Freymann (Nursi)

Freymann (saksa keeles Freymann a. d. H. Nursie, ′Freymann Nursi kojast′, eristamaks Joosu mõisa Freymanni suguvõsast) oli aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsa liikmed Saksamaal, Soomes ja Rootsis.

Ajalugu
Suguvõsa päritolu on jäänud ebaselgeks. Alguses kandis see nime Neumann. 1666. aastal tõsteti Johann Neumann (suri pärast 1682) Rootsi aadliseisusse ja võttis perekonnanimeks Freymann, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkondaSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 76. 

1747. aastal immatrikuleeriti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse ja 1888. aasta märtsis immatrikuleeriti Arthur von Freymann (1855–1919) Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 489 .

Suguvõsa liikmeid
pisi|175px|Kindralmajor Karl von Freymann (1861−1920)
Carl Otto von Freymann (u 1660−1729), ooberst, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik
Reinhold Johann von Freymann (surnud 1736), Rootsi ooberstleitnant ja Vene kindralmajor, mõisaomanik
Johann Friedrich von Freymann (suri enne 1733), Madalmaade kindralmajor
Johann Friedrich von Freymann (u 1720−1782), kindralmajor, mõisarentnik
Carl Otto Friedrich von Freymann (1788−1858), kindralleitnant, Liivimaa ja Riia inseneriringkonna komandör
Gustav Georg von Freymann (1789−pärast 1857), kindralmajor, Orenburgi suurtükiväe ülem
Hermann Jakob von Freymann (1791−1865), kindralmajor
Ferdinand Otto Ludwig von Freymann (1792−1836), ülemõpetaja, pedagoog, mõisaomanik
Anton Wilhelm Eduard von Freymann (1807−1861), kindralleitnant, Peterburi kindluse suurtükiväe komandör, patarei- ja brigaadikomandör
Alexander Heinrich Otto von Freymann (1818−pärast 1873), suurtükiväekapten, tõeline riiginõunik
Alexander Ludwig Traugott Ernst von Freymann (1818−1886), titulaarnõunik, Riia maakohtunik, Liivimaa Talurendipanga president, mõisaomanik
Leo Gustav Hermann Arthur von Freymann (1819−1885), Riia maakohtunik, Liivimaa maanõunik, Liivimaa õuekohtu assessor, mõisaomanik
Rudolph Karl Ernst von Freymann (1821−1906), kindralmajor
Karl Gustav Hermann von Freymann (1822−1913), kolleegiuminõunik, koolidirektor, pedagoog
Otto Nicolai Julius Samuel von Freymann (1849−1924), kindralmajor, Soome kadetikorpuse õppejõud
Nicolai Konstantin von Freymann (1851−1906), kindralmajor, Turkestani kindluse suurtükiväe komandant
Eduard Karl Gustav von Freymann (1855−1920), kindralleitnant, roodu-, polgu- ja brigaadikomandör
Karl Arthur von Freymann (1855−1919), õigusteaduse kandidaat, Liivimaa õuekohtu assessor, Dresdeni maakonnanõunik
Rudolph Karl Wilhelm von Freymann (1860−1934), tõeline riiginõunik, tallmeister, senaator
Karl von Freymann (1861−1920), kindralmajor, roodu-, pataljoni-, polgu-, brigaadi- ja diviisikomandör, kirjanik 
Georg Hermann von Freymann (1865−1919), õigusteaduse kandidaat, 2. Volmari ülemtalurahvakohtu president, kihelkonnakohtunik, mõisaomanik
Georg Magnus Sylvester von Freymann (1870−1946), jurist, Viljandi linnasekretär, Freymanni suguvõsakroonika autor, kirjanik
Carl Johann von Freymann (1875−1907), ajakirjanik, proosakirjanik, luuletaja
Sergei von Freymann (1882−1946), maletaja, Usbekistani neljakordne meister
Georg Ludwig Eberhard von Freymann (sündinud 1972), loodusteaduse doktor, füüsik, Kaiserslauterni ülikooli professor
Christer-Ludwig Eberhard von Freymann (sündinud 1975), Liivimaa rüütelkonna eesistuja

Freymanni suguvõsa mõisavaldused
pisi|Vana-Nursi mõis
Eestimaa:
Lokuta (Tecknal) (1767)
Ida-Preisimaa:
Klein-Blandau (1927−1929)
Kuramaa:
Rauda (Rauden) (1860ndad, pandivaldus)
Liivimaa eesti distrikt:
Iigaste (Igast) (1795−1797), Juba (Quellenhof) (XVIII sajand−1861), Kärgula (Kerjel) (1791−1814), Pikkjärve (Pikjerw) (1864−1867), Rõuge (Rauge) (1767−1811), Sänna (Sennen) (1835−1838, pandivaldus), Tilsi (Tilsit) (1819−1820 pandi-, 1820−1833 pärusvaldus), Vana-Nursi (Alt-Nursie) (XVII sajand−1860), Vastse-Nursi (Neu-Nursie) (1765−1814)
Liivimaa läti distrikt:
Anniņmuiža (Annenhof) (kuni 1871), Härgmäe (Schloß Ermes) (1835−1844, pandivaldus), Korneti (Schreibershof) (1666−1784), Krona Sloka (Schlock-Amt) (1860ndad, rendivaldus), Mazdamas muiža (Klein-Dammenhof) (kuni 1871), Nēķene (Nötkenshof) (1666−1726), Nurmi (Nurmis) (1846−1920), Zekleri (Secklershof) (1844−? pandi-, ?−1854 pärusvaldus), Tiepole (Wittkop) (1849−1852, pandivaldus), Vana-Laitsna (Alt-Laitzen) (1730ndad−1780ndad, rendivaldus)

Viited

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 293.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 51-60 .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 489-490 .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd IV. Hamburg: 2014. Lk 65-122.
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd III. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1975. Lk 375.
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 76-77 .

Välislingid
Familiengeschichte der Familie v. Freymann a.d.H. Nursie saidil vonfreymann-chronik.de
Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

Kategooria:Liivimaa matrikliaadel
Kategooria:Rootsi introdutseerimata aadel
Kategooria:Saaremaa aadlisuguvõsad
Kategooria:Saaremaa matrikliaadel