Tirza vald

Tirza vald (läti keeles Tirzas pagasts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lejasciemsi, Galgauska, Lizumsi, Druviena ja Jaungulbene vallaga ning Madona piirkonna Dzelzava ja Cesvaine vallaga.

Vallas elas 2016. aasta seisuga 925 inimest. Valla elanikest 93,5% on lätlased, 3,1% venelased. Valla halduskeskus on Tirza küla, vallavanem on Česlovs Barkovskis.

 Ajalugu 

Tirza valla alal asusid varem Tirza mõisa maad. Mõisade kaotamisel kuulus sellele 1664 ha maad. Lisaks asusid valla aladel veel Troška mõis, millele kuulus 348 hektarit, ja Tirza kirikumõis, millelel kuulus 286 ha maad.Latviešu konversācijas vārdnīcas XXI. sējuma 42 987-42 990 slejas. Rīga: 1940.

Valla vana saksakeelne nimekuju oli Tirsen. Aastal 1935 oli valla pindala 79 km² ja seal oli 1578 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Tirza ja Upmalieši külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Tirza külanõukoguga likvideeritav Upmalieši külanõukogu. Aastal 1954 arvati külanõukogu koosseisu Virāne külanõukogu kolhoosi Boļševiks maad, aastal 1977 aga osa likvideeritavast Sinole külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

 Loodus 

Tähtsamad jõed on Tirza jõgi ja selle lisajõgi Azanda.

Looduskaitse all on Vecaduliena mänd, Liepkalni tamm, kaks nimetut põlist pärna  ja üks elupuu.

 Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Tirza Püha allikas.

Kohaliku kaitse all on Vecaduliena mõisa kabel, Tirza mõisaansambel (sealhulgas tall-elumaja), Ceumernide suguvõsa vapireljeef Tirza kalmistu kabelis, Ceumernide pere kabel, Tirza Orukõrts, Tirza-Velēna põllumajandusühistu maja ja Lejasvīndedži keskaegne kalmistu.

Regionaalse kaitse all on  Tirza vasallilinnus, Tirza kirik, selle orel, orelirõdu, uksed, kantsel ja altar, Dūnītese kõrts,  Niedra keskaegne kalmistu ehk Nāve männid, hiiepaik Jāņukalni Suurkivi, bibliograaf Jānis Misiņši suguvõsa maja ning Zvanulejase muinaskalmed. 

 Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 859 lätlast, 24 venelast, 10 valgevenelast, 7 ukrainlast, 9 poolakat ja 3 leedulast.Ethnic composition of Latvia 2011 

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Alsupes  mazciems   Branti  mazciems   Dārtiņa  mazciems    Dzirnavas  mazciems   Indrāni  mazciems   Jaunaduliena  mazciems   35 (2000) Jauntirza  mazciems    Jaunzemi  mazciems   Kalvīši  mazciems    Liepas  mazciems   Peļņi  mazciems   Zosēni  mazciems   Tirza  ciems  219 (2025) Troškas  mazciems   39 (2000) Vecaduliena  ciems  35 (2025) Virāne  mazciems   40 (2000)
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

 Välislingid 

 Valla koduleht (läti keeles)

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Gulbene piirkond