Helme mõis

pisi|
Helme mõis (saksa keeles Schloß Helmet) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal (vaadatud 23.12.2015). Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda.

Keskajal asus enam-vähem mõisa kohal Helme ordulinnus. 

Liivi sõja järel oli mõis Poola Pärnu vojevoodkonna Viljandi staarostkonna folvark ehk riigimõisEnn Tarvel, Riigimõisate majanduslikust arengust Lõuna-Eestis XVI sajandil lõpul ja XVII sajandi algul, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised IX köide. Ühiskonnateaduste seeria 1960 nr 4, lk 386, hiljem läänistas Poola kuningas Stefan Batory Helme mõisa vendadele NonartiteleStryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 350..

Rootsi valitsusajal kuulus Helme, Aitsra ja Ala, Koorküla mõis  ning Valga alev Liivimaa aadlilipkonna ooberstile Wolf Heinrich von Anrepile (surn. 1679)Rudolf Kenkmaa, Valga aastatel 1584–1700, Lõuna-Eesti, 14. juuni 1934.

Mõis kuulus Rennenkampffidele, 1866. aastast Georg von Transehele, 1888. aastast Astaf von Transehe-Roseneckile, 1892 . aastast Harald Georg Alexander von Strykile (1859–1917) ja 1918. aastast  tema pärijad Eric von Stryk, Hans Heinrich Friedrich Waldemar von Stryk, Edgar Ivo Maria Arthur von Stryk, Karin Elisabeth Marie von Stryk, Gabriella Maria Justina Ferdinande von StrykHelme mõis (Helme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Mõisa juurde kuulus kuni müümiseni 1875. aastal Pupsi karjamõis.

Enne 1919. aasta mõisate võõrandamist olid mõisa viimased omanikud Strykid.
 Mõisahooned 
pisi|left
Mõisa ühekorruseline varaklassitsistlik peahoone ehitati  Jakob Gustav von Rennenkampffi (1716–1791) aegu 1760–1770. aastatel. Peahoone on säilinud tänapäevani.
pisi|Helme mõisa sepikoda
Kõrvalhooneist on säilinud Helme mõisa vesiveski ja Helme mõisa sepikoda (vaadatud 08.10.2020). Historitsistlik maakividest sepikoda on Valga–Uulu maantee poolt ühekorruseline, õue poolt pooleteisekordne viilkatusega lõhutud maakividest ehitis. Lõunapoolne otsafassaad on lahendatud laiadele kivipostidele toetuva ulualusena, mille all asusid sepikoja väravad.

Helme lossipargis asus esimene Friedrich von Schilleri mälestusmärk (1805, hävinud)

1810. aasta Pärnu-Viljandi ülemkirikueestseisja von Liphardti korralduse alusel asutas Helme mõisnik Gustav von Rennenkampff Helme vallas asuwasse Vanakoollitare tallu kooli, mis oli esimene haridusasutis ka Helme kihelkonnasHelme algkool 120 aastane., Kaja, nr. 289, 11 detsember 1931.

Helme mõisa endises härrastemajas avati 1925 Helme Põllutöökool, 1973. aastast Helme Kutsekeskkool.
 Vaata ka 
Helme ordulinnus
Viited

Välislingid

Helme mõis (Helme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Kategooria:Viljandimaa mõisad
Kategooria:Strykide mõisad
Kategooria:Tõrva vald
Kategooria:Helme kihelkond
Kategooria:Anrepide mõisad
Kategooria:Rennenkampffide mõisad
Kategooria:De la Gardiede mõisad