Reußi noorem liin

Reuß-Gera vürstkond (saksa keeles Fürstentum Reuß-Gera), pärast 1848. aastat tuntud ka kui Reußi noorema liini vürstkond (saksa keeles Fürstentum Reuß jüngerer Linie), oli suveräänne riik Saksamaal, mida valitsesid Reußi dünastia liikmed. 

Reuß-Gera, Reuß-Schleizi, Reuß-Lobensteini, Reuß-Köstritzi ja Reuß-Ebersdorfi krahvid ülendati vürstideks 1806. aastal ning nemad ja nende valitsevad järglased kandsid tiitlit Reuß-Gera vürst. Mõnikord viidati neile ka harunimede kaudu, näiteks Reuß-Köstrizi vürst.

 Territoorium 
Noorema liini nelja haru territooriumid ühinesid 1824. ja 1848. aasta vahel.

1905. aastal oli Reußi noorema liini vürstkonna pindala 827 km² ja rahvaarv 145 000. Pealinn oli Gera. Suuremad linnad olid Gera, Köstritz, Ebersdorf, Schleiz, Lobenstein, Saalburg, Tanna ja Hirschberg.

Pärast Esimest maailmasõda liideti noorema liini territoorium 1919. aastal vanema liini territooriumiga ja moodustati Reußi Rahvariik, mis sai 1. mail 1920 Tüüringi osaks.

 Vürstiperekond 
Reußi dünastia kasutas perekonna meessoost liikmete nimede ja nummerdamise ebaharilikku süsteemi: kõik mehed said nimeks Heinrich. Erinevalt enamikust Euroopa aadliperekondadest, kus numbrit kandsid vaid valitsejad, anti Reußi nooremas liinis number kõigile meessoost liikmetele. Numeratsioon ei lähtunud mitte sugupuust, vaid ajaloolisest perioodist – numbrid jooksid järjest kuni sajandi lõpuni ja alustati uuesti uue sajandi alguses.

Selle tõttu võisid paljud Reußi noorema liini liikmed kanda väga suuri numbreid, suuremaid kui mis tahes teise Euroopa aadliperekonna esindajad.

Tuleb silmas pidada, et ühe ja sama peretüve pojad ei saanud järjestikuseid numbreid, sest numeratsioon kehtis kõigile sama liini meessoost liikmetele ühiselt. Näiteks Reuß-Schleizi vürsti Heinrich LXVII pojad said oma sündimise järjekorras nimed Heinrich V, Heinrich VIII, Heinrich XI, Heinrich XIV ja Heinrich XVI.

Selle perekonna tähelepanuväärne liige oli Auguste Reuß zu Ebersdorf (1757–1831), kellest sai Ühendkuningriigi kuninganna Victoria emapoolne vanaema.

Nimetus "noorem liin" kaotas praktilise tähenduse 1930. aastal, mil kõik Reußi dünastia harud olid juba poliitilise võimu kaotanud. Vanem liin hääbus 1927. aastal, kui selle viimane liige Heinrich XXIV suri vallalisena; ta oli juba 1918. aastal pärast monarhia kaotamist troonist loobunud.

 Reuß-Gera vürstid (1806–1918) 
 Heinrich I, Reuß-Schleizi isand 1666–1673, Reuß-Schleizi krahv 1673–1692 (1639–1692)
 Heinrich XI, Reuß-Schleizi krahv 1692–1726 (1669–1726)
 Heinrich I, Reuß-Schleizi krahv 1726–1744 (1695–1744)
 Heinrich XII, Reuß-Schleizi krahv 1744–1784 (1716–1784)
 Heinrich XLII, Reuß-Schleizi krahv aastast 1784, 1. vürst 1806–1818 (1752–1818)
 Heinrich LXII, 2. vürst 1818–1854 (1785–1854)
  Heinrich LXVII, 3. vürst 1854–1867 (1789–1867)
  Heinrich XIV, 4. vürst 1867–1913 (1832–1913)
  Heinrich XXVII, 5. vürst 1913–1918 (1858–1928)
 Heinrich XXIV, Reuß-Schleiz-Köstritzi krahv 1692–1748 (1681–1748), kõik elavad järglased põlvnevad temast

Monarhia kaotati 1918. aastal.

 Teised tähtsad isikud 

 Auguste Reuß zu Köstritz (1822–1862)
 Heinrich XXIV Reuß zu Köstritz (1855–1910), helilooja
 Eleonore Reuß zu Köstritz (1860–1917), Bulgaaria tsaaritar
 Heinrich XXXII Reuß zu Köstritz, Hollandi Wilhelmina pärija aastani 1909.
 Magdalena Reuß zu Köstritz, Hubertus von Preußeni naine

Kategooria:19. sajand Saksamaal
Kategooria:Saksamaa ajaloolised riigid
Kategooria:Saksa Riik