Antigoniidide dünastia

Antigoniidide dünastia (vanakreeka keeles Ἀντιγονίδαι) oli hellenistlike kuningate dünastia, mis sai alguse Aleksander Suure kindralist Antigonos I Monophthalmosest ("ükssilm").

Ajalugu
Suuremas osas Kreeka Makedooniast olid antigoniidid Antipatriidide mantlipärijad, nad valitsesid ka Väike-Aasiat ja Põhja-Süüriat. Antigonos püüdis saada oma kontrolli alla kogu Aleksander Suure impeeriumit, aga see lõppes Diadohhide sõdades  aastal 301 eKr Ipsose lahingus lüüasaamisega. 

Antigonos I Monophthalmose poeg Demetrios Poliorketes jäi lahingus ellu ning suutis paar aastat hiljem Vana-Makedoonias ise võimule saada. Lõpuks ta siiski kaotas koha troonil ning suri Seleukos I Nikatori vangina. 

Järgnes segadusteaeg, kuid aastaks 276 eKr suutis Demetriose poeg Antigonos II Gonatas uuesti dünastia Makedoonias (ja suuremas osas Kreeka linnriikidest) võimule saada. 

Philippos V valitsusajal peeti ülemvõimu pärast Rooma vabariigiga Makedoonia sõdu: 214–205 eKr, 200–197 eKr, 171–168.

Dünastia viimane valitseja oli Perseus, kes valitses aastatel 179–168 eKr. Ta ei suutnud Rooma vabariigi agressioonile vastu seista ning 168. aasta Pydna lahinguga lõppes Antigoniidide dünastia võimuaeg.

Dünastia
Antigoniidide dünastia valitsejad olid:
KuningasValitsusaastad (eKr)Antigonos I Monophthalmos 306–301Demetrios Poliorketes 294–287Antigonos II Gonatas 276–239Demetrios Õiglaneu 250Demetrios II Aitolikos239–229Antigonos III Doson229–221Philippos V221–179Perseus (Makedoonia)179–168
Makedoonia viimane kuningas Andriskos väitis, et on Perseuse järeltulija.

Antigoniidide-aegsed mündid
 Antigoniidide dünastia mündid

Kategooria:Dünastiad
Kategooria:Vana-Kreeka
Kategooria:Kreeka ajaloolised riigid
Kategooria:Euroopa vanaaja riigid
Kategooria:Hellenistlikud riigid