Lihaveis

Nuumveis ehk lihaveis (inglise cattle for fattening, store animal , beef cattlebeef cattle) on liha saamiseks kasvatatav veis.Eesti Lihaveisekasvatajate Selts  (vaadatud 21.01.2016) T. Põlluäär. Lihaveisetõud.(vaadatud 21.01.2016) 

Lihaveiseid kasvatatakse Eestis maastikuhoolduseks, liha tootmiseks ja aretuseks (tõukari)

Lihaveisekasvatus

Lihaveise kasvataja peab tagama veisele stressivaba ja ohutu keskkonna.  

Vasikad võõrutatakse 6–10 kuu vanuselt, kaaluvad umbes 300 kilogrammi. Peale võõrutamist viiakse noorloomad karjamaale, kuni nad on 12–16 kuu vanused. Nuumatakse 4-6 kuud, kuni realiseerimiseni. 

Nad joovad päevas keskmiselt 41 liitrit vett. Söödetakse enamasti siloga, mõnel pool antakse lisaks heina. Jõusöödana antakse kas jahu või graanuleid. 

Lihaveised võivad elada aasta läbi väljas, kuid seaduse järgi peab olema veisel varjumise võimalus, näiteks katusealune või metsatukk. Samas peab olema tagatud ka inimese ohutus. 

Toodang

Lihaveised realiseeritakse 18–22 kuu vanuselt. Realiseerimisel kaaluvad tavaliselt üle 450 kilogrammi. 
450-kilogrammisest veisest saab 200 kilogrammi veiseliha, tapasaagis on 45%. 

Tapajärgselt eraldatakse veri, pea, jalad ja nahk. Lihakeha säilitatakse külmkambris, kus rümp on riputatud rippteele tagajalgupidi. 

Tõud

Eestis põhiliselt kasvatatavad lihaveisetõud on hereford (25%), aberdiin-angus (24%), limusiin (18%), simmental (11%), šarolee (8%), šoti mägiveis (8%) ja hele akviteen (4%). Sealjuures oli PRIA andmetel 2016. aasta alguses Eestis 66 379 lihaveist ja 2181 lihaveiste kasvatamisega tegelevat juriidilist isikut.Eesti lihaveisesektori visioonidokument 2016–2020 Maaeluministeerium, 2016

Viited

Kirjandus
 Eesti lihaveisesektori visioonidokument 2016–2020 Maaeluministeerium, 2016

Välislingid
TÕULOOMAKASVATUS (Nr. 4, 2006)
MODERN BEEF PRODUCTION
 Euroopa Liidu Nõukogu direktiiv 98/58/EÜ, 20. juuli 1998, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset. 

Kategooria:Veislased
Kategooria:Koduloomad