Nutria

pisi|Nutriad Ljubljanica jões Sloveenias
Nutria (Myocastor coypus, kirjeldaja Juan Ignacio Molina, 1782) on suur taimetoiduline poolveeline näriline, sugukonna nutrialased (Myocastoridae) ainus liik. Looduses subtroopilisest ja parasvöötmelisest Lõuna-Ameerikast pärinevat liiki on majanduslikel kaalutlustel introdutseeritud Põhja-Ameerikasse, Euroopasse, Aasiasse ja Aafrikasse.LeBlanc, Dwight J. 1994. Prevention and Control of Wildlife Damage – Nutria. Animal and Plant Health Inspection Service. Ehkki teda hinnatakse endiselt karusnaha tõttu, peetakse nutriat võõrliigina valdavalt ohtlikuks kohalikele ökosüsteemidele.

Nutriad elavad veeäärsetes urgudes ja toituvad taimedest.

Eestis on nutriat kasvatatud põllumajanduslikult. 2016. aastal kanti nutria Euroopa Liidus koduspidamiseks keelatud liikide nimekirja.

 Nimetused eri keeltes 
Endise NSV Liidu aladel, Põhja-Ameerikas ja Aasias nutriana tuntud looma kohta kasutatakse inglise keeles ka mapudunguni keelest päris sõna coypu, mis on levinud Lääne-Euroopas ja Ladina-Ameerikas; hispaaniakeelsetes maades tähendab nutria saarmast.Carter, Jacoby. Worldwide Distribution, Spread of, and Efforts to Eradicate the Nutria (Myocastor coypus) – South America. United States Geological Survey. January 29, 2007. Retrieved on September 4, 2007. Prantsuse keeles nimetatakse nutriat ragondin, hollandi keeles beverrat ("kobrasrott") ja saksa keeles Wasserratte ("vesirott", mis eesti keeles tähistab teist liiki). Itaalias on levinuim nimetus nutria, kuid looma kutsutakse ka castorino ("väike kobras"), samuti kui nutrianahka. Rootsi keeles nimetatakse nutriat sumpbäver ("sookobras"). Brasiilias on kasutusel kolm nimetust: ratão-do-banhado, nútria ja tupikeelne laensõna caxingui.

Viited

 Välislingid 


Kategooria:Närilised
Kategooria:Eesti võõrliigid