Narva linnamüür

pisi|Narva linnamüür 17. sajandi Rootsi linnaplaanil. Müür on märgitud punase joonega. Kaardi põhjaserv on paremal
pisi|left|Narva linnamüür 16. sajandil, Boris Tšorikov  (1802–1866)
pisi|Narva linnamüür 18. sajandi keskel
Narva linnamüür oli Narva linna ümber ehitatud ja tänapäevaks mittesäilinud linnamüür.

Narva linnamüür ehitati Liivimaa ordu ajal 14. sajandi lõpus.Keskaegsest Narvast - linnast ja müürist Kunstiajaloolase Kaur Alttoa arvates polnud algselt linnamüür linna ümber tervikuna, oletatavasti puudus see looduslikult hästi kaitstud idaküljel. 

Linnamüüri pikkus oli umbes üks kilomeeter, paksus oli kuni kaks meetrit ja ülemises osas olid kaitsekäigud ja laskeavad. Narva Hermanni linnuse (2,60 ha) ja linna (14,60) ringmüüriga ümbritsetud pindala oli 17,20 hektaritValner Krinal, EESTI MAJANDUSAJALUGU. Õppevahend majandusteaduskonna I kursuse üliõpilastele. TARTU ÜLIKOOL, TARTU 1992. lk 46.

Narva linnamüüris oli neli väravat: Viru värav läänes, Karjavärav põhjas, jõesadamasse viiv Vana värav idas ja Vee- ehk Väikevärav kagus. Väravad olid üle löödud raudplaatidega, nende ees olid tõstesillad. Linnamüüri kindlustasid vähemalt seitse torni, mille nimed pole teada. Nad asetsesid müüride perimeetril ja paiknesid peamiselt väravate juures. 

Müüri ümbritses vallikraav.

Ordu aja lõpu poole linnamüüri täiendati eesväravatega. Keskaegsed müüritornid kohandati suurtükitornideks ehk rondeelideks ja võeti kasutusele suurtükkide tarbeks. Hiljem ehitati need ümber. Kaks rondeeli on tänapäevani linnuse läänehoovi nurkades säilinud.

1558 vallutasid Liivimaa ordult Narva linna venelased, neilt 1581 aga omakorda rootslased, kes tulistasid linnamüüri sisse kahe päeva jooksul suured augud. Pärast Narva vallutamist alustati Rootsi kuninga Johan III käsul uuendustöid, mille käigus tugevdati olemasolevaid kindlustusi. Linnamüüri nurkadesse ehitati keskaegsete tornide asemel mullaga täidetud tornid ehk basteid. 17. sajandi alguses kindlustati linnamüüri mullavallidega.

1582. aastal alustati väravate kohale bastionide ehitamist. Väravavaheline keskaegne linnamüür jäeti kurtiinvalli, mis ühendas kindluse kaht bastioni ühendav tagasiastuv sirge peavallilõiguna, tugimüüriks.Jevgeni Kaljundi. "Uusaegsed kindlustused". // "Narva". Eesti arhitektuur 3. Harjumaa. Järvamaa. Raplamaa. Lääne-Virumaa. Ida-Virumaa. Üldtoimetaja Villem Raam. Valgus. Tallinn 1997. Lk 181

1777. aastal anti korraldus Narva linnamüüri jäänuste lammutamiseks.Jevgeni Kaljundi. "Keskaegsed kindlustused". // "Narva". Eesti arhitektuur 3. Harjumaa. Järvamaa. Raplamaa. Lääne-Virumaa. Ida-Virumaa. Üldtoimetaja Villem Raam. Valgus. Tallinn 1997. Lk 181

 Vaata ka 
Narva kindlus

Viited

Kirjandus
Jevgeni Kaljundi. "Keskaegsed kindlustused". // "Narva". Eesti arhitektuur 3. Harjumaa. Järvamaa. Raplamaa. Lääne-Virumaa. Ida-Virumaa. Üldtoimetaja Villem Raam. Valgus. Tallinn 1997. Lk 181
Jevgeni Kaljundi. "Uusaegsed kindlustused". // "Narva". Eesti arhitektuur 3. Harjumaa. Järvamaa. Raplamaa. Lääne-Virumaa. Ida-Virumaa. Üldtoimetaja Villem Raam. Valgus. Tallinn 1997. Lk 181–183

Kategooria:Narva militaarehitised
Kategooria:Narva ajalugu

Kategooria:Eesti linnakindlustused
Kategooria:Linnamüürid