Varangu mõis (Haljala)

Varangu mõis (saksa keeles Wrangelshof) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal.http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 24.01.2016)

 Ajalugu 
Varangu küla  on esmamainitud 1241 Taani hindamisraamatus. Wrangelite esiisale rüütel Eilardusele, kes pärines Lüneburgi kandist Löwenwolde (või Levenwalde) soost, läänistati selle kandi maad juba 13. sajandi algul. Eilardusele ja tema vennale Robertusele kuulusid Põhja-Eestis ulatuslikud maa-alad.  Wrangellidele kuulus Varangu aastani 1402, pärast seda kuulus küla Liivi sõjani Rakvere foogtile. 

1613. aastal Rootsi kuningas Gustav II Adolf doneeris Varangu koos Arknaga, rittmeister Moritz Wrangellile.

Mõis rajati 1652. aastal. (vaadatud 15 mai 2021) Mõis oli pikka aega selle rajanud Wrangellide perekonna käes, hiljem Ungern-Sternbergide perekonna käes. 

1855. aastal läks mõis Magnus Georg von Luederi kätte, ja tema viimane omanik enne võõrandamist oli Alexander von Lueder. Kirjandusteadlase Helmi Aspeli suvel 1931 kogutud suulistes lugudes Haljala kihelkonnast kirjeldatakse nii vanemat kui ka nooremat mõisaomanikku von Luederit karmi ja õela mehena, kes mitmel juhul talurahvast relvadega ähvardas.

Nõukogude ajal kuulus mõis Õitsengu kolhoosile.

 Mõisahooned 
Mõisa peahoone on 1918. aastal toimunud tulekahju tagajärjel varemetes. Säilinud on 19. sajandil ehitatud kivist kahekorruseline valitsejamaja, ait, tallid, karjalaut, viinavabrik, sepikoda, kuivati. Mõisaansamblisse kuulub ka väikese pargi keskel asuv 1895. aastal ehitatud kivist kabel.

 Vaata ka 
 Varangu mõisa kalmistu (Haljala)

 Viited 

 Välislingid 

Varangu mõis (Haljala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Kategooria:Eestimaa fideikomissmõisad
Kategooria:Haljala kihelkond
Kategooria:Virumaa mõisad
Kategooria:Wrangellide mõisad
Kategooria:Ungern-Sternbergide mõisad