Maria Piłsudska

pisi|300px|Maria Piłsudska haud Rasų kalmistul Vilniuses
Maria Piłsudska (sündinud Maria Koplewska, esimesest abielust Maria Juszkiewiczowa; 1865 VilniusAndrzej Garlicki, Romansy i awansy, Polityka – 17. august 1921 Kraków) oli poola õpetaja, Poola Sotsialistliku Partei aktivist ning riigijuht Józef Piłsudski esimene abikaasa (riigijuhi abikaasana 14. novembrist 1918 kuni 17. augustini 1921).

Maria vanemad olid Ludmiła Chomicz ja väikeaadlik Konstanty Koplewski. Ta lõpetas Peterburi naisülikooli, nn Bestuževi kooli,Rochelle Goldberg Ruthchild: Equality and Revolution: Women's Rights in the Russian Empire, 1905–1917. University of Pittsburgh Press: 2010. ISBN 9780822960669 ning töötas seejärel õpetajana. Ta oli Poola esseerliku partei I Proletariat liige. 1885. aastal Maria Koplewska vangistati Stefan Król, Cytadela Warszawska, Książka i Wiedza, Warszawa 1978, s. 190. (vangistuskoha kohta andmed puuduvad), hiljem oli taas tegev parteis ning organiseeris selle trükikoja tegevust Łódźis. 1900. aastal ta arreteeriti taas ja vangistati 11 kuuks Varssavi kindluse X paviljoni..

Parteitöös oli tollase perekonnanimega Maria Juszkiewiczowa varjunimi Ilus Daam (Piękną Damą) või Ilus Proua (Piękną Panią). Maria soosingut taotles ka temasse armunud Roman Dmowski, Poola natsionaaldemokraatliku liikumise rajaja ja Piłsudski peamine poliitiline rivaal. Natsionaaldemokraatliku poliitiku Jędrzej Giertychi väitel oli Dmowskil Mariaga suhe. Rivaalitsemise võitis siiski Piłsudski, mis võis olla üks põhjus konkurentide vahel elu lõpuni kestnud vaenuks.

Esimesest abielust, mis lõppes lahutusega, oli Marial tütar Wanda (1889–1908). Piłsudski abiellus Mariaga 15. juulil 1899 Paproć Duża luteri kirikus (mistõttu pidi Józef Piłsudski hakkama luterlaseks)Andrzej Garlicki: Józef Piłsudski: 1867–1935. Warszawa: "Czytelnik", 1988, s. 63–64. ISBN 8307017157.. Ametlikult jäid nad abiellu Maria surmani, kuid tegelikult elas Józef 1907. aastast koos Aleksandra Piłsudskaga (neiupõlvenimega Aleksandra Szczerbińska). 

Maria Piłsudska on maetud Rasų kalmistule Vilniuses (poola keeles cmentarz Na Rossie w Wilnie).

 Tunnustus 
 Iseseisvusrist (Krzyż Niepodległości; 1930, postuumselt)M.P. 1930 nr 300 poz. 423

Viited

Välislingid

Kategooria:Poola poliitikud
Kategooria:Pedagoogid
Kategooria:Sündinud 1865
Kategooria:Surnud 1921