Buchenwaldi koonduslaager

Buchenwaldi koonduslaager (saksa keeles Konzentrationslager Buchenwald; lühend KZ Buchenwald) oli üks suuremaid koonduslaagreid (töölaager) Saksamaa riigi territooriumil Weimari lähedal Ettersbergis.

Buchenwaldi koonduslaager oli natsionaalsotsialistliku Saksamaa koonduslaager (sks Schutzhaftlager) Teise maailmasõja eel ja ajal aastail 1937–1945.

Aastail 1945–1950 tegutses endise koonduslaagri alal NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi erilaager nr 2.

Tänapäeval tegutseb koonduslaager muuseumina.

Natsionaalsotsialistliku Saksamaa vangilaagrite süsteem

Buchenwaldi koonduslaagri ehitasid vangid 1937. aastal. Koonduslaagris toimusid sõjavangide massihukkamised ja vangid surid ka inimkatsete käigus.

 Vangid 

Buchenwaldi laagri vangid olid 1937. aasta juulist 1945. aasta aprillini peamiselt töölaagris. Kõigepealt majutati sinna valdavalt politsei, SA ja SS-i poolt Schutzhaft'i kaitse alla võetud nn väikekurjategijad, kes olid eraldatud rohelise kolmnurgaga. Järgmisena vangistati natsionaalsotsialistliku režiimi poliitilised vastased ja nn asotsiaalid, nagu juudid, Jehoova tunnistajad ja homoseksuaalsed inimesed. Teise maailmasõja ajal lisandusid vangid teistest riikidest.

Buchenwaldi koonduslaagris oli tegutsemisaja jooksul kokku ligi 250 000 vangi. Koonduslaagris suri rohkem kui 56 000 vangi, sealhulgas 15 000 NSV Liidu vabariikide elanikku, 7000 poolakat, 6000 ungarlast, 3000 prantslast ja ligi 5000 26 rahvusest inimest. Juutidest vange suri kokku ligi 11 800.1945 – Nach der Befreiung. Stiftung Gedenkstätten Buchenwald und Mittelbau-Dora. Abgerufen am 5. Dezember 2013.
Koonduslaagris hoiti vangis ka rumeenlasi. 
Vangide hulgas oli poliitiliste vaadete tõttu tagakiusatute (eelkõige kommunistide ja sotsiaaldemokraatide) arv suur, kuid palju oli ka usu (nt Jehoova tunnistajad) ja homoseksuaalsuse tõttu vangistatuid. Seni on nimeliselt kindlaks tehtud 36 000 ohvritMitteilung: Volkhard Knigge, Direktor der Stiftung Gedenkstätten Buchenwald und Mittelbau Dora am 24. April 2010..

Buchenwaldi koonduslaagri meesvangid töötasid kohalikes relvatehastes.

Registreeritud meesvangide kohta on saadaval ka ametlik statistika.Harry Stein, Gedenkstätte Buchenwald: Konzentrationslager Buchenwald 1937–1945, Begleitband zur ständigen historischen Ausstellung, Wallstein 1999, 9. väljaanne 2014. ISBN 978-3-89244-222-6, lk 253.

 Aasta KZ Bu registreeritud surmajuhtumid (meesvangid)  Vastu võetud Surnud Vabastatud / üle viidud Aasta keskmine vangide arv läbilõikes Laagriseis aasta lõpul 1937 2912 4830322002561 1938 20 122 771 10 884742011 028 1939 9553 1235 7539839011 807 1940 2525 1772 512082907440 1941 5890 1522 389777307911 1942 14 111 2898 960787849517 1943 42 177 3516 10 85920 41437 319 1944 97 867 8644 63 49458 33463 048 31. märts 1945 43 823 13 056 13 37982 32280 436 Kokku  238 980 33 462  

 Naisvangid 

Buchenwaldi koonduslaagris oli esialgu 200–1000 naisvangi. 1941. aastal tulid koonduslaagrisse bordelli 20 poliitilist naisvangi Ravensbrücki koonduslaagrist ja kaks SS-vangivalvurit. Edaspidi viidi naisvange teistest koonduslaagritest Buchenwaldi aastatel 1944 ja 1945, näiteks Auschwitzi, Ravensbrücki ja Bergen-Belseni koonduslaagrist. Enamik neist olid juudid ja nad paigutati barakki, mida juhatas SS plokiliider (sks Blockführerin) Franziska Hoengesberg (6. veebruar 1900).

28 naislaagris (sks Frauenaußenlagern) hoiti vangistuses ligi 27 000 naist, neist 335 suri. Ligi 8000 Buchenwaldi mitteregistreeritud nõukogude sõjavangi lasti maha ja 1100 inimest poodi krematooriumis. Neile lisanduvad veel teistel põhjustel surnud vangid.

Vangid valdkonniti (osaline)
Kirjanikud ja ajakirjanikud

 Jean Améry
Bruno Apitz
Emil Carlebach
Ernst Cramer
Hasso Grabner
Bruno Heilig
Heinrich Eduard Jacob
Benedikt Kautsky
 Anton Klotz
Imre Kertész
Eugen Kogon
Jonas Kreppel
Jacques Lusseyran
Ferdinand Peroutka
Jorge Semprún
Jura Soyfer
Ernst Spitz
Fred Wander
Ernst Wiechert
Elie Wiesel

...

Sunnilisa

SS-laste meelelahutuseks oli koonduslaagrites tavaks, et vangid pidid laulma rahva- või marsilaule. Buchenwaldi koonduslaagris oli igapäevase rivistuse ajal SS-laste poolt armastatud lauluks "Steht ein Dörflein mitten im Walde" (Arno Holzi luuletuse "So einer war auch er" baasil).

Vangilaagri juht (sks Schutzhaftlager-Führer) Arthur Rödl nõudis 1938. aasta lõpus, et vangid kirjutaksid ühe laagrilaulu. Lühikese aja jooksul kirjutasid ja viisistasid austerlastest vangid Fritz Löhner-Beda ja Hermann Leopoldi "Buchenwaldlied".

Liitlasväed jõudsid koonduslaagrisse 1945. aastal.

pisi|Buchenwald liitlaste tulekul 24. aprillil 1945

Komandandid ja personal

Koonduslaagri esimene komandant oli Karl Otto Koch, kes juhtis koonduslaagrit aastatel 1937–1941. Tema abikaasat 
Ilse Kochi (Margarete Ilse Köhler; 22. september 1906 – 1. september 1967) tunti erilise julmuse poolest vangide suhtes, seetõttu kutsuti teda Buchenwaldi nõiaks (sks Die Hexe von Buchenwald).

Buchenwald NSV Liidu vangilaagrina

Aastail 1945–1950 paigutas NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaat laagrisse Saksa vange.

Muuseumina
Tänapäeval tegutseb kunagise laagri alal muuseum püsiekspositsiooniga.

pisi|Koonduslaagri vangid vabastamise ajal (6. aprill 1945)

pisi|Buchenwaldi koonduslaagri värav (2006)

Viited

Välislingid
Konzentrationslager Buchenwald 1937–1945, Begleitband zur ständigen historischen Ausstellung
Es liegt ein Dörflein mitten im Walde

Kategooria:Koonduslaagrid
Kategooria:Kolmas Riik