Eesti energeetika

Eesti energeetika hõlmab energia (sh elektri- ja soojusenergia ning kütuse) tootmist ja tarbimist Eestis ning selle eksporti ja importi.

Elektritootmisel on ajalooliselt kõige olulisem olnud Eesti põlevkivitööstus. Samas on kiirelt kasvamas taastuvenergia tootmine ning käivad arutelud ka tuumaenergia võimaliku kasutuselevõtu üle tulevikus.

Eesti suurim elektri- ja soojusenergiatootja on riigile kuuluv Eesti Energia.

Ülevaade
Primaarenergia peamiseks allikaks Eestis on põlevkivi, mida toodetakse aastast 1916. Seda kasutatakse elektri- (kogu Eesti jaoks) ja soojusenergia (peamiselt Narva jaoks) tootmiseks. Viimastel aastatel on hakatud põlevkivist põlevkiviõli tootma, selle tootmise maht pidevalt kasvab. Samuti kasutatakse elektri- ja soojusenergia tootmiseks turvast, küttepuitu, hüdro- ja tuuleenergiat, päikesepatareisid ning imporditud maa- ja vedelgaasi ning kivisütt.

Peaaegu kogu sõidukite jaoks kasutatav kütus imporditakse välismaalt. Selle hulka kuuluvad bensiin, diislikütus, kütteõli ja lennukikütus.

 Energia Eestis Aasta Elanikke Energia varu  aasta alguses Primaarenergia  tootmine Import Eksport Energia varu  aasta lõpus Elekter CO2-emissioon  miljonit TJ (teradžauli) TJ TJ TJ TJ GWh tuhat t 1960  1,206 46 630  113 007  25 401  20 817  55 096  1 950  ... 1970  1,352  51 959  223 320  98 946  41 105  35 013  11 575  ... 1980  1,472  44 962  311 008  159 418  56 130  52 787  18 898  ... 1990  1,571  75 385  223 636  219 068  33 888  67 588  17 181  226,6 1995  1,448  41 732  148 758  87 994  11 611  38 204  8 693  196,9 2000  1,401  20 713  132 389  74 161  11 915  20 064  8 513  182,6 2005  1,359  15 074  160 563  81 113  21 917  15 250  10 205  157,7 2010  1,333  34 282  205 080  74 693  39 939  32 406  12 964  172,0 2015  1,313  51 712  234 405  104 674  85 187  67 240  10 417  ... 2016  1,315  79 453  199 012  106 337  88 105  48 892  12 176  ... 2017  1,315  ...  242 240  107 170  95 214  ...  13 160  ... 2018  1,319  ...  276 523   117 421  114 360  ...  12 364  ... 2019  1,324  ...  205 540  114 979  104 849  ...  7 615  ...

 Primaarenergia tootmine 
Primaarenergia tootmise maht kasvas 1980. aastate alguseni ja hakkas seejärel langema. Eriti kiire ja järsk langus oli aastatel 1989–1993, kui see langes 235 299 TJ-lt 138 161 TJ-ni. Järgmine kord langes see aastal 1997 124 627 TJ-ni. Aastast 2010 jääb primaarenergia tootmise maht vahemikku 200 000 – 250 000 TJ.

Suurima osa primaarenergia allikatest moodustab põlevkivi, selle osatähtsus suurenes 1960. aastate keskpaigas üle 90% ja oli sellel tasemel 1993. aastani. 2014. aastani kõikus see 77–83% ulatuses ja 2016. aastal langes 66%-ni. See langus oli seotud küttepuidu kasutamise osatähtsuse pideva kasvuga, mis tõusis aastaks 2016 29%-ni. 

Turba osa primaarenergia allikana on pidevalt vähenenud ja praegu ei mängi see primaarenergia allikana erilist rolli. 2000. aastate algusest hakkas alternatiivenergiaallikate (hüdro- ja eriti tuuleenergia) osatähtsus kasvama, kasvades 0,2% aastal 2000 kuni 1,14% aastal 2016.

 Primaarenergia tootmine Eestis Aasta Primaarenergia  tootmine Põlevkivi Turvas Küttepuit Hüdro- ja tuuleenergia  TJ TJ % TJ % TJ % TJ % 1960  113 007  100 271  88,7  5 230  4,6  7 453  6,6  53  0,05  1970  223 320  203 555  91,1  9 872  4,4  9 881  4,4  12  0,01  1980  311 008  296 441  95,3  9 233  3,0  5 334  1,7  0  0,00  1990  223 636  209 596  93,7  6 155  2,8  7 885  3,5  0  0,00  2000  132 389  108 330  81,8  3 345  2,5  20 617  15,6  21  0,02  2010  205 080  161 401  78,7  3 680  1,8  38 668  18,9  1 094  0,53  2016  199 012  131 567  66,1  141  0,1  58 441  29,4  2 264  1,14 

 Elektri- ja soojusenergia tootmine, tarbimine ja kaubandus 
Eesti suurimad elektrienergia tootjad Balti elektrijaam ja Eesti Elektrijaam käivitati vastavalt 1959. ja 1969. aastal. Sellega kasvas elektrienergia tootmise maht pidevalt 1970. aastate keskpaigani ja kõikus aastani 1990 vahemikus 15 000 – 17 000 GWh. Alates 1991. aastast hakkas elektrienergia tootmine järsult langema ja vähenes aastaks 1993 umbes 2 korda 7993 GWh-ni. Seejärel kõikus tootmise maht vahemikus 7000 – 12 000 GWh aastas.

1960.–1980. aastatel moodustas elektrienergia tarbimise osatähtsus alla 50% toodetud energiast, alates 1990. aastate algusest tõusis see kuni 68% aastal 2000 ning vähenes 50%-ni.

Suur osa (50–70%) toodetud elektrienergiast eksporditi Nõukogude Liidu naaberpiirkondadesse – Läti NSV-sse ja Vene NFSV-sse. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist vähenes kohe mitmekordselt ka eksporditud elektrienergia maht (kuni 1005 GWh 1995. aastal ja 523 GWh 1998. aastal) ja selle osatähtsus (vastavalt 13% ja 7% toodetud elektrienergiast), kuid aastast 2002 hakkas see kasvama. Maksimaalne eksporditud elektrienergia maht oli 2015. aastal 6377 GWh ehk üle 70% Eestis toodetud elektrienergiast.

Elektrienergia impordi maht ja osatähtsus Eestis oli suhteliselt väike – alla 10%, kuid 2010. aastatel tõusis see 20–37%-ni. Aastani 2002 imporditi elektrit Venemaalt, alates 2000. aastast Lätist ja Leedust ning 2008. aastast Soomest Estlingi elektrikaabli kaudu.

Eesti elektritarbimise rekord on 1594,7 MW, mis püstitati 4. jaanuaril 2024."Sündis uus Eesti elektritarbimise rekord" ERR, 4. jaanuar 2024

 Elektri- ja soojusenergia tootmine, tarbimine ja kaubandus Eestis Aasta Elektrienergia  netotootmine* Elektrienergia import Kokku (tootmine + import) Impordi osatähtsus Elektrienergia tarbimine Tarbimise osatähtsus Elektrienergia eksport Ekspordi osatähtsus Aasta Soojusenergia tootmine Soojusenergia tarbimine Tarbimise osatähtsus  GWh GWh GWh % GWh % GWh %  GWh GWh % 1960  1771  123  1894  6,5  1194  63,0  560  29,6  1960  2688 2618 97,4  1965  6392 322  6714  4,8  2010 29,9  4401  65,5  1965  6204 6045 97,4  1970  10 383  608  10 991  5,5  2955  26,9  7559 68,8  1970  11 409 11 053 96,9  1975  15 019 123  15 136 0,8  4207 27,8  10 206 67,4  1975  15 059 14 652 97,3   1980  17 163  370 17 533 2,1  5500 31,4  11 073 63,2  1980  19 629 19 189 97,8  1985  16 126 1379 17 505 7,9  6605 37,7  9783 55,9  1985  22 684 22 025 97,1   1990  15 448 1475 16 923 8,7  7299 43,1  8477  50,1  1990  25 534 24 972 97,8 1995  7607 245 7852 3,1  5074 64,6  1005 12,8  1995  12 807 11 197 87,4   2000 7591 374 7965 4,7  5422 68,1  1303 16,4  2000 9826 8527 86,8 2005 9114 345 9459 3,6  6403 67,7  1953 20,6  2005 10 514 9351  88,9   2010 11 732 1100 12 832 8,6  743157,9 4354 33,9  2010 9795 8752 89,4 2015 9062 5452 14 514 37,6  7440 51,3  6377 43,9  2015 8608 7789 90,5 2016 10 424 3577 14 001 25,5  7664 54,7  5614 40,1  2016 9541 8640 90,6* Välja arvatud elektrijaamade omatarve

 Kütuse tarbimine Eestis 
Suurimate Eesti soojuselektrijaamade peamine kütus on põlevkivi, selle toodang kasvas 1970. aastate keskpaigani ja seejärel kõikus ulatuses 25–30 mln tonni aastas. 1990. aastate alguses toimus põlevkivi tootmise mahu kiire ja järsk langus 26,5 mln tonnilt 1989. aastal 16,3 mln tonnini 1994. aastal. Väikseim tootmise maht (12,7 mln t) oli 1999. aastal, suurim (20,6 mln t) 2014. aastal. 1990.–2010. aastatel kõikus põlevkivi tootmise maht 13–20,6 mln t ulatuses. Tootmise mahu kasv 2000. aastatel oli seotud põlevkiviõli tootmise kasvuga.

Põlevkivigaasi kasutati aastani 1987. Taas hakati seda kasutama aastast 2011.

Turba tarbimine on pidevalt vähenenud ja on praegu veidi üle 100 000 tonni aastas. Puitkütuse tarbimine, vastupidi, kasvab ja ületab praegu 4,6 mln tm.

Kivisütt ja koksi kasutati enamasti 1990. aastate alguseni, seejärel nende tarbimine vähenes ja praegu nad eriti suurt rolli Eesti energeetikas ei mängi.

Maagaasi tarbimine tõusis 1991. aastaks 1521 mln m³, seejärel langes järsult peaaegu 4 korda (441 mln m³ 1993. aastal) ja kõikus 650–1000 mln m³ ulatuses. Kogu maagaas imporditakse Venemaalt.

Diislikütuse, autobensiini ja lennukikütuse tarbimine kasvas 1980. aastate keskpaigani ja seejärel jäi umbes samale tasemele kuni 1991. aastani. 1992. aastal nende kütuste tarbimine langes 2–3 korda ja 2000. aastatel hakkas kasvama.

 Kütuse tarbimine Eestis Aasta Põlevkivi Põlevkivigaas* Turvas Puitkütus** Kivisüsi ja koks Maagaas Diislikütus Autobensiin Lennukikütus  tuhat t mln m³ tuhat t tuhat tm tuhat t mln m³ tuhat t tuhat t tuhat t 1960  6955  99  473  956  281 ...  ...  179  14  1970  20 488  463  837  1305  562 223  ... 366  55   1980  30 818  266 847 856  508 852  566 507  36 1990  25 699 0 533 1065  396 1516  570 523  35 1995  15 420 0 516 2748  103 723  313 247  18 2000 13 254 0 302 3065  88 826  284 306  21 2005 14 804 0 289 3338  56 997  447 290  47   2010 17 888 0 353 4415  60701 520 276  37 2015 17 899 912 131 4509  29 471  662 236  24 2016 18 840 808 124 4647  29 518  647 252  21** Kaasa arvatud puiduhake ja -jäätmed** Generaatorigaas ja koksigaasid

 Taastuvenergia 

pisi|1917. aastal rajatud Leevaku hüdroelektrijaam Võhandu jõel
Taastuvenergia allikana kasutatakse Eesti energeetikas biomassi energiat ja biokütuseid, hüdro-, tuule- ja päikeseenergiat.

Esimesed küttepuidu- ja hüdroenergiat kasutavad elektrijaamad ehitati suurte tööstusettevõtete juurde 19. sajandi lõpus ja suurtes linnades 20. sajandi alguses. Eesti esimene hüdroelektrijaam ehitati 1893. aastal Kunda mõisa maadele tsemenditehase energiaga varustamiseks. Eesti esimene keskelektrijaam käivitati 1907. aasta novembris Pärnus. Seda köeti puidujäätmete, saepuru, kändude ja turbaga.

Praegu on Eestis 37 hüdroelektrijaama, nendest 23 töötavat. Lähiajal kavandatakse veel 27 hüdroelektrijaama rajamist.Pilt "MTÜ Veskivaramu - Eesti hüdrojaamade kaart" Aastal 2018 oli Eesti hüdroelektrijaamade installeeritud koguvõimsus 7,3 MW ja elektrienergia kogutoodang 19 GWh, mis oli eelmise aastaga võrreldes (29 GWh) palju väiksem. See oli seotud ilmaoludega, sest 2018. aastal oli sademete hulk tunduvalt väiksem kui 2017. aastal.

Biokütuste kasutamine on Eesti energeetikas viimastel aastatel kasvanud seoses sellega, et ettevõtted peavad CO2 emissiooni eest maksma. 2010. aastatel toodeti biomassist aastas 500–1000 GWh elektrienergiat. 2018. aastal toodeti biokütustest 1662 GWh ehk 17,1% elektrienergia kogutarbimisest.

Biomassist toodetud elektrienergia kogus aastatel 2010–2018

Esimesed tuulegeneraatorid püstitati Eestis enne 1990. aastat eramajapidamistes ning kolhoosides ja sovhoosides. Esimene kaasaegne tuulegeneraator võimsusega 0,15 MW ehitati 1997. aastal Hiiumaal Tahkuna poolsaarel Taani Keskkonnafondi toel. Esimese aasta jooksul tootis see 288 MWh elektrienergiat, mis oli alla 1% kogu Hiiumaal tarbitavast energiast. 2002. aastal ehitati teine tuuleturbiin Sõrve säärel ning Eesti esimene Virtsu tuulepark koguvõimsusega 1,8 MW ja aastase toodanguga 4,8 GWh. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis 139 tuulegeneraatorit ja tuuleelektrijaamade koguvõimsus 309,96 MW. 2018. aastal toodeti 590 GWh elektrit, mis moodustas 36% kogu taastuvenergia toodangust Eestis.

Päikeseenergia kasutamine elektrienergia tootmiseks hakkas arenema 2000. aastatel. Eriti kiire kasv oli aastal 2018: kui 2017. aastal olid elektrivõrguga ühendatud päikeseelektri tootmisvõimsused 18,36 MW ja toodeti 5 GWh elektrienergiat, siis 2018. aastal kasvasid tootmisvõimsused 110 MW-ni ja toodeti 13 GWh.

 Taastuvenergia tootmine Eestis Aasta Elektrienergia  tootmine Biomassist Hüdroenergia Tuuleenergia Päikeseenergia  GWh GWh % GWh % GWh % GWh % 2000  8510  ...  ...  5  0,06  0  0,0  –  – 2002  8524  27  0,32  5,6  0,07  1,4  0,02  –  – 2004  10 302  31  0,30  13,5  0,14  76,3  0,78  –  – 2006  9729  38  0,39  22,4  0,22  7,6  0,07  –  – 2008  10 579  38  0,36  28  0,26  133  1,26  –  – 2010  12 962  706  5,45  27  0,21  277  2,14  –  – 2012  11 966  999  8,35  42  0,35  434  3,63  ...  ...  2014  12 430  710  5,71  27  0,22  604  4,86  1,5  0,01 2016  10 422  739  7,09  35  0,33  590  5,66  2,8  0,03 2017  11 234  908  8,08  29  0,26  669  5,96  5,0  0,04 2018  10 583  951  8,98  19  0,18  591  5,58  13,0  0,12 2019  6 447  1139  17,66  22  0,34  692  10,73  54,1  0,84 2020  4 810  1231  25,59  27  0,57  824  17,13  119  2,47 2021  6 332  1519  23,99  25  0,39  731  11,54  305  4,82 2022  7 587  1372  18,08  22  0,28  664  8,75  560  7,38 2023  4 921  1202  24,43  25  0,50  696  14,15  693  14,08 2024  5 361  1198  22,35  30  0,56  1164  21,71  1005  18,75

Viited

Kirjandus
 Toomas Vaimann, Endel Risthein "Eesti energeetika 100 aastat" Postimees, 2018 (EV100 raamatusarjas)

Välislingid

 Energeetika, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
 Energeetika, Statistikaamet
 Energeetika ajalugu, Eesti Energia
 "Rohelisest elektrist tuumajaamani – mis on mis ja mis sobiks Eestile?" ERR Novaator, 12. juuni 2019
 "Kui leiti rohi inimeste tuuliku-umbusu leevendamiseks, üritas rohepööret seisata looduskaitse" Eesti Päevaleht, 1. detsember 2021

Kategooria:Eesti energeetika