalep jätkab antisemitismi õigustamist. Eesti Ekspress, 04.04.2019

Tegevus Tartu linnavolikogu liikmena
2017. aasta KOV valimistel oli Ruuben Kaalep Tartus EKRE nimekirjas 2. kandidaatKandidaadid, Tartu linn ja valiti 189 häälega (EKRE nimekirja 3. tulemus) linnavolikokku.Valimistulemus valdades ja linnades, Tartu linn

Kaalep kuulus Tartu linnavolikogusse aastail 2017–2019. Ta oli linnavolikogu hariduskomisjoni ja põhimääruskomisjoni liige. 2017. aastal oli Kaalep EKRE kandidaat Tartu abilinnapea ja linnavolikogu esimehe kohale.Tartu linnavolikogu istungi protokoll 7.11.2017

Kaalep nimetas oma eesmärgina linnavolikogus Tartu tartulikkuse ja eestilikkuse säilitamist ning prioriteetidena haridust, demograafiat ja rahvuskultuuri. Ta oli vastu linna üldplaneeringule, mida nimetas plaanimajanduslikuks ja mis tema hinnangul võimaldab rohealade täisehitamist. Kaalep esitas idee linnasisese rööbastranspordi (kiirtrammi) rajamiseks Tartu sadamaraudtee koridori. Ta seisis vastu Tartu Ülikooli rahvusvahelistumisele ja sattus sel teemal hariduskomisjonis sõnelusse Marju Lauristiniga.

Skandaalid
Juunis 2018 saatis Kaalep pseudonüümi all Eesti Päevalehe ja Delfi ühisesesse arvamusveebi artikli, mille autoriks oli kujuteldav Tartu Ülikooli tudeng Bert Valter. Kaalepi sõnul oli tegemist ajakirjandusliku eksperimendiga, mille eesmärk oli tõestada, et liberaaldemokraatlik tekst, mis esitab EKRE suhtes liialdatud süüdistusi, avaldatakse kriitikata. Artiklisse peitis ta sõnumeid nagu "mina olen Ruuben Kaalep" ja "Eesti Päevaleht on loll", mida sai kokku lugeda ühe lõigu lausete esimestest tähtedest.EKRE noortekogu juht kirjutas Eesti Päevalehe veebis valenime all. Eesti Päevaleht, 17.01.2019 2019. aasta valimiskampaania ajal tunnistas Kaalep eksperimendi toimumist, kuid lükkas tagasi väited, nagu haldaks ta sotsiaalmeedias trollikontosid avaliku arvamuse mõjutamiseks.Sander Punamäe. "Sinise Äratuse esimees Ruuben Kaalep tunnistab sotsiaalmeedias trollimist: mina olengi Bert Valter" Postimees, 16. jaanuar 2019 (vaadatud 16.01.2019)Trollid manipuleerisid ka päevalehe arvamusrubriigis. Postimees, 16.01.2019Ruuben Kaalep saates «Otse Postimehest»: rassism on minu jaoks sisutühi sõimusõna

Ajakirjanikud Martin Laine ja Mikk Salu on Kaalepit meedias seostanud natsismi ja antisemitismiga, viidates tema välismaistele sidemetele ja sotsiaalmeedias jagatud internetimeemidele. Kaalep on neid süüdistusi eitanud, nimetades osa tõlgendusi meediapoolseks liialduseks ja väites, et tema kriitika on suunatud üksikute isikute, mitte rahvuste vastu.Martin Laine. Ruuben Kaalep ja tema valge kolmnurkse mütsiga sõbrad: ülevaade riigikogu liikme lavapartneritest Samuti on Kaalepit süüdistatud Tartu Zavoodi baaris natsitervituste hüüdmises, mida ta on nimetanud alusetuks laimuks.Tartu kultusbaari omanik kinnitab: natsitervitusi karjunud Ruuben Kaalep pole nende juurde teretulnud. Tartu Postimees, 05.03.2019Linnalegend osutus tõeks: värske saadik on teretulnud Toompeal, kuid mitte pubis Zavood. Delfi, 05.03.2019 2019. aastal kajastasid mitmed väljaanded, et Kaalep nimetab end oma Twitteri-profiilil soomeugrilaste ülemvõimu pooldajaks.Marine Le Pen Denies Making White Power Gesture in SelfieEstonian MEP Madison: Right-wing extremism is relative

2018. ja 2019. aastal sattus Kaalep EKRE Tartu ringkonnas vastasseisu Indrek Särjega, mille tulemusel visati Särg erakonnast välja.Reportaaž: kuidas ma Tartu ekrelaste protestikogunemisel käisin. ERR, 05.06.2019Helme kahe nädala eest Tartus: sellise allorganisatsiooniga läheme vastu katastroofile. ERR, 29.05.2019Eesti PäevalehtEKRE-st välja heidetud Indrek Särje monotükk lõppes plaaniga luua uus erakond. Eesti Päevaleht, 06.06.2019Indrek Särje ja EKRE esimene kohtuistung jäi lühikeseks 2019. aasta kevadel Riigikogu ametivande andmisel näitas Kaalep OK-käemärki, mida osa meediast tõlgendas viitena valgete ülemvõimule.Mihkel Kunnus. Mihkel Kunnus: mis on Ruuben Kaalepi tehtud käemärgi tegelik tähendus?. Eesti Päevaleht, 05.04.2019Ruuben Kaalep rassistlikuks peetavast käemärgist: see on hea tuju märk. Postimees, 04.04.2019Aimar Ventsel. Paremäärmuslaste salamärgid jätavad võimaluse süüdistustele vastata süütute silmadega: „Tekitate probleemi tühjalt kohalt!“. Eesti Ekspress, 03.07.2019 Kaalepi sõnul oli tegu positiivse emotsiooni märgiga, mida tema sõpruskond kasutab tavaliselt hea tuju väljendamiseks. Hiljem ministrivande andmisel tegid sama žesti ka Martin ja Mart Helme,Ametivannete andmisega kaasnesid riigikogus žestid ja äpardused. ERR, 29.04.2019 mida mitmed kommentaatorid tõlgendasid teadliku trollimisena.Professor: EKRE liikmed trollivad teadlikult. ERR, 16.05.2019

Maikuus tegi Kaalep koos Eestis visiidil käinud Prantsusmaa poliitiku Marine Le Peniga selfi, kus mõlemad näitasid OK-märki, ja postitas selle oma sotsiaalmeediakontole. Pärast visiiti palus Le Peni meeskond foto Kaalepi Facebooki lehelt eemaldada. Juhtum pälvis laialdast rahvusvahelist kajastust Euroopa ja Ameerika meedias.EKRE troll tõmbas Le Peni lohku. Postimees, 18.05.2019Le Pen teatas, et lasi foto Ruuben Kaalepiga kohe eemaldada, kui sai teada, mida tähendab „hea tuju märk”. Delfi, 15.05.2019Madison: vabandasin Le Peni meeskonna ees Ruuben Kaalepi nimel. Äripäev, 16.05.2019

Tegevus XIV Riigikogu liikmena (2019–2023)
2019. aasta Riigikogu valimistel sai Kaalep 10. valimisringkonnas 566 häält ning osutus kompensatsioonimandaadiga valituks.Valitud Riigikogu liikmedDetailne hääletamistulemus, valimisringkond nr 10 Kaalepist sai XIV Riigikogu noorim liige ja esimene ametivande andnud Riigikogu liige, kes on sündinud pärast Eesti taasiseseisvumist (samasse Riigikogu koosseisu valitud Vladimir Svet loobus mandaadist).

Riigikogus oli ta sõnavabaduse toetusrühma esimees.Sõnavabaduse toetusrühm Ta oli ka Vabadusvõitlejate ja represseeritute toetusrühma, Esindamata Rahvaste Organisatsiooni toetusrühma, Riigikogu innovatsiooni toetusrühma, Otsedemokraatia toetusrühma, Avalikult Rail Balticust toetusrühma, Rahvusriikide Euroopa Liidu toetusrühma, Haapsalu raudtee taastamise toetusrühma, Tiibeti toetusrühma, Setomaa toetusrühma ja Eesti metsavendluse traditsiooni hoidmise toetusrühma liige.Riigikogu liikmed, Ruuben Kaalep

Riigikogu liikmena oli Kaalep üks Estonia laevahuku uurimise toetusrühma asutajaid ja uue uurimise algatajaid.Ratas ja Reinsalu: hakkame dokumentaali uue info põhjal taas Estonia vrakki uurimaRiigikogu liikmed moodustasid Estonia laevahuku uurimise toetusrühmaRiigikogu liikmed moodustasid Estonia laevahuku uurimise toetusrühma Ta nõudis selgust kadunud tuukrivideote, võimalike relvavedude ning väidetavalt pääsenud meeskonnaliikmete saatuse kohta.Estonia laevahuku uurimise toetusrühma koosolek, 15.02.2022

Tegevus väliskomisjoni liikmena

Kaalep oli Riigikogu väliskomisjoni liige 18. aprillist 2019 kuni 19. oktoobrini 2022.XIV Riigikogu liikmed Ta sõnastas oma eesmärkidena Intermariumi riikidevaheliste sidemete tugevdamise ning põlisrahvaste enesemääramisõiguse toetamise rahvusvahelisel tasandil. 2019. aasta kevadel väitis Kaalep, et Jüri Ratase teine valitsus on kokku leppinud loobuda Eesti-Venemaa piirilepingu esitamisest Riigikogule ratifitseerimiseks, nimetades seda EKRE poliitiliseks võiduks.Kaalep: kokkuleppe järgi Eesti-Vene piirilepingut ratifitseerima ei hakata. ERR

Kaalep osales väliskomisjoni liikmena ametlikel visiitidel Prantsusmaal,Väliskomisjon arutab visiidil Prantsuse kolleegidega Euroopa tuleviku teemadel Soomes,Väliskomisjoni delegatsioon kohtub Helsingis Soome presidendiga HollandisVäliskomisjon arutab Hollandis Ukraina toetamistRiigikogu väliskomisjon visiidil Haagis ja Türgis.Väliskomisjon alustas töövisiiti Türgis Ta toetas ka Kolme Mere Algatust, nähes selles Intermariumi idee praktilist teostust ja rõhutades Kesk- ning Ida-Euroopa rahvaste koostöö tähtsust. Väliskomisjonis sõnastas ta Eesti seisukoha, mille kohaselt tuleb eraldi tähelepanu pöörata Läänemere, Musta ja Aadria mere vahelisele regioonile, kellega Eestil on ühised huvid ja ajalooline taust.Riigikogu väliskomisjoni 14. mai 2020 otsus Kaalepi sõnul on Intermarium fundamentaalne punkt Eesti välispoliitika strateegias ning idaeurooplaste koostöö on auasi, mis tugevdab piirkonna iseseisvust ja vastupanuvõimet suurriikide survele.stenogrammid.riigikogu.ee

Kaalep oli Riigikogus põlisrahvaste enesemääramise teema üks peamisi eestkõnelejaid ja tema ettepanekul lisati põlisrahvaste kaitse põhimõte Eesti välispoliitika arengukavasse. Kui Eesti sai ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeks, soovis Kaalep ÜROs Eesti poolt Venemaa põlisrahvaste olukorra tõstatamist sarnaselt uiguuride tagakiusamisega Hiinas.Riigikogu väliskomisjoni istungi protokoll nr 197 Uiguuride ja tiibetlaste olukorra asjus pöördus ta korduvalt välisminister Eva-Maria Liimetsa poole, kritiseerides "ühe Hiina poliitikat".Ruuben Kaalep küsis väliministrilt Eesti-Hiina poliitika kohta

Kaalep algatas 2021. aastal eelnõu Venemaa põlisrahvaste toetuseks.EKRE: Riigikogu peaks tegema avalduse Venemaa põlisrahvaste toetuseks Eelnõu käsitlemine tekitas väliskomisjonis eriarvamusi: Reformi- ja Keskerakond pidasid avalduse vastuvõtmist Venemaaga suhete seisukohalt problemaatiliseks, samas kui Kaalep rõhutas selle moraalset ja sümboolset tähendust.Riigikogu arutas avaldust Venemaa põlisrahvaste toetuseks Kuigi Riigikogu lükkas eelnõu tagasi, pälvis algatus tunnustust Venemaa soome-ugri rahvaste seas. Kaalepile saadeti tänukirju maride ja ersade noorteorganisatsioonidelt, kes nimetasid tema sammu "kangelasteoks".Mari noorte esindaja saatis Ruuben Kaalepile tänukirja Venemaa põlisrahvaste toetamise eestРуубен Каалеп: "Китай имеет концлагеря, а Россия — пока еще нет" Rahvusvaheline analüütik Paul Goble tõstis Kaalepi tegevuse esile kui olulise panuse Venemaa põlisrahvaste õiguste kaitsmisel, rõhutades Eesti ajaloolist moraalset kohustust selles küsimuses.Victims of Soviet-Era Russification Policies Boost Their Support for Non-Russian Minorities in Russia

Tegevus Euroopa Liidu asjade komisjoni liikmena
Kaalep oli Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni (ELAKi) koosseisuline liige alates 19. novembrist 2020 kuni XIV Riigikogu volituste lõppemiseni. Tegelikult oli ta ELAKi töös järjepidevalt osalenud juba alates maist 2019 Jaak Valge asendusliikmena.ELAK protokoll 17.05.2019

Euroopa Liidu asjade komisjonis esindas Kaalep seisukohta, et Euroopa Liit peaks arvestama idapoolsete liikmesriikide, sealhulgas Eesti, Läti, Poola ja Ungari vaadetega. Juba 2020. aastal rõhutas Kaalep Euroopa riikide jaoks Ukraina toetamise olulisust, et seista vastu Venemaa imperialismile. Ta tõstatas ka küsimuse massiimmigratsiooni ohust Euroopa rahvaste vabadusele ning rõhutas, et Euroopas kehtivad erinevad väärtused ja maailmavaated, mida tuleb austada ja kaitsta. Kaalep leidis, et liikmesriigid peaksid kliimaeesmärkide saavutamisel säilitama õiguse valida endale sobivamad lahendused. Kaalep toetas valitsuse programmi raudtee elektrifitseerimiseks, suletud raudteeliinide taasavamiststenogrammid.riigikogu.ee ja poolelijäänud raudteede ehituse jätkamist.Valga–Tõrva–Abja raudtee ehitamise kohta

Tegevus kultuurikomisjoni liikmena
Kaalep oli Riigikogu kultuurikomisjoni liige alates 19. oktoobrist 2022 kuni XIV Riigikogu volituste lõppemiseni. Riigikogu liikmena tõstatas Kaalep ajaloo- ja kultuuripärandi säilimise küsimusi, esitades ministritele arupärimisi humanitaar- ja rahvusteaduste alarahastatuse,stenogrammid.riigikogu.ee taluarhitektuuri väärtustamise ja kaitsestenogrammid.riigikogu.ee ning muinaspärandi kaitse katastroofilise olukorra kohta.stenogrammid.riigikogu.ee

Kaalep koostas muudatusettepaneku 2023. aasta riigieelarve eelnõule, mis oleks soolise võrdsuse ja võrdse kohtlemise ning õiguspoliitika kujundamise ja õigusloome kvaliteedi tagamiseks mõeldud rahastuse ümber paigutanud arheoloogilistesse uuringutesse Eesti ja eestlaste mineviku paremaks mõistmiseks. Ettepanekuga oleks antud üle 13 miljoni euro, et kasutada tänapäeva tehnoloogilisi võimalusi ajaloo tundmaõppimiseks ja päästa muinaspärand hävingust. Kaalep soovitas selle rahastusega uurida muinas- ja keskaegseid linnamägesid ning asulakohti, matmis- ja pühapaiku, võimalikke vanu sadamakohti ja muistseid inimsäilmeid. Riigikogu lükkas ettepaneku tagasi häältega 18 poolt, 50 vastu.riigikogu.ee

Looduskaitsealgatused
Kaalep tegeles Riigikogus ka keskkonnaküsimustega, pöörates tähelepanu looduslike pühapaikade säilitamisele ja nende kultuurilise tähenduse teadvustamisele. Ta toetas Hiite Maja tegevust, andes neile oma katuseraha. 2020. aastal, kui EKRE oli valitsuses, tõstatas Kaalep looduslike pühapaikade kaitse küsimuse kultuuriminister Tõnis Lukasega, süüdistades Riigimetsa Majandamise Keskust hiites raietööde tegemises.stenogrammid.riigikogu.ee Kaalep kritiseeris ka RMK küsitavid raiemeetodeid ja kohalike kogukondade murede eiramist. 2022. aastal oli Kaalep vastu eelnõule, mis oleks vähendanud veekogude kallastel kehtivat ehituskeeluvööndit, ning tema seisukoht sai EKRE fraktsioonis toetuse, aidates kaasa eelnõu tagasilükkamisele.Otse mere kaldale maju ehitada lubanud eelnõu kukkus riigikogu menetlusest välja

Looduskaitseühendus Eesti Metsa Abiks avaldas toetust Kaalepi tegevusele ning kohtus Kaalepi ja tema mõttekaaslastega EKRE fraktsioonist. Metsakaitsjate sõnul proovis Kaalep oma erakonnas au sees hoida looduspoliitikat, kuid tema lahkumine tipp-poliitikast "tähendab ühtlasi ka loodusteemade vaibumist ning metsatööstuse-meelsed liikmed saavad erakonna sees ülekaalukalt vabad käed."Kohtumine Eesti Konservatiivse Rahvaerakonnaga – Eesti Metsa Abiks Keskkonnaminister Madis Kallas kiitis Kaalepi panust teemadesse, mis puudutavad pühapaiku, raiemahtude vähendamist, elukeskkonna hoidmist ja elurikkust Eesti metsades, ning avaldas kurbust, et Kaalep 2023. aasta Riigikogu valimistel ei kandideerinud.Riigikogu infotunnis kõneldi looduslikest pühapaikadeststenogrammid.riigikogu.ee

Loomakaitseküsimused
Ruuben Kaalep oli koos Jaak Valgega üks kahest EKRE saadikust, kes Riigikogus hääletas karusloomafarmide keelustamise poolt.riigikogu.ee Kaalep tõi põhjenduseks, et ta on vastu loomade kasutamisele inimese mugavuse ja materialismi heaks.loomus.ee

Jaanuaris 2022 esitas Kaalep Riigikogule 22 muudatusettepanekut loomakaitseseaduse muutmiseks, mille eesmärk oli tema sõnul suurendada austust eluslooduse vastu ja vähendada loomade väärkohtlemist. Ettepanekud hõlmasid muu hulgas loomkatsete piiramist, rituaalse tapmise keelustamist ning loomade varjupaigas viibimise aja pikendamist. Kaalep rõhutas vajadust karmistada karistusi loomade väärkohtlemise eest ja anda võimalus juriidilise isiku sundlõpetamiseks rängemate rikkumiste korral.Ruuben Kaalep: "Kui inimesed teaksid, milliseid loomkatseid Eestiski tehakse, järgneksid protestid!" Riigikogu komisjonid 2023. aastani Kaalepi ettepanekuid menetlusse ei võtnud.riigikogu.ee

Krüptoraha seadus
Kaalep ei olnud rahul krüptorahaettevõtete tegevust reguleeriva seaduseelnõuga, mis tuli Riigikogu menetlusse 2022. aasta alguses. Kaalep esitas eelnõule 594 muudatusettepanekut, et eelnõu vastuvõtmist pidurdada ning tuua opositsioon ja koalitsioon laua taha kokku kompromisse otsima. Kaalepi sõnul oli eelnõu kasulik vaid pankade kartellile, kuna oleks teinud sisuliselt võimatuks väikeettevõtjatel ja idufirmadel krüptoraha kasutamise oma tehingutes. Kaalep leidis, et eelnõu seab neile äärmiselt suured piirangud ja kõrged nõuded alates kõrgetest riigilõivudest kuni varjatud käibemaksu sisseviimise meetoditeni.Korobeinik: krüptofirmade eelnõu võidakse siduda rahandusministri usaldushääletusega

Tulemusena võttis Riigikogu rahanduskomisjon arutusele neli Kaalepi esitatud sisulist muudatusettepanekut.Ruuben Kaalepi 590 muudatusettepanekut krüptoeelnõule jäeti arvestamata Sisulisi ettepanekuid eelnõule esitaski Kaalep kokku neli-viis, neid ta tagasi ei võtnud, küll aga ülejäänud, mille sisuks oli teemaga täiesti haakumatud bussipeatuste nihutamise ettepanekud. Koalitsioon ähvardas siduda eelnõu usaldushääletusega ja siis panna hääletusele eelnõu ilma selle EKRE-le olulise muudatuseta. Kaalepi sõnul saavutas kompromissiga EKRE olulise võidu, kuna eelnõust võeti välja ettevõtjatele enim muret valmistanud järelevalvetasu. Siiski pidas ta liiga koormavaks omakapitalinõude tõstmist 100 000 eurole.Eesti Ekspress

Vene-Ukraina sõda

2022. aastal alanud Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse nõudis Kaalep lennukeelutsooni kehtestamist Ukraina kohal. Selleks pidas ta vajalikuks NATO sõjalist sekkumist.Ruuben Kaalep: Eesti peab nõudma NATO õhujõu sekkumist Ukrainas. err.ee 14. märtsil võttis Riigikogu 90 poolthäälega esimesena maailma parlamentidest vastu avalduse, millega toetas lennukeelutsooni kehtestamist.Riigikogu võttis vastu Ukraina toetusavalduse, soovib lennukeelutsooni err.ee Kaalep oli üks avalduse teksti autoreid.

Kaalep on hiljem Riigikogu saalis korduvalt kutsunud üles peaminister Kaja Kallast ja teisi valitsuse liikmeid astuma samme, et survestada lääneriike lennukeelutsooni kehtestama. Tema sõnul on lääneriigid käitunud "äärmiselt arglikult", välistades otsese sõjalise sekkumise.stenogrammid.riigikogu.eestenogrammid.riigikogu.eestenogrammid.riigikogu.ee Lisaks kutsus Kaalep üles toetama Mariupoli kaitsjaid sealse kaitselahingu ajalRuuben Kaalep: kangelaslikus Mariupolis kordub meilegi ajaloost tuttav moskoviitlik õudus ja avaldas arvamust, et suures tsiviilohvrite hulgas on osaliselt süüdi USA Kongressi otsus mitte varustada Azovi rügementi õhutõrjerelvadega.stenogrammid.riigikogu.eestenogrammid.riigikogu.ee

Augustis 2022 külastas Kaalep koos kolleeg Anti Poolametsaga Ukrainat ja kohtus Ukraina ülemraada Intermariumi toetusrühmaga.Riigikogu eelinfo reedeks, 5. augustiks Lisaks Kiievile külastati Lvivi ja Irpinit. Eesti parlamendiliikmed kinkisid Azovi üksustele luuredrooni Mavic 3 ja külastasid sõdurite taastusravikeskust, et saada lähemat teavet Ukraina sõjaliste ja meditsiiniliste hetkevajaduste kohta.

4. augustil osalesid Kaalep ja Poolamets Kiievis meeleavaldusel, kus nõuti vabadust Mariupolis vangi langenud kaitsjatele. Rahvusvaheline Punane Rist ja ÜRO olid garanteerinud vangide vahetuse, kuid ei suutnud ära hoida 29. juulil Olenivkas toimunud massimõrva, kus hukkus 53 sõjavangi. Ukraina ajakirjanike hinnangul olid Kaalepi ja Poolametsa kõned "võimsad" ning "leidsid ülevoolavat vastukaja Azovstali kaitsjate sugulaste ja sõprade hulgas". Eesti parlamendisaadikud nõudsid oma kõnedes Venemaa kuulutamist terroristlikuks riigiks.

Tegevus Rahvusraamatukogu nõukogu liikmena
22. septembril 2022 nimetas Riigikogu täiskogu kultuurikomisjoni ettepanekul Kaalepi Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liikmeks. Otsuse poolt hääletas 50 saadikut, erapooletuks jäi üks saadik. Kultuurikomisjoni esindaja Heidy Purga lausus Riigikogu kõnetoolis, et tegemist on sügavalt kirjandusliku taustaga inimesega, kes tunneb sügavat huvi Eesti rahvusliku kultuuri vastu ning on tugeva rahvusliku selgrooga. Poolt hääletanute seas oli nii EKRE, Reformierakonna, Keskerakonna, Isamaa kui ka fraktsioonituid saadikuid. Sotsiaaldemokraadid jätsid valdavalt hääletamata, ainsana hääletas Kaalepi poolt Helmen Kütt.stenogrammid.riigikogu.ee

Hilisem tegevus
Aastail 2022–2024 kuulus Kaalep Kaitseliidu Toompea malevkonda. Alates 2024. aastast kuulub ta Otepää malevkonda.Kandidaadid - Isamaa Otepää

2023. aasta Riigikogu valimistel Kaalep ei kandideerinud.Joosep Tiks. Üks põhimehi jäi EKRE nimekirjast välja. Eesti Ekspress, 22.11.2022.

2022. aastal läks ta EKRE Tartu ringkonnast üle Võru-, Põlva- ja Valgamaa ringkonda, kus ta 2023. aastal valiti Otepää osakonna aseesimeheks.EKRE Otepää osakonda asuvad juhtima Frosch, Kaalep ja Langus 7. aprillil 2024 valiti Kaalep EKRE Otepää osakonna esimeheksLõuna-Eesti Postimees, 9. aprill 2024 ning 20. aprillil erakonna Võru-, Põlva- ja Valgamaa ringkonna juhatuse liikmeks.PILDID ⟩ EKRE tugevaim kants valis endale pealiku Lõuna-Eesti PostimeesEKRE tugevaim kants valis enda juhiks Mati Kuklase

Oma kodupiirkonnas Otepää vallas on Kaalep toetanud Nõuni järve rannaala väljaehitamist ja Päidla järvede matkaraja loomist,[https://dea.digar.ee/article/lounaestpostimees/2019/12/04/7.9
 Külavanemad raha jagamine tekitab kirgi]. Lõuna-Eesti Postimees, nr. 141, 4 detsember 2019 kaitsnud raie eest Tartu maratoni radade äärseid riigimetsiMiks raiuti Otepääl lagedaks plaanitav puhkemets? ja Kastolatsi ristipuidOtepääl tuli ristipuude kaitseks maanteelõigu planeeringut muuta. Lõuna-Eesti Postimees, 26.09.2023 ning lammutamise eest Nõuni Algkooli ajaloolist hoonet.Otepää Teataja, 30.05.2024Ruuben Kaalep astus välja ajaloolise Nõuni koolihoone kaitseks, vallavalitsus reageeris pahameelega. Koiduaeg, 1.06.2024

2023. aastal sai Kaalep looduslike pühapaikade kaitseks tehtud töö eest hiie sõbra aunimetuse.

2023–2024 oli Kaalep Integratsiooni Sihtasutuse nõukogu liige.Integratsiooni Sihtasutus – Nõukogu

Kaalep on 2023. aastal asutatud SA Eestlaste Eesti juhataja. Sihtasutus annab välja rahvusmeelset uudiste- ja arvamusportaali Koiduaeg.Ruuben Kaalep vahetas töö parlamendis elu vastu looduspargis. Lõuna-Eesti Postimees, 21.10.2023Tegevust alustas rahvusmeelne meediaportaal Koiduaeg

Riigikogus olles tekkisid Kaalepil EKRE juhtidega erimeelsused, mis puudutasid keskkonnakaitset,Ülle Harju. INTERVJUU ⟩ Peeter Ernits räägib suu puhtaks: Martin ja Mart, vaadake peeglisse! Postimees, 1.05.2024. Ukraina toetamist ja noorte rolli erakonnas.Meinhard Pulk. «Liigne russofiilia»: noored on hakanud EKREst pagema. Postimees, 3.05.2023. Kaalep osales uue erakonna Eesti Rahvuslased ja Konservatiivid (ERK) algatusrühma kohtumisel 15. juunil 2024. Järgmisel hommikul, 16. juunil, teatati talle, et ta on EKREst välja arvatud. Ta oli ERK juhatuse liige 2024–2025 ning juhib erakonna Otepää osakonda.Loora-Elisabet Lomp. Ruuben Kaalep kandideerib Isamaa nimekirjas. // Postimees, 9. september 2025.

2024. aasta detsembris osales Kaalep MTÜ Mission Ukraina abimissioonil Ukraina rindepiirkondadesse.

Alates 2025. aastast töötab Kaalep Mooste Mõisakoolis ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajana.

Looming
Luule
Ruuben Kaalep on avaldanud kaks luulekogu, mis on pälvinud tähelepanu nii oma vormilise ambitsiooni, kultuurilooliste ja mütoloogiliste viidete kui ka tugevalt isikupärase hoiaku tõttu, tekitades kriitikuis nii tunnustust kui ka vastakaid hinnanguid. Kaalep ise on oma luulekreedot sõnastanud nii: "Kunst on selle jaoks, et väljendada seda, mida ei saa sõnades väljendada ja luule on omakorda veel keerulisem asi, sest see tuleb ringiga tagasi ja see proovib sõnades väljendada seda, mida ei saa sõnades väljendada."VÕETUD MEES? ⟩ Skandaalne poliitik Ruuben Kaalep avaldas luulekogu, kus tuleb juttu ka «isamaalisest pruudist». elu24

"Litoriinamere loits & teisi luuletusi" (2020)
2020. aastal avaldas Kaalep oma esimese luulekogu "Litoriinamere loits & teisi luuletusi". Seal avaldatud luuletused on kirjutatud ajavahemikus Hugo Treffneri Gümnaasiumis õppimisest kuni Riigikokku kuulumiseni.Ruuben Kaalep avaldab oma esimese luulekogu. Apollo Raamatuportaal, elu24 Kaalepi luulet peetakse mitmekesiseks: leidub vemmalvärssi, armastusluulet, loodusmõtisklusi ja etnofuturismi.

Karl Martin Sinijärve hinnangul loob Kaalep "ka vanades ja eeldustpidi igavavõitu värsimõõtudes mütates... oma värskete kujundite ja laheda olemisega täiesti nauditava luulepildi." Samas on Rauno Alliksaar kriitiliselt viidanud Kaalepi "nõretavale ning mõnikord lahjade kujundite sisse kätketud isamaalisusele"Rauno Alliksaar. Kes tasub trükitöölise vaeva? Värske Rõhk, nr 70. 2021. ning Aare Pilv "patriootlik-militaarsele erootikale".Aare Pilv. Eestikeelne luule 2020. Looming, nr 4, 2021. Siim Lill leiab aga, et Kaalepi luuletused "on kantud läbivast eneseirooniast" ning "Autor on oma sõnade adressaatidest ja mõjust teadlik – sellest, et tema tekstid ärritavad juba ette, et natsionalism tekitab automaatselt poleemikat. Nõnda on tekstid Kaalepi seisukohti toetavate lugejate lõbustamiseks, temast põrkuvate lugejate jaoks aga liivateraks, mis kriibib ka siis, kui lugeja saab aru, et need sõnad ongi teadlikult tema ärritamiseks suunatud."

"Leilimaastikud" (2025)
Kaalepi teine luulekogu "Leilimaastikud" ilmus 2025. aastal XXVIII üldlaulupeo eel ning eestikeelse raamatu 500. aastapäeva tähistamiseks 500 eksemplaris. Aastatel 2020–2025 kirjutatud tekstid astuvad teadlikku dialoogi klassikalise värsikultuuriga, kasutades meditatiivset riimi ja rütmi ning laia vormivalikut alates uusromantilisest kindlarütmilisest värsist ja regivärsist kuni idamaiste gaseelide, vanaislandi ljóðaháttri ja vanakreeka heksameetrini; esineb ka luulet lõunaeesti (mulgi ja tarto) keeltes ning mõjutusi keskaegsest trubaduuri- ja truvääriluulest. Luulekogu käsitleb arhetüüpe, unenäolisi kogemusi ja siserännakuid, seostades neid kollektiivse kultuurimäluga. Olulisel kohal on loodus- ja linnamaastikud ning ökoloogiline maailmatunnetus.Ilmus Ruuben Kaalepi uus luulekogu "Leilimaastikud". // Postimees, 4. juuli 2025

Kogu sisaldab luuletust "Päidla heksameeter", mille eest Kaalep sai 2022. aastal eriauhinna Otepää valla riimkroonika konkursil.Otepää riimkroonika konkursile laekus tosina autori looming. Lõunaleht Leidub ka teistest kultuuridest ja paikadest lähtuvaid tsükleid, sealhulgas "Madžnun al-Qalbi diivan", mille algimpulss on seotud autori reisiga Usbekistani, ning motiive Ukrainast. Seitsmeosaline eepiline poeem "Nikander ja Luise" põhineb Peipsi-äärsest vanausulisest perest pärit Eesti ohvitseri Nikander Pekarski ja tema abikaasa elulugudel. "Leilimaastikes" on ka tõlkeid William Butler Yeatsilt, John Keatsilt, J. R. R. Tolkienilt ja teistelt autoritelt.Ruuben Kaalep vormis oma vaimu- ja pärisrännakud luulekoguks. // Lõuna-Eesti Postimees, 6.07.2025

Andres Herkel on "Leilimaastikke" arvustades esile tõstnud Kaalepi värsimasinaliku loomejõu, anakronistliku poeetika ja rahvusliku ärkamisluule laadiga võrreldava kirglikkuse, rõhutades ühtlasi autori isemeelsust ja teadlikku distantseerumist kirjanduslikust peavoolust.Andres Herkel. KINDEL LAKS ⟩ «Seto Odüsseia», vajalik raamat Venemaast ja üllatav Ruuben Kaalep. // Postimees, 6.09.2025

Laulusõnad
Kaalep on kirjutanud ka laulusõnu. 14–15-aastaselt andis ta neli luuletust punkansamblile "Minu Kamp", nii sündisid Vabadussõja ja Teise maailmasõja aegsest Eesti vabadusvõitlusest rääkivad laulud "Ma ei tule tagasi", "Taandumine Narva rindelt", "Varemeist tõuseb kättemaks" ja "Kas võit või surm". Ekslikult on talle omistatud ka sama ansambli laule, mille sõnad on kirjutanud Tauno Rahnu.ester.ee Eesti artisti Roosi laulule "Tagasi aastasse 18" on Kaalep kirjutanud nii sõnad kui ka viisi.youtube.com Samuti on Kaalep kirjutanud eestikeelsed sõnad laulule "Lendame koos", mida esitab Melissa Heleen Lust ja mis on Gigi D'Agostino laulu "L'Amour Toujours" cover''.youtube.com

 Viited 

Kategooria:Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitikud
Kategooria:Eesti ajalooõpetajad
Kategooria:Eesti luuletajad
Kategooria:Eesti laulukirjutajad
Kategooria:XIV Riigikogu liikmed
Kategooria:Sinise Äratuse liikmed
Kategooria:Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Kategooria:Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Kategooria:Kaitseliidu Valgamaa maleva liikmed
Kategooria:Sündinud 1993