Salitsiin

pisi
pisi
Salitsiin on fenoolglükosiidide hulka kuuluv orgaaniline ühend, milles glükoos ja salitsüülalkohol ehk saligeniin on ühendatud O-glükosiidsidemega.

Omadused
Molaarmass on 286,28 g/mol. Keemistemperatuur on 199–201 °C.

Leidumine looduses
pisi|Hõberemmelga lehed.
Salitsiini ja muid salitsüülhappe derivaate esineb looduses pajudes (näiteks hõberemmelgas), aaskannikeses, harilikus angervaksas, lamavas taliharjas ja paplites (hõbehaab, Populus candicans, must pappel, harilik haab).

Farmakoloogiline toime
Salitsiinil on põletikuvastane ja palavikuvastane toime.

Salitsiin ja muud salitsüülalkoholi glükosiidid (salireposiid, salikortiin, fragiliin, pitseiin jt) lõhustatakse sooles salitsüülalkoholiks ja glükoosiks. Salitsüülalkohol muundatakse maksas salitsüülhappeks. Salitsüülhape pärsib prostaglandiinide sünteesi, blokeerides tsüklooksügenaasi (COX) ensüümi.

Ajalugu
Salitsiini eraldas esimesena pajukoorest 1828 Müncheni ülikooli farmaatsiaprofessor Johann Andreas Buchner. Tal õnnestus saada väike kogus kollast ainet.

Välislingid
PubChem

Kategooria:Fenoolid