Mira

pisi|Mira ultraviolettvalguses ja nähtavas valguses
Mira (ο Ceti) on täht Vaala tähtkujus. See oli esimene vaadeldud muutlik täht ja sai seega omasuguste tähtede (miriidide) prototüübiks. Selle tähesuurus võib muutuda kuni 1700 korda. 332-päevase tsükli jooksul kõigub selle näiv heledus palja silmaga nähtava 3m ja 10m vahel. Näiva kadumise ja uuesti ilmumise tõttu sai ta Johannes Heveliuselt nimeks Mira (ladina k 'imepärane, imeline').

Mira on kaksiktäht, mille põhitäht Mira A on muutlik punane hiid ja kaaslane on valge kääbus Mira B. 

Mira kaugus Maast on umbes 300 valgusaastat.van Leeuwen, F. (November 2007). "Validation of the new Hipparcos reduction". Astronomy and Astrophysics. 474 (2): 653–664. arXiv:0708.1752free to read. Bibcode:2007A&A...474..653V. doi:10.1051/0004-6361:20078357. Selle avastas David Fabricius 1596. aastal. Johann Holwarda avastas 1639. aastal, et Mira heledus muutub enam-vähem reeglipärase intervalliga. 1936. aastal esitas Mira pulsatsiooniteooria Tartu matemaatik Jakov Gabovitš.Heino Eelsalu, Astronoomialeksikon, Tallinn 1996, lk 83

2007. aastal avastati NASA kosmoseteleskoobi GALEX abiga, et Miral on komeetidega sarnaselt saba, mis on 13 valgusaasta pikkune. Selle põhjuseks peetakse Mira suurt relatiivset kiirust 110 km/s.A. Mayer: Herschel’s view into Mira’s head. In: Astronomy & Astrophysics. Band 531, 2011, S. L4, doi:10.1051/0004-6361/201117203.
pisi|600px|Mira koos sabaga ultraviolettvalguses pildistatuna|vasakul
 Viited 

Kategooria:Tähed
Kategooria:Vaal (tähtkuju)