Baltic Pride

Baltic Pride (Eestis ka Oma Maailma Avardamise ehk OMA festival) on 2009. aastast toimuv iga-aastane LGBT+ kultuurifestival, mis toimub kordamööda Baltimaade pealinnades: Tallinnas, Riias ja Vilniuses. Baltic Pride "seisab vaba ja hooliva ühiskonna eest, kus kõigil on hea ja turvaline elada, olenemata seksuaalsusest, sooidentiteedist ja eneseväljendusest". Festivaliga tõstetakse esile kohaliku LGBT-kogukonna muresid, õiguslikku olukorda ning sallivuse teemat ühiskonnas laiemalt. Üritust korraldavad Eesti LGBT Ühing, Lätis tegutsev Mozaīka ja Leedu Gei Liit. 

 Baltic Pride'i eelkäijad 
Eestis toimus 2003. aastal esimene organiseeritud LGBT ürituste sari, kui kahel päeval toimus luuletuste lugemine, filmide näitamine, pidu ning oli avatud mikrofon. 12.–15. augustil 2004 toimus LGBT kultuuriürituste sari Baltic Pride Tallinn. Eesti esimese LGBT kultuurinädala raames toimus Tallinna kesklinnas Eesti ja kogu Baltikumi esimene LGBT-paraad Moonbow Pride. Rahumeelselt kulgenud rongkäigust võttis osa hinnanguliselt 200 inimest. Kui 2005. aasta paraad kulges ilma eriliste vahejuhtumiteta, siis 2006. aastal hilines rongkäigu algus pommiähvarduste tõttu ning umbes viis inimest sai paraadil osalemisel tõsisemaid vigastusi. LGBT kultuurinädalad koos paraadiga toimusid 2004–2007. Eelkõige turvakaalutlustel katkes paraadide traditsioon 2007. aastal.

2005. aastal toimus Riias Läti esimene LGBT paraad Riga Pride. Vägivaldseks muutunud rongkäigul osales umbes 70 inimest, kelle vastu protesteeris umbes 3000 meeleavaldajat. Meeleavaldajad loopisid paraadilisi tomatite ja munadega ning tungisid vaatamata politsei kohalolule osalejatele kallale. 2008. aastani toimunud paraade saatsid arvukad rongkäiguvastased, vägivald ja võimude korduvad katsed paraade ära keelata. Kui 2005. aastal toimus Riias vaid paraad, siis alates 2006. aastast hakati sellega siduma ka teisi üritusi.

2007. aastal toimus Vilniuses esimene pride-üritus: Vikerkaare päevad. Nädal aega väldanud ürituste sarjas toimusid avalik demonstratsioon, pidu ning konverentsid ja seminarid.

2008. aastal otsustasid Baltikumi LGBT organisatsioonide esindajad ühiselt Siguldas, et edaspidi hakatakse koos korraldama ühist Baltic Pride'i festivali.

 Toimunud festivalid 
pisi|Esimene Baltic pride toimus Riias.

 2009 Riia 
16.–17. mail Riias toimunud esimese Baltic Pride'i festivali raames toimusid kahe päeva jooksul töötoad, poliitilised debatid ja filmilinastused. Festivali kavas olnud LGBT paraad toimus Riia kesklinnas asuval Vērmanese pargis. Rongkäigul osales umbes 600 inimest. Politsei poolt tugevalt turvatud paraad kulges ilma tõsisemate vahejuhtumiteta. Tegemist oli esimese korraga Riias, kui rongkäigul osalejaid ei transporditud turvakaalutlustel politseibussiga paraadi alalt minema ning neid ei rünnatud ega ahistatud. Samas saatsid paraadil osalejaid meeleavaldajate homofoobsed ja nende suhtes füüsilisele vägivallale üleskutsuvad plakatid.

Riia linnavolikogu otsustas paraadile antud loa tagasi võtta, kuna nende silmis oli marss "avalikku sündsust solvav ning avaliku julgeoleku oht." Amnesty International oli linnavolikogu otsuse suhtes väga kriitiline: "Langetatud otsus on vastuolus Läti seadustega ning rikub Baltikumis elavate LGBT-inimeste õigust väljendusvabadusele ja rahumeelsele kogunemisele." Otsus kaevati kohtusse. Kohus otsustas tühistada linnavalitsuse otsuse ja sellega lubada paraadil toimuda.

 2010 Vilnius 
5.–9. mail Vilniuses toimunud festival kavas olnud üritused tõmbasid tähelepanu seksuaalse sättumuse alusel toimuvale diskrimineerimisele ning homofoobia tekke põhjustele ja tagajärgedele. Festivali raames toimusid kultuurilised ja sotsiaalsed üritused: näitused, filmifestival ning konverents "Inimõigused hirmu ja eelarvamuste vastu". Nädala tipphetkeks oli "Võrdsuse marss", mis oli ühtlasi ka Leedu esimene LGBT-paraad. Rongkäigul osales umbes 500 inimest, teiste seas ka kaks Leedu parlamendi liiget. Paraad ise küll kulges ilma tõsisemate vahejuhtumiteta, aga politsei pidi jõudu kasutama ürituse vastaste suhtes, kes üritasid paraadi alale tungida. Üritusel said meeleavaldajate käe läbi viga üks politseinik ja ajakirjanik. Meeleavaldajad karjusid paraadil osalejatele solvanguid ning loopisid neid kivide ja pudelitega. Paraadi saatis umbes 1000 meeleavaldajat ja 600 politseiniku.

Festivali nädala alguses otsustas Leedu alama astme kohus paraadi turvakaalutlustel ära jätta. Kohtu otsust kritiseeris teiste seas teravalt riigi president Dalia Grybauskaitė. Järgmise astme kohus ei nõustunud alama astme kohtu otsusega. Kohus ütles, et riik peab tagama enda kodanikele õiguse rahumeelseks kogunemiseks. See õigus on kohtu järgi ka vähemustel, kes võivad omada ebapopulaarseid ideoloogiaid. Nimelt oli kuu aega enne paraadi toimumist selle vastu enam kui 70% küsitletud leedulastest. Kohus rõhutas, et selle õiguse võimalikud negatiivsed tagajärjed ei ole piisav põhjus, et rongkäigu toimumist takistada.

 2011 Tallinn 
6.–11. juunil toimus Baltic Pride'i pidustuste raames Tallinnas Oma Maailma Avardamise Festival (OMA festival). Festivali kavas oli LGBT filmiprogramm, kontserdid, näitused, õpitoad, peod ja spordisündmused. Samuti toimus konverents "Erinevus rikastab", mis keskendus eri vanuses seksuaalvähemustele. Nädala lõpetas Rotermanni kvartalis toimunud vabaõhu kontsert, kus teiste seas esinesid Ithaka Maria, ansambel Laine, Sofia Rubina ja Jana Kask.

Festivalile avaldasid ühispöördumises toetust mitme Euroopa riigi suursaatkonnad Eestis. Oma ametliku seisukoha avaldas ka Eesti katoliku kirik.

 2012 Riia 
28. maist 3. juunini Riias toimunud festivali kavas olid seminarid, töötoad ja filmilinastused. Festivali kõrgpunktiks oli Riia kesklinnas toimunud LGBT-paraad, kus osales umbes 400 inimest. Rongkäik toimusid suuremate vahejuhtumiteta. Pärast paraadi toimus Germanese pargis miiting "Tehke häält inimõiguste eest". Teiste seas osalesid festivalil Läti välisminister Edgars Rinkēvičs, sotsiaalminister Ilze Viņķele ja Riia linnapea Nils Ušakovs. Euroopa Parlamendi LGBT Õiguste Töörühma esindaja Ulrike Lunacek kommenteeris festivali Lätis järgmiselt: "Rohke osavõtt ja kahe ministri osalemine on ennekuulmatu. Arvestades seda, et kuus aastat tagasi pidime me, paraadil osalejad, end hotellis peitma. Seda seetõttu, kuna politsei ei saanud või ei tahtnud meid kaitsta tänavale tulnud radikaalsete protesteerijate eest."

 2013 Vilnius 
13.–31. juunil Vilniuses toimunud Baltic Pride'i festivali kavas olid Leedu LGBT ajaloo näitus, luuleõhtu, rahvusvaheline inimõiguste konverents, filmifestival ning töötoad, fotonäitused ja peod. Festivali kulminatsiooniks oli Vilniuse kesklinnas Gediminase puiesteel]] toimunud LGBT-paraad, kus marssis umbes 800 inimest. Teiste seas ka mitmed Euroopa Parlamendi liikmed ning kaks Leedu parlamendi liiget. Paraad toimus ilma tõsisemate vahejuhtumiteta. Euroopa Parlamendi LGBT Õiguste Töörühma kaaspresident Ulrike Lunacek kirjeldas marssi järgmiselt: "Kui välja arvata paar visatud muna ja üks vigastatud politseinik, on Leedus olukord kahtlemata paremaks läinud."

Vilniuse linnapea Artūras Zuokas üritas takistada paraadi toimumist linna südames, tuues ettekäändeks turvakaalutlused. Seda vaatamata sellele, et samasse kohta on varem lubatud teisi demonstratsioone. Kaks kohtuastet otsustasid, et Vilniuse linnavalitsus on paraadi keelamisega rikkunud selle korraldajate ja seal osalejate õigust rahumeelseks kogunemiseks. Ka pärast kohtuotsuste teada saamist üritasid linnavõimud takistada paraadi toimumist südalinnas. Amnesty International avaldas Vilniuse linna tegevuse suhtes nördimust.

 2014 Tallinn 
2.–8. juulil toimus Tallinnas ja Tartus Baltic Pride'i pidustuste raames OMA festival. Festivali teemaks oli "Astu Välja!" ning tunnuslauseks "Ma astun välja enda õiguse eest olla mina ise, ma astun välja oma perekonna ja sõprade õiguse eest olla need, kes nad on". Igale päevale oli määratud kindel teema: lood, tervis, poliitika, identiteedid, välja astumine ning perekond. Festivali raames toimusid etendused, töötoad, arutelud, lugemisgrupid, näitused. Kinos Artis toimus filminädal "Erinevus rikastab". OMA festivali kulminatsiooniks oli Sõpruse kino esisel platsil toimunud vabaõhukontsert "Astu välja!", kus teiste seas astusid üles Jana Kask, Vaiko Eplik ja Eliit, Kaire Vilgats ja Lauri Liiv.

 2015 Riia 
pisi| 2015. aastal ühines Baltic Pride üleeuroopalise Europride'i festivaliga
15.–21. juunil Riias toimunud Baltic Pride ühines Europride'i festivaliga. Tegemist oli esimese korraga, kui üleeuroopaline LGBT pride-nädal toimus endises NSV Liidu vabariigis. Festivali tunnuslauseks oli "Ole muutus! Tee ajalugu! Ajaloo muutmine on kuum!". Nädal aega väldanud festival kulmineerus vabaõhukontserdi ja LGBT-paraadiga. Riia kesklinnas toimunud paraadil osales umbes 5000 inimest. Paraad toimus ilma tõsisemate vahejuhtumiteta. Lisaks kohalikule LGBT-kogukonnale osalesid festivalil ka mitmed ühiskondlikud organisatsioonid, kultuuriühendused ning kaks parlamendi liiget.

 2016 Vilnius 
13.–19. juunil Vilniuses toimunud festivali tunnuslauseks oli "Me oleme inimesed, mitte propaganda!". Loosungiga juhiti tähelepanu Leedus "anti-LGBT propaganda" seadusele. Festivaliga üritati Leedus algatada laiemat avalikku arutelu samasooliste suhete õigusliku reguleerimise üle. Kavas olid kultuurilised- ja kogukondlikud üritused. Teiste ürituste seas viidi läbi rahvusvaheline inimõiguste konverents, mis keskendus samasooliste suhete seaduslikule tunnustamisele. Lukiškių väljakult Bernardine parki kulgenud LGBT-paraadil osales umbes 3000 inimest. Paraad toimus ilma tõsisemate vahejuhtumiteta. Lisaks kohalikule LGBT-kogukonnale osalesid festivalil ka mitmed Euroopa Parlamendi liikmed ja Leedu poliitikud.
 2017 Tallinn 
pisi|2017. aastal toimunud Baltic Pride'i raames toimus umbes 1800 osalejaga Tallinn Pride
6.–9. juulil Tallinnas toimunud festivali teemaks oli "Koos". Korraldajate sõnul polnud see "vaid vihje kooseluseadusele. "Koos" tähistab ka koos olemist ja koos tegutsemist, aga ka koos kasvamist ja koos vananemist." Festivalikavas olid konverents "LGBT+ kogukond: koos minevikus, olevikus ja tulevikus", samast soost perede piknik, Tallinna linna ekskursioon läbi LGBT+ ajaloo, Geikristlaste Kogu avatud uste päev ning kunstnik Anna-Stina Treumundi mälestusüritus. Lisaks toimusid mitmed töötoad, näitused, peod ja maailmakino linastused. Festivali raames toimus 10 aasta järel Eestis taas LGBT-paraad, kust võttis osa umbes 1800 inimest. Tallinna vanalinnas kulgenud paraad toimus ilma märkimisväärsete vahejuhtumiteta. Pärast rongkäiku toimus Sõpruse kino esisel väljakul vabaõhukontsert. Kontserdil esinesid teiste seas Sofia Rubina ja ansambel Laine.

Festivalile avaldasid ühispöördumises toetust mitme riigi suursaatkonnad Eestis, Euroopa Komisjoni esindus Eestis, Euroopa Parlamendi Infobüroo, Põhjamaade Ministrite Nõukogu ning Eesti välisministeerium. Ühispöördumine rõhutas: "Inimõigused kehtivad igale inimesele, hoolimata seksuaalsest orientatsioonist, sooidentiteedist või soolisest eneseväljendusest. Neid põhimõtteid austades on riigid kohustatud kaitsma kõiki oma kodanikke vägivalla ja diskrimineerimise eest ning kindlustama nende võrdse kohtlemise."

 2018 Riia 
Selle aasta festival ja Läti vabariigi 100. aastapäev sattusid kokku, seetõttu festivali üritused kestsid mitte nädala nagu tavaliselt, vaid sada päeva: 3. märtsist kuni 10. juunini. Kristīne Garina (Mozaika direktor) sõnul on 2018. aasta pride'i aktuaalsus seotud sellega, et «Läti on peatunud või isegi teinud sammu tagasi LGBT inimõiguste kontekstis… Baltic pride 2018 annab võimeka signaali Läti võimule ning seadusandjatele selle kohta, et tänapäevane situatsioon on täiesti vastuvõetamatu ning samasoolised paarid ei suuda siiani oma suhteid ametlikult registreerida, ja ei ole piisavat kaitset diskriminatsiooni vastu» («Latvia has stagnated or even taken steps back in terms of LGBT rights… The Baltic Pride 2018 will send a significant signal to Latvian authorities and lawmakers over that the situation is unacceptable and that same-sex couples still have no way of registering their relationships officially, and that furthermore there's not enough protection against discrimination»).

Festivali kava oli täis kultuuriüritusi erinevates Riia paikades, muuseas Läti rahvusraamatukogus. Need üritused olid pühendatud mitte ainult inimeste erinevusele ja inimõigustele, vaid ka Läti sõltumatusele. Üks festivalinädala üritustest oli töökoda, organiseeritud ECOM-i poolt ja pühendatud geide, biseksuaalide ja meeste seksivate meestega ning transsooliste tervise küsimustele. Festivalikulminatsiooniks sai meeleavaldus Riia Vanalinnas, mis toimus 9. Juunil 2018 ja kogunes üle 8000 osaleja mitte ainult Lätist, vaid ka muudest riikidest, sealhulgas Leedust, Eestist, Rootsist, Taanist, Saksamaalt, Kanadast. USA ja Suurbritannia suursaatkonnad tegid avalikud toetused Baltic pride-le Riias.

Festivalide üritustele liitus nii suur kui ka väike äri— nt ettevõtte Accenture osales meeleavalduses. Läti ajaloos esimene kord kolm erakonda saatis oma esindajaid meeleavaldusele. Läti äriinitsiatiivid toetasid festivali oma reklaamis, mõned kohvikud pakkusid vikerkaareküpsiseid ning väiksed pruulikojad (paradoksaalselt, aga need on seotud äärmuslike parempoolsete liikumistega) lõid õlle eribrändi Baltic Pride beer.
pisi|Plakat 2020. aasta rongkäigult.

 2020 Tallinn 
22.–28. juunil Tallinnas toimunud festival oli osa 24-tunnisest Global pride 2020. Festival alapealkirjaga "The Safe and Special Edition" viidi koroonapandeemia tõttu läbi suures osas virtuaalselt. Eesti LGBT Ühingu tegevjuhi Kristel Rannaääre sõnul on LGBT+ inimeste olukord Eestis muutunud aina ohtlikumaks: "Kasvanud on valitsuse ja inimõiguste vastaste organisatsioonide avalik vaenukõne LGBT+ inimeste suunal, millele on järgnenud jõulised sammud meie inimeste õiguste piiramiseks." Seetõttu pidas ta oluliseks LGBT+-teemadel kõnelemist.

Festivali raames sai võrgu vahendusel osa võtta LGBT+ viktoriinist, online jooga tunnist, Tallinna LGBT+ ajalootuurist, vestlusest Euroopa Parlamendi saadiku Marina Kaljurannaga ning kuulata taskuhäälingut Lilla agenda. Lisaks toimusid Queer Planet'i filmiõhtu, Eesti HIV-positiivsete võrgustiku avatud uste päev, Fotografiskas Tom of Finlandi näitus ning peod X-Baaris ja Sveta baaris.

Rhytms of Resistance Tallinn eestvedamisel toimus 27. juunil toimus rongkäik. Info selle toimumisest ei olnud avalik, et vältida pandeemia tingimustest suuremate rahvamasside kogunemist. Umbes 30 inimest marssisid ministeeriumide ühishoonest mööda Pärnu maanteed Vabaduse väljakule ja sealt edasi Riigikogu ette. Rongkäiku oli võimalik virtuaalselt jälgida.

 2023 Tallinn 
pisi|Baltic Pride'i rongkäik Estonia puiesteel
6.–11. juuni Tallinnas toimunud festivali teemaks oli " Üks kõigi ja kõik võrdsuse eest". Korraldajate sõnul viitab loosung intersektsionaalsusele ja solidaarsusele öeldes, et LGBT+ kogukond ei ole pride'l üksinda. Baltic Pride avas sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo. Festivali kavas olid konverents "Kväärikas keskkond, turvalisem Eesti", vikerkaarekangelaste auhinnatseremoonia, Vabamu näituse ""Niisugustest" LGBT-aktivismini. 20. sajandi lood seksuaal- ja soovähemustest Eestis" avamine, LGBT+ ajalootuur, Erkki Otsmani kontsert, kväärluule slämm, segakoori Vikerlased avatud proov ja perehommik. Lisaks toimusid mitmed peod ja filmilinastused.

Festivali raames kulges kuue aasta järel Tallinnas taas LGBT-paraad. Rahumeelselt kulgenud rongkäigus osales hinnanguliselt 7000 inimest. Rongkäik kulges Harju mäelt Rävala puiesteel asunud Linnaruumi festivali alale, kus toimus vabaõhukontsert. Seal esinesid segakoor Vikerlased, drag-artist Vilita, Reti Niiman, su/mi ja CHAiLD. Baltic Pride rongkäigul osalesid erakonnast Eesti 200 valitsusdelegatsioon koosseisus haridusminister Kristina Kallas, majandus- ja kommunikatsiooniminister Tiit Riisalo ja välisminister Margus Tsahkna ning riigikogu esimees Lauri Hussar. Esimest korda marssis rongkäigul Sotsiaalministeeriumi esindus eesotsas terviseminister Riina Sikkuti ja kantsler Maarjo Mändmaaga. 

11. juunil toimunud Geikristlaste Kogu sündmusel pandi toime usulisest kuuluvusest ja seksuaalsest sättumusest motiveeritud vaenukuritegu. Vene kodakondsusega noormees ründas sündmusel esinenud Soome pastorit rusikatega ja noaga. Rünnakus sai viga kolm inimest. Juhtunu mõistsid hukka sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo, siseminister Lauri Läänemets ja Riigikogu LGBT+ kogukonna toetusrühm.

Festivalile avaldasid ühispöördumises toetust mitme riigi suursaatkonnad Eestis ja Euroopa Komisjon. Ühispöördumises rõhutati endi toetust LGBT+ inimõiguste kaitsmisele ja edendamisele ning avalikkuse teadlikkuse tõstmiseks LGBT+ inimesi puudutavatest probleemidest ülemaailmselt.

 Viited 

Kategooria:LGBT
Kategooria:Festivalid
Kategooria:Baltimaad
Kategooria:Eesti LGBT

 Rahvusvaheline toetus 

Lisaks ILGA-Europe'ile on üritust järjepidevalt toetanud ka teised LGBT organisatsioonid naaberriikides, eelkõige RFSL Rootsist ja Amnesty International.