Saarküla

Saarküla (vene keeles Саркюля, soome keeles Saarkylä) on küla ajaloolisel Ingerimaal, Rosona jõe kaldal, u 2 km kaugusel Narva-Jõesuust kirdes. Küla maa-ala kuulub Venemaa Leningradi oblasti Kingissepa rajooni.   

Saarkülas elas veel 2010. aasta seisuga aastaringselt viis elanikku. Alates 2012. aastast püsiasustus puudub, kuid suviti elab külas kuni 70 inimest.https://web.archive.org/web/20160202201233/http://fgis.economy.gov.ru/fgis/ Materialy po obosnovaniju projekta generalnogo plana munitsipalnogo obrazovanija Kuzjomkinskoje selskoje poselenije munitsipalnogo obrazovanija Kingiseppski munitsipalnyi raion Leningradskoi oblasti, Sankt-Peterburg 2015 Külal puudub püsiv maanteeühendus teiste asulatega.

Ajalugu
pisi|Eesti-Ingeri (sealhulgas Saarküla) elanikkonna rahvuslik koosseis 1934. aastal

Küla oletatav esmamainimine leidis aset Rootsi kuningriigi võimuesindajate poolt aastatel 1618–1623 koostatud maksuraamatus, milles küla kandis nime Narofschoi Ostrof by.Andrijašev, A. M.: Materialy po istoritšeskoi geografii Novgorodskoi zemli, s. 456. Moskva: Imperatorskoje obštšestvo istorii i drevnostei rossijskih pri Moskovskom universitete, 1914. Rootsi allikates esinevad ka nimekujud Sarakÿla, Sarakÿlla, Sarrekÿlla, Sareckÿlla ja Sarenkÿlla.

1848. aasta etnograafiliste andmete järgi elasid Saarkülas ingerlased, ingerisoomlased ja venelased.Peter von Köppen (1848) ErklärenderText zu der ethnographischen Karte des St. Petersburger Gouvernements, lk. 86. Sankt-Peterburg. Hilisemates allikates on kuni Teise maailmasõjani küla elanikena mainitud ainult ingerlasi.Juuso Mustonen, toim. Eestin Inkeri (1934)

1920. aasta Tartu rahulepingu kohaselt läks küla Eesti Vabariigile, kus see moodustas osa nn Eesti Ingerist ja kuulus administratiivselt Viru maakonna Narva valda.

1920. aastal oli Saarkülas 53 majapidamist. 1922. aastal oli külas 386 elanikku. Saarkülas oli kool ja kirik. Kuna küla asus saarel, ümbritses seda vesi: põhjast Narva laht, lõunast Rosona jõgi, lääne poolt Narva jõgi ja idast nüüdseks kadunud jõeke, mis ühendas Vaikset järve Narva lahega. Saar oli poolteist kilomeetrit lai ja ligi 4 km pikk. Naabruses asuva Väikülaga toimus parve- ja laevaühendus.

Pärast Eesti taasokupeerimist 1944. aastal muutsid Nõukogude võimud jaanuaris 1945 administratiivpiire ja viisid kõik Narva jõest ida pool asuvad senise Eesti Ingeri alad (sealhulgas Saarküla) üle Vene NFSV Leningradi oblasti koosseisu.

Aastatel 1936–1940 elas külas vene luuletaja Igor Severjanin. Tema auks on Saarkülas nimetatud tänav ja seal on korraldatud Igor Severjanini autorilaulude festivale.

pisi|Saarküla 1860. aasta kaardil
Viited

Kategooria:Leningradi oblasti külad
Kategooria:Kingissepa rajoon (Leningradi oblast)
Kategooria:Narva vald