Amalfi hertsogkond

Amalfi hertsogkond (itaalia: Ducato di Amalfi) või Amalfi vabariik (itaalia: Repubblica di Amalfi) oli 10. ja 11. sajandil de facto sõltumatu riik keskusega Lõuna-Itaalia linnas Amalfis. Linn ja selle territoorium olid algselt suurema ducatus Neapolitanuse osa, mida valitses patriits, kuid see vabastas end Bütsantsi alluvusest ja valis aastal 958 hertsogi (või doodži). Riik kerkis majandusvõimuks, ärikeskuseks, mille kaupmehed domineerisid Vahemerel ja Itaalia kaubanduses sajand varem, enne kui neid ületati ja tõrjuti teiste Põhja merevabariikide poolt, nagu Pisa, Veneetsia ja Genova. Aastal 1073 kaotas Amalfi oma sõltumatuse ja langes normannide kätte, kelle ikkest ei suutnud see end kahes eraldi katses vabastada.

 Ajalugu 

Amalfi linn asutati kaubapunktina aastal 339. Selle esimene piiskop nimetati aastal 596. 

Aastal 838 vallutati linn Sicardo di Benevento poolt linnasiseste reeturite abil, kes juhatasid ta läbi veepoolse kaitse. Paljud amalfilased Salernos rüüstasid selle linna ja lahkusid. Aastal 839 vabastas Amalfi end langobardide alluvusest ja valis prefekti. Lähedalasunud Atrani osales esialgu prefekti valimisel. Seejärel aitas Amalfi vabastada Siconolfo di Salernot valitseva Benevento vürsti vastu. 

Aastal 897 võideti ikka veel nominaalselt Bütsantsiga seotud omavalitsuslikku vabariiki sõjas Sorrento hertsogkonnaga, keda toetas Napoli hertsogkond, kus Amalfi prefekt vahistati ja hiljem lunaraha vastu vabastati. Aastal 914 nimetas prefekt Mastalo I esimese kohtuniku. Aastal 958 mõrvati Mastalo II ja esimeseks hertsogiks (või doodžiks) valiti Sergio I. 

Aastatel 981 kuni 983 valitses Amalfi Salerno vürstkonda. Aastal 987 ülendati Amalfi piiskopkond peapiiskopkonnaks. 

Aastast 1034 läks Amalfi Capua vürstkonna kontrolli alla ja aastast 1039 Salerno vürstkonna kontrolli alla. Aastal 1073 vallutas Apuulia ja Calabria hertsog Robert Guiscard linna ja võttis tiitli dux Amalfitanorum: "Amalfilaste hertsog". 

Aastal 1096 Amalfi mässas, kuid see suruti aastal 1101 maha. See mässas taas aastal 1130 ja rahustati lõpuks aastal 1131 maha, kui emiir Giovanni marssis Amalfi peale maad pidi ning Giorgio Antiookiast blokeeris linna merelt ja rajas baasi Capril. Aastatel 1135 ja 1137 rüüstasid linna Pisa vabariigi väed ja Amalfi hiilgus oli minevik. 

Tiitel "Amalfi hertsog" taaselustati 14. sajandi lõpul, seda kasutati Napoli kuningriigis.

 Vaata ka 

 Amalfi hertsog
 Amalfi rannik
 Merevabariigid

Kategooria:Itaalia ajaloolised riigid
Kategooria:Itaalia keskaeg
Kategooria:Lõuna-Itaalia ajalugu
Kategooria:Euroopa keskaja riigid