Üldhoolekandekolleegium

Üldhoolekandekolleegium (ka üldise järelevalve prikaas, üldise hüveolu kolleegium; vene приказ общественного призрения, saksa Kollegium Allgemeiner Fürsorge) oli Vene keisririigi kubermangudes (sh Eesti alal) hoolekande-, tervishoiu- ja haridusküsimustega tegelev kubermanguvalitsuse järelevalveasutus (kolleegium).Üldhoolekandekolleegiumist Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 21.06.2016)

 Eestimaal 
Keisririigis asutati esimesed kolleegiumid 1775 Katariina II ajal. Liivi- ja Eestimaal asutati esimesed kolleegiumid (vene Эстляндскій Приказъ Общественнаго Призренія) 1783 asehalduskorra oludes. Kui Eesti alal asehalduskord kadus, siis kolleegiumite töö jätkus. Eesti alal tegutsesid Eestimaa kubermanguvalitsuse Eestimaa (vene Эстляндский Приказ Общественного призрения) ja Liivimaa kubermanguvalitsuse Liivimaa lldhoolekandekolleegium (Лифляндский Приказ Общественного призрения).

Kolleegiumi esimees oli vastava kubermangu kuberner ja liikmed vastava kubermangu kohtute esindajad: igast kohtust (ülemaakohus, kubermangumagistraat, ülemkorrakohus) kaks liiget. Kolleegium allus vahetult Venemaa keisrile ja Valitsevale Senatile.

Kolleegiumite ülesannete seas oli rahvakoolide (kuni 1802. aastani), haiglate, vaestemajade, hullumajade, lastekodude, töö- ja parandusmajade rajamine, hoolekandmine ja nende üle järelevalve tegemine. 1811. aastal läksid üldhoolekandekolleegiumid Politseiministeeriumi majandusasjade departemangu alluvusse ning 1819. aastast Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi alluvusse.

1797. aastal loodi kubermanguvalitsuste juurde arstivalitsused (vene Врачебная управа), millele allutati kreisiarstid, kirurgid ja kõik meditsiinilist puudutav. Kubermangu arstivalitsuse koosseisu kuulusid arst-inspektor, operaator ehk kirurg, akušöör ehk sünnitusarst ning kirjutaja. Igas kreisis ehk maakonnas täitsid tervishoiuametnike ülesandeid kreisi- ehk maakonnaarstid ja ämmaemandad, kelle tegevust kontrollisid arstivalitsuse inspektorid.Sandra Nõulik, Arstiamet Eestis 19. sajandi esimesel poolel, Tallinna Ülikool Humanitaarteaduste Instituut, Tallinn 2019 Kreisiarstide teostasid järelevalvet Eestimaa kubermangus Eestimaa kubermanguvalitsuse arstivalitsuse inspektoridBrennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,  (saksa k. Medizinalinspektor): 1797–1798 dr. Georg Ludvig Knobloch (1742–1798),Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,  1798–1799 Peter von Bellingshausen (1762–1823), 1799–1809 Daniel Salzmann, 1809–1824 dr. Justus Samuel Walter (1749–1828),Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,  1824–1842 dr. Georg Heinrich Proffen (1769-1850),Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,  1842–1865 dr. Gustav Eduard von Meyer (1801–1865),Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,  1865–1869 dr. Gustav Ehrenbusch (1809−1869),Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,  1869–1886 dr. Johann Eduard von Falck (1812–1904),Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,  1886–1888 Aleksei Vassiljevski (1853–1913),Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922, -122 1888–1889 N.N. Gorlitsõn, 1889–1892 Leonid Malinovski, 1892–1893 A. P. Milovzorov, 1893–1894 Nikolai Krusenstjern, 1894–1896 Kornil Sprenšin, 1896–1897 Mihhail Saveljev, 1897–1899 Vassili Lipski, 1899–1903 Sergei Agafonov (1856–),Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922,  1903–1904 Vassili Košelev, 1904–1909 V. M. Fjodorov, 1909–1912 V. N. Savtšenko, 1912– Vladimir Mazkevitš.

Liivimaa kubermangus teostasid kreisiarstide järelevalvet Liivimaa kubermanguvalitsuse arstivalitsuse inspektorid (Medizinal-Insp. d. Gouverment Livland, Inspektor d. Livlandische Medizinalverwaltung)Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905, , Mitau: E. Bruhns, 1905: 1797–1802 H. B. Buhrmann, 1802–1804 Philipp Aubel, 1804–1829 med. dr. David Georg Kurtzwig (1764–1834), 1829–1835 Ludwig Dyrsen (1797–1835), 1835–1855 David Demetrius Levy (1786–1855), 1855–1873 Theodor Reinhold von Irmer (1814–1874), 1873–1891 Nicolai Hess (1831–1891), 1891–1892 kt. Carl Lange, 1892–1894 Nikolai Malinin, 1894– Victorin Aristov

Ühiskondliku Hoolekande Kolleegium likvideeriti Eestis 1. septembril 1917 Eestimaa kubermangukomissar Jaan Poska korraldusel ning varad läksid üle Eesti maavalitsusele.Arne-Lembi Kööp, Inge Suder. 240-aastane ITK: algusaegadest kuni Eesti iseseisvumiseni, ITK Sõnumid 08-25 nr 76, lk 20-21

 Haridusasutused 
Tartu õpperingkonna asutamiseni oli hoolekandekolleegiumi halduses kool Tallinnas ja maakonnakooliasutused Paldiskis, Lihulas ja Haapsalus.

 Hoolekandekolleegiumi hospidalid 
Ühiskondliku hoolekande kolleegiumid olid kohustatud hooldama koole, vaestemaju, orbude kodusid ja eraisikuile määratud raviasutusi. Liivimaa kubermangu Ühiskondliku Hoolekandekolleegiumi järelevalvel ja Harju kreisiarsti valitsemisel avati ringkonnahaigla, milleks kolleegium palkas 1784. aastal ühe arsti ja ühe kirurgi vaeste arstimiseks nende kodudes. Aasta hiljem võeti ametisse ka teine kirurg ja üüriti üks eramaja Karja värava ees, milles organiseeriti 12 voodikohaga haigla. Seda raviasutust juhatas komissar, majandusküsimustega tegeles virtin, haigeid ravis alamkirurg ja talitajaiks olid naised. Et arstimine toimus tasuta, hakati raviasutust rahva seas kutsuma Priihospidaliks. Priihospidal juhiks oli Georg Ludvig Knobloch, kui Mere- ja Maaväehospidalid ühendati Tallinna sõjaväehospidaliks, ostis Eestimaa kubermangu Ühiskondliku Hoolekande Kolleegium Tallinna sadamavalitsuse käest
Ida-Tallinna Keskhaigla krundi koos hoonetega.

1841. aastal avati ringkonnahaigla Liivimaa kubermangu Ühiskondliku Hoolekandekolleegiumi järelevalvel ja kreisiarsti valitsemisel.
 Vaestemajad 
Tallinnas Suur-Juhkentali tänav 52a asus vaestehoolekandeks Eestimaa Üldhoolekandekolleegiumi vaestemaja.

1917. aastal võttis Eestimaa Üldhoolekandekolleegiumi ülesanded üle Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu.

Eestimaa Üldhoolekandekolleegiumi järelevalve all olid ka Eestimaa kubermangu maakonnahaiglad kreisilinnades Rakveres, Paides ja Haapsalus.Заметки о предметах, которые предполагаются к осмотру их императорскими высочествами государем великим князем Владимиром Александровичем и государынею великою княгинею Мариею Павловной во время пребывания их в г. Ревеле, Уздныя городскія больницы, 1886

 Viited 

 Välislingid 
 Üldhoolekandekolleegiumist Ajalooarhiivi fondiloendis

Kategooria:Venemaa Keisririik