Wilcken (Vaimõisa)

Wilcken (vene keeles Вилькен) oli Saaremaalt pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. 

Ajalugu
Suguvõsale pani aluse XVI sajandi teisel poolel tegutsenud Hans Wilcken, kes oli Kuressaare rae liige. Hans oli mitme Eestimaa ja Liivimaa mõisa valdaja. Hansu järeltulijad omasid Voka, Vaimõisa ja Vestli mõisat ja iga mõisa omanik pani aluse Wilckenite aadlisuguvõsa eri harule.

Suguvõsa liikmeid
Hans Wilcken (suri pärast 1568), Kuressaare raehärra
Claus Wilcken (suri pärast 1637), Kuressaare raehärra
Johann (Hans) Wilcken (suri enne 1655), Kuressaare raehärra
Claus Heinrich Wilcken (1655−1704), Tallinna raehärra, kaupmees
Conrad Wilcken (u 1638−1710), Kuressaare raehärra, kaupmees
Johann Wilcken (u 1645−1710), Jõelähtme ja Keila pastor, Lääne-Harju praostkonna praost
Joachim Nicolaus Wilcken (1685−1735), Hageri pastor
Johann Andreas Wilcken (1691−1774), Tallinna raehärra ja bürgermeister, Eesti maavaeslastekohtu sekretär (1724–1727) (saksa keeles), kaupmees
Conrad Wilcken (suri 1754), Kaarma ja Püha pastor, Saaremaa konsistooriumi assessor
Justus Johann Wilcken (suri u 1770), Jämaja pastor
Joachim Nicolaus Wilcken (1726−1795), Tallinna raehärra, kaupmees
Christian Fabian Albert von Wilcken (1786−1849), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant)
Johannes (Hans) Otto von Wilcken (1857–1900), meditsiinidoktor, Uuemõisa, Saunja, Kärbla ja Räägu mõisnik

Wilckeni suguvõsa mõisavaldused
Eestimaa:
Kõrvetaguse (Körwentack) (1799−1800, pandivaldus), Kärbla (Kerwel) (1895−1904 ja 1905−1909), Lümandu (Limmat) (1727−1785), Maidla (Wredenhagen) (1789−1815), Räägu (Hohenheim) (1895−1904 ja 1905−1909), Saunja (Saunja) (1899−pärast 1900), Uuemõisa (Neuenhof) (1899−1907), Vaimõisa (Waddemois) (1802−1888), Vilkla (Wilkilby) (1899−1907), Voka (Choudleigh) (1806−1905), Ülgase (Ilgas) (1846−1888)
Kuramaa:
Oksle (Oxeln) (alates 1899)
Liivimaa eesti distrikt:
Palo (Pallamois) (1840−1842, pandivaldus), Unipiha (Unnipicht) (1853−1856, pandivaldus), Vastse-Koiola (Neu-Kirrumpäh-Koiküll) (1840−1842, pandivaldus)
Saaremaa:
Igi (Schöneichen) (XVIII sajandil), Mäe-Nõmpa (Hoch-Nempa) (1777), Täätsi (Theets) (1667−?), Uue-Nõmpa (Neu-Nempa) (1777−enne 1784), Vana-Nõmpa (Alt-Nempa) (1777−enne 1784), Vestli (Wesselsdorf) (enne 1738−1789)
Vilno kubermang:
Koirany
Vitebski kubermang:
Arteikovitš

 Viited 

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 481-482.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 403-404 .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 636-638, 696  .
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1959. Lk 554-559.
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2005. Lk 202.
Hansen, Alfred von. Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschelchter. Bd I. Hamburg-Rahlstedt: Verlegt bei Harry von Hofmann, 1961. Lk 90-101.

Kategooria:Aadlisuguvõsad
Kategooria:Eestimaa aadlisuguvõsad
Kategooria:Liivimaa aadlisuguvõsad
Kategooria:Saaremaa matrikliaadel