Kremnica mäestik

pisi|Kremnica mäestik
Kremnica mäestik (slovaki keeles Kremnické vrchy, ungari keeles Körmöci-hegység, saksa keeles Kremnitzer Berge) on vulkaanilise päritoluga mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki keskmäestikust. Mäestiku pindala on 488 km².

 Asend 

Kremnica mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
põhjast piiravad seda Turieci nõgu ja Suur-Fatra 
läänest piiravad seda Žiar, Hornonitrianska nõgu ja Vtáčnik
lõunast piiravad seda Žiari nõgu ja Štiavnica mäestik
lühikesel kagupoolsel lõigul piiravad seda Pliešovce nõgu ja Javorie
idast piirab seda Zvoleni nõgu ja Staré Hory mäestik

Pinnavormid

Mäestiku kõrgemad tipud: 
 Flochová (1316,9 m) – mäestiku kõrgeim tipp
 Svrčinník (1312,8 m)
 Vyhnatová (1282,6 m)
 Zlatá studňa (1265,4 m)
 Velestúr (1254,4 m)
 Smrečník (1249,2 m)
 Skalka (1231,6 m)
 Mýtny vrch (1221,4 m) 
 Tabla (1178,4 m)
 Horná skala (1140,3 m)

Mäestikus on arvukalt sadulaid:
 Flochová sadul (1297 m)
 Bystrica sadul (1190 m)
 Králiky sadul (1185 m) 
 Tri kríže sadul (1180 m)
 Tuneli sadul (1150 m)
 Kordíky sadul (1117,1 m)

Mäestikus eristatakse mitmeid piirkondi. Loodes asub Kunešova mägismaa, edelas aga Jastrabá mägismaa. Mäestiku kesk- ja põhjaosas asub Flochová ahelik, lõunas asub Turová eelmäestik, idas aga Malachovi eelmäestik.

Loodus
pisi|Jastrabská skala

Kremnica mäestik on tekkinud vulkaanilise tegevuse tagajärjel ja selle moodustavad laavakuplid. Algselt katsid mäestikku pöögi ja nulu metsad; tänapäeval on nende asemel paljudes kohtades rohumaad. Lisaks kasvad seal vahtrad ja jalakad, madalamates kohtades ka jugapuud. Taimestik on üldiselt üsna ühesugune, suuremat varieeruvust on vaid mäestiku äärealadel ja kõrgematel tippudel, kus esineb ka alpitaimi. Mäestiku metsades elavad karud, ilvesed ja nugised. 

Ainus suurem vooluveekogu on Hron, mida toidavad mäestikust algavad arvukad ojakesed.

Mäestik asub parasvöötmes. Talvised temperatuurid jäävad vahemikku –2 kuni –5 °C, suvised aga vahemikku 16–18 °C. Lumikattega päevi on 60–100, suvepäevi aga 30–50.

Kremnica mäestiku mitmekesine loodus on muutnud selle populaarseks turismipiirkonnaks. Peamised vaatamisväärsused asuvad kahel looduskaitsealal: Boky ja Harmanecká tisina looduskaitsealal. Tähtsamad loodusobjektid on Turovský sopúch Turová küla juures, Jastrabská skala ja Čertova skala.

 Talisport 

Kremnica mäestik on oluline talisportlastele. Sealsed talispordikeskused:

 Králiky suusakeskus (805 m) – üks köisraudtee, kaks suusalifti, kandevõime 3650 inimest tunnis.
 Skalka areen (987 m) – üks köisraudtee, kandevõime 2300 inimest tunnis.
 Skalka suusakeskus (935 m) – viis suusalifti, kandevõime 2950 inimest tunnis.
 Krahule suusakeskus (930 m) – üks köisraudtee, kolm suusalifti, kandevõime 5000 inimest tunnis.
 Remata TMG suusakeskus (500 m) – neli suusalifti, kandevõime 1440 inimest tunnis.
 Kordíky suusakeskus (840 m) – üks suusalift, kandevõime 600 inimest tunnis.
 Tajovi suusakeskus (540 m) – kaks suusalifti, kandevõime 1000 inimest tunnis.
 Malachovi suusakeskus (500 m) – viis suusalifti, kandevõime 2400 inimest tunnis.

 Haldusjaotus 

Mägedes asuvad Kremnica linn ja kolme ringkonda kuuluvad 25 valda. Vallad:

 Bartošova Lehôtka
 Dolná Ves
 Horná Ves
 Horné Pršany
 Hronská Dúbrava
 Ihráč
 Jastrabá
 Kopernica
 Krahule
 Kremnické Bane
 Kunešov
 Lúčky
 Malachov
 Nevoľné
 Pitelová
 Stará Kremnička
 Trnavá Hora
 Tŕnie
 Turová
 Turček
 Železná Breznica
 Riečka
 Tajov
 Kordíky
 Králiky

 Välislingid 

Infot piirkonna kohta; fotod (tšehhi keeles)

Kategooria:Slovakkia mäestikud