EMP ja Norra toetused

EMP ja Norra toetused on Islandi, Liechtensteini ja Norra panus sotsiaalsete ja majanduslike erinevuste vähendamisse Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) ning kahepoolsete suhete tugevdamisse 15 Euroopa Liidu riigiga Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Need toetused aitavad kaasa ka Euroopa põhiväärtuste, nagu demokraatia, sallivuse ja õigusriigi tugevdamisele.

 Taust 

EMP ja Norra toetuste aluseks on EMP leping. Selle lepingu kohaselt on Island, Liechtenstein ja Norra osa Euroopa ühtsest turust, mis võimaldab kaupade, teenuste, kapitali ning inimeste vaba liikumist siseturul. EMP lepingus on sätestatud koostöö ühised eesmärgid sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamiseks Euroopas ning Euroopa riikide vahelise koostöö parandamiseks.

Alates EMP lepingu jõustumisest on Island, Liechtenstein ja Norra mitme ELi ning EMP riigi sotsiaalsele ja majanduslikule arengule kaasa aidanud. Toetused on kohale jõudnud finantsmehhanismi (1994–1998), finantsinstrumendi (1999–2003) ning EMP ja Norra toetuste (2004–2009, 2009–2014, 2014–2021) kaudu. Norra, Island ja Liechtenstein on aastatel 1994–2014 järjestikuste toetuskavadega kokku panustanud 3,3 miljardit eurot. Rahastamisperioodil 2014–2021 on lisatoetuseks saadaval 2,8 miljardit eurot. Kolm doonorriiki panustavad oma suuruse ja SKT järgi. Sellest tulenevalt moodustab Norra 97,7%, Island 1,6% ja Liechtenstein 0,7% 2014–2021 EMP ja Norra toetustest.
Alates 2004. aastast on kaks eraldi mehhanismi: EMP toetused ja Norra toetused. EMP toetusi rahastavad kolm doonorriiki: Island, Liechtenstein ja Norra ning Norra toetusi rahastab vaid Norra.

 Valikukriteeriumid 
EMP ja Norra toetuste tingimused on kooskõlas ELi ühtekuuluvusfondi jaoks kehtestatud kriteeriumitega, mis on suunatud liikmesriikidele, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta moodustab alla 90% ELi keskmisest. Rahastamisperioodil 2014–2021 on need riigid Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Tšehhi, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia ja Ungari. Enne 2004. aastat Euroopa Liiduga liitunud riike ei rahastata Norra toetustega; Kreekat ja Portugali rahastatakse seega vaid EMP toetustest.

 Kuidas see toimib? 
Kõigepealt sõlmivad EL ja kolm doonorriiki vastastikuse mõistmise memorandumi toetuste kogusumma ja rahastamise jaotuse kohta igas abisaajariigis. Riikide eraldised põhinevad elanikkonna suurusel ja SKT-l elaniku kohta, mis teeb Poolast suurima abisaajariigi, millele järgneb Rumeenia. Malta on väikseim abisaajariik.

Seejärel peavad Island, Liechtenstein ja Norra läbirääkimisi iga abisaaja riigiga ning lepivad kokku, milliseid programme luua, nende eesmärgid ja igale programmile eraldatava summa. Kokkulepped põhinevad abisaajariikide riiklikel vajadustel ja prioriteetidel ning doonorriikidega tehtava koostöö ulatusel. Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse Euroopa Komisjoniga, et vältida dubleerimist ja tagada, et rahastamine oleks suunatud sinna, kus sellel on kõige suurem mõju. EMP ja Norra toetuste raames rakendatavad programmid peavad vastama inimõiguste, hea valitsemistava, jätkusuutliku arengu ning soolise võrdõiguslikkusega seotud ELi eeskirjadele ja standarditele.

ELi ning EMP ja Norra toetused täiendavad teineteist ning riiklikul tasandil haldab neid harilikult sama korraldusasutus. EMP ja Norra toetused rahastavad sageli projekte valdkondades, kus ELi või riigi toetused on harva kättesaadavad.

Iga riiklik teabekeskus vastutab programmide üldise haldamise eest abisaajariigis. Programmioperaatorid töötavad välja ja haldavad programme (sageli koostöös doonorriikide partneriga) ning otsustavad projektide rahastamise. Projektid valitakse harilikult pärast programmioperaatorite korraldatud taotlusvoore.

 Kahepoolse koostöö tugevdamine 
Üks kahest EMP ja Norra toetuste peamisest eesmärgist on abisaaja- ning doonorriikide vahelise koostöö ja suhete suurendamine. Abisaajariikide üksuste ja nende vastaspoolte vahelised partnerlused Islandil, Liechtensteinis ja Norras on toetuste põhiosa ning pakuvad ainulaadse võimaluse Euroopa ühiste probleemide lahendamiseks.

Soodustatakse kahepoolset partnerlust avaliku ja erasektori institutsioonide vahel doonor- ning abisaajariikides. Kahepoolsete suhete tugevdamise eeltingimus on koostöö inimeste ja institutsioonide vahel haldus- ja poliitilisel tasandil ning erasektoris, akadeemilises maailmas ja kodanikuühiskonnas.

 EMP ja Norra toetused 2014–2021 
pisi|Joonis 1. EMP toetuste kogusumma 2014–2021
pisi|Joonis 2. Norra toetuste kogusumma 2014–2021
Ajavahemikuks 2014–2021 on toetusteks eraldatud 2,8 miljardit eurot. EMP toetusi (1,55 miljardit eurot) rahastavad ühiselt Island (3%), Liechtenstein (1%) ja Norra (96%) ning need jagunevad kõigi 15 riigi vahel. Norra toetusi (1,25 miljardit eurot) rahastab vaid Norra ning need jagunevad 13 riigi vahel, kes liitusid ELiga pärast 2003. aastat. Iga doonorriigi panus sõltub nende sisemajanduse kogutoodangust (SKT).

 Toetusvaldkonnad 
Ajavahemikus 2014–2021 rahastatud viis prioriteetset valdkonda (PS) ja seotud 23 programmipiirkonda (PA) kajastavad Euroopa 2020. aasta strateegias määratud prioriteete – Euroopa Liidu kümneaastase majanduskasvu strateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks – ning ELi 11 ühtekuuluvuspoliitika eesmärki. Eesmärk on aidata kaasa majanduskasvule ja tööhõivele, võidelda kliimamuutuste ning energiasõltuvusega, vähendades samal ajal vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Need edendavad ka kahepoolset ja rahvusvahelist koostööd.

 1. prioriteetne valdkond: innovatsioon, teadus, haridus ja konkurentsivõime 
1. Äriarendus, innovatsioon ja VKE-d

2. Teadusuuringud

3. Haridus, stipendiumid, praktikad ja noorte ettevõtlus

4. Töö- ja eraelu tasakaal

5. Sotsiaaldialoog – inimväärne töö

 2. prioriteetne valdkond: sotsiaalne kaasatus, noorte tööhõive ja vaesuse vähendamine 
6. Euroopa tervishoiu probleemid

7. Romade kaasamine ja võimestamine

8. Riskirühma kuuluvad lapsed ja noorukid

9. Noorte osalemine tööturul

10. Kohalik areng ja vaesuse vähendamine

 3. prioriteetne valdkond: keskkond, energia, kliimamuutus ja vähese CO2-heitkogusega majandus 
11. Keskkond ja ökosüsteemid

12. Taastuvenergia, energiatõhusus, energiajulgeolek

13. Kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine

 4. prioriteetne valdkond: kultuur, kodanikuühiskond, hea valitsemistava ning põhiõigused ja -vabadused 
14. Kultuuriettevõtlus, kultuuripärand ja kultuurikoostöö

15. Kodanikuühiskond

16. Hea valitsemistava, vastutustundlikud institutsioonid, läbipaistvus

17. Inimõigused – riiklik rakendamine

 5. prioriteetne valdkond: justiits- ja siseasjad 
18. Varjupaik ja ränne

19. Kinnipidamisasutused ja eeluurimisvangistus

20. Rahvusvaheline politseikoostöö ja kuritegevuse vastu võitlemine

21. Kohtusüsteemi mõjusus ja tõhusus, õigusriigi põhimõtete tugevdamine

22. Koduvägivald ja sooline vägivald

23. Katastroofide ennetamine ja nendeks valmisolek

EMP ja Norra toetuste 2014–2021 uueks funktsiooniks on noorte tööhõive fondi (65,5 miljonit eurot) ja piirkondliku koostöö fondi loomine (34,5 miljonit eurot). Need fondid toetavad Euroopa piiriüleseid ja riikidevahelisi projektialgatusi, et leida lahendusi mõnedele Euroopa ühistele probleemidele.

Kõik EMP ja Norra toetuste 2014–2021 programmid kestavad 30. aprillini 2024.

 Koostöö ja välispartnerid 
Doonorprogrammi partneritel (DPP-d) on strateegiline roll programmi planeerimisel ja rakendamisel ning projekti partnerluse hõlbustamisel. Rahastamisperioodi 2014–2021 on kaasatud 21 doonorprogrammi partnerit (kaks Islandilt, üks Liechtensteinist ja 18 Norrast).

Doonorprogrammi partnerid on peamiselt avalikud asutused, millel on oma valdkonnas riiklikud volitused ja ulatuslik rahvusvaheline kogemus. Need doonorprogrammi partnerid on määratud doonorriikide algatusel.

Valitsustevahelistel organisatsioonidel ja osalistel on EMP ning Norra toetustes tähtis osa, sest nad jälgivad rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute järgimist kogu Euroopas. Need organisatsioonid pakuvad abi inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetega seotud valdkondades. Tagamaks, et EMP ja Norra toetuste programmid ning projektid vastaksid Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele, on doonorriigid loonud strateegilised partnerlused kolme Euroopa partneriga, kes tegutsevad rahastamisperioodil 2014–2021 rahvusvaheliste partnerorganisatsioonidena.

 Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) on seotud mitmete romade kaasamist ja põhiõiguste käsitlevate programmide ning projektidega. Toetused teevad Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga koostööd ka kõrgetasemeliste põhiõigusealaste ürituste korraldamisel.
 Euroopa Nõukogu (EN) on toetuste kõige laiaulatuslikum partner ja seotud mitme programmiga. Organisatsioon annab strateegilist ning tehnilist nõu inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi valdkonnas.
 Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on toetuste strateegiline partner hea valitsemistava valdkonnas ning on seotud mitme programmi ja projektiga.

 EMP ja Norra toetused 2009–2014

Ajavahemikul 2009–2014 eraldati toetuste raames 1,8 miljardit eurot. EMP toetuseid (993,5 miljardit eurot) rahastasid ühiselt Island (3%), Liechtenstein (1%) ja Norra (96%) ning need jagunesid 16 riigi vahel. Norra toetuseid (804,6 miljardit eurot), mida rahastas vaid Norra, jagunesid 13 riigi vahel, mis liitusid ELiga pärast 2003. aastat. Hispaania sai ajavahemikul 2009–2014 ainult üleminekutoetust. Pärast 2013. aastal ELiga ühinemist sai Horvaatia 2014. aastal EMP liikmeks ning sellest tulenevalt EMP ja Norra toetuste abisaajariigiks.

Tabel 1. EMP ja Norra toetused 2009–2014
RiikEMP toetused Norra toetused Eraldised kokkuKasutatud %*Bulgaaria78 600 000 €48 000 000 €126 600 000 €79,49%Horvaatia5 000 000 €4 600 000 €9 600 000 €63,33%Küpros3 850 000 €4 000 000 €7 850 000 €96,38%Tšehhi61 400 000 €70 400 000 €131 800 000 €84,13%Eesti23 000 000 €25 600 000 €48 600 000 €97,12%Kreeka63 400 000 €0 €63 400 000 €86,28%Ungari70 100 000 €83 200 000 €153 300 000 €57,76%Läti34 550 000 €38 400 000 €72 950 000 €87,66%Leedu38 400 000 €45 600 000 €84 000 000 €95,26%Malta2 900 000 €1 600 000 €4 500 000 €98,76%Poola266 900 000 €311 200 000 €578 100 000 €91,69%Portugal57 950 000 €0 €57 950 000 €90,51%Rumeenia190 750 000 €115 200 000 €305 950 000 €82,21%Slovakkia38 350 000 €42 400 000 €80 750 000 €79,80%Sloveenia12 500 000 €14 400 000 €26 900 000 €91,37%Hispaania45 850 000 €0 €45 850 000 €89,46%Kokku993 500 000 €804 600 000 €1 798 100 000 €85,11% 
* % kasutatud abikõlblikust kogusummast. Andmete väljavõte 5. septembrist 2019 ja võib muutuda.

Allikas: EMP ja Norra toetuste perioodi 2009–2014 lõpu hinnang, kiirhinnang: lõplik aruanne, märts 2019.

 Toetusvaldkonnad 
pisi|Joonis 3. Eraldatud vahendid prioriteetsete valdkondade kaupa
Ajavahemikul 2009–2014 eraldati EMP ja Norra toetused üheksale prioriteetsele valdkonnale (PS) ning 32 programmipiirkonnale (PA), nagu on toodud tabelis 2. Prioriteetsetele valdkondadele eraldatud vahendid on toodud alloleval joonisel.

Tabel 2. EMP ja Norra toetuste 2009–2014 prioriteetsed valdkonnad (PS) ning programmipiirkonnad (PA)
EMP toetusedNorra toetusedKeskkonnakaitse ja -haldus

Integreeritud mere- ja siseveekogude haldamine

Elurikkuse ja ökosüsteemide teenused

Keskkonnaseire ning integreeritud planeerimine ja kontroll

Ohtlike ainete piiramine Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine

Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine Kliimamuutused ja taastuvenergia

Energiatõhusus

Taastuvenergia

Kliimamuutustega kohanemine

Merendussektor

Keskkonna ja kliimamuutustega seotud teadusuuringud ning tehnoloogia Keskkonnahoidlik tööstusinnovatsioon

Keskkonnahoidlik tööstusinnovatsioonKodanikuühiskond

Valitsusväliste organisatsioonide rahalised vahendid Inimväärne töö ja kolmepoolne dialoog

Inimväärse töö ja kolmepoolse dialoogi ülemaailmne fond Justiits- ja siseasjad

Koduvägivald ja sooline vägivald

Schengeni koostöö ning piiriülese ja organiseeritud kuritegevuse (sh inimkaubanduse ja liikuvate kuritegelike rühmituste) vastu võitlemine

Õigussuutlikkuse tugevdamine ja koostöö

Kinnipidamisasutused, sealhulgas vabadusekaotuseta karistused

Justiits- ja siseasjadInimese ja ühiskonna areng

Riskirühma kuuluvad lapsed ja noorukid

Kohalikud ja piirkondlikud algatused riiklike puuduste vähendamiseks ning sotsiaalse kaasatuse edendamiseks

Tervishoiualased algatused

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ning töö- ja eraelu tasakaalu edendamine

Institutsiooniline raamistik varjupaiga- ja migratsioonisektoris Inimese ja ühiskonna areng

Suutlikkuse suurendamine ja institutsiooniline koosöö abisaajariigi ning Norra riigiasutuste, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste vahel

Piiriülene koostöö

Tervishoiualased algatused

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ning töö- ja eraelu tasakaalu edendamine Kultuuripärandi kaitsmine

Kultuuri- ja looduspärandi säilitamine ning taaselustamine

Kultuuri ja kunsti mitmekesisuse edendamine Euroopa kultuuripärandi raames Teadusuuringud ja stipendiumid

Prioriteetsete valdkondade uurimine

Stipendiumid Teadusuuringud ja stipendiumid

Kahepoolne teaduskoostöö

Kahepoolne stipendiumiprogramm 
Allikas: Blue Book 2009–2014

 Koostöö 
Koostöö kahepoolsete programmide ja projektide kaudu annab võimaluse teadmiste vahetamiseks, vastastikuseks õppimiseks parimatest tavadest ning ühiste põhimõtete väljatöötamiseks. Rahastamisperioodil 2009–2014 osales 23 doonorprogrammi partnerit (DPP-d) (20 Norrast, kaks Islandilt ja üks Liechtensteinist). Lisaks oli ka Euroopa Nõukogu mitmes programmis doonorprogrammi partner.

Sel perioodil rahastatud 7000 projektist enam kui 30% osalesid doonorprojekti partnerid. Doonorriikidest osales ligi 1000 partnerit (185 Islandilt, 11 Liechtensteinist ja 780 Norrast).

 Tulemused 

EMP ja Norra toetuste perioodi 2009–2014 lõpu hinnang heidab valgust toetustele 16 ELi riigis. Rahastamisperioodi 2009–2014 kohta on läbi viidud järgmised sõltumatud hindamised ja läbivaatamised.

 Uurimisprogrammide kiirhinnang
 Romade kaasamise suurendamise kiirhinnang
 Sooküsimustega seotud programmide kiirhinnang
 Tugevdatud kahepoolsete suhete toetamise vahekokkuvõte
 Inimväärse töö ja kolmepoolse dialoogi hindamine – lõpparuanne
 Kultuuripärandi sektori vahekokkuvõte – põhiaruanne
 MTÜ programmide vahekokkuvõte – põhiaruanne
 EMP ja Norra toetused 2009–2014: riskijuhtimise ülevaade

EMP ja Norra toetuste tulemuste ja andmeportaalist saab lisateavet ajavahemikul 2009–2014 rahastatud programmide ja projektide kohta.

 EMP ja Norra toetused 2004–2009

ELi laienemisega 2004. aastal liitus ELi ja Euroopa Majanduspiirkonnaga (EMP) kümme uut riiki: Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi ja Ungari.

Laienemine nõudis Euroopa ühtekuuluvusse tehtavate panuste märkimisväärset suurendamist. Enamik uutest liikmesriikidest olid ELi keskmisest sotsiaalse ja majandusliku arengu tasemest märkimisväärselt madalamal.
pisi
EPM ja Norra toetused eraldasid ajavahemikul 2004–2009 1,3 miljardit eurot. EPM toetused (672 miljonit eurot) abistasid 15 abisaajariiki Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Norra toetused andsid 2004. aastal ELiga liitunud kümnele riigile täiendavad 567 miljonit eurot.

Lisaks nendele kahele mehhanismile eraldas Norra 68 miljonit eurot Norra kahepoolsete koostööprogrammide kaudu Bulgaariale ja Rumeeniale, kui need kaks riiki 2007. aastal ELiga ühinesid.

Norra eraldas suurima doonorina ligi 97% 2004.–2009. aasta kogurahastusest.

 Toetusvaldkonnad 
Aastatel 2004–2009 said 1250 projekti EMP ja Norra finantsmehhanismide kaudu rahalist tuge. Neid projekte rahastati järgmiste toetusvaldkondade raames.

 Keskkond ja jätkusuutlik areng
 Euroopa kultuuripärandi säilitamine
 Kodanikuühiskond
 Schengen ja kohtuvõim
 Tervis- ja lastehoid
 Institutsioonilise suutlikkuse suurendamine ja inimressursside arendamine
 Teadusuuringud ja stipendiumid
 Piirkondlik ja piiriülene koostöö
 Institutsioonilise suutlikkuse suurendamine

 Koostöö 
Enam kui üks viiest toetatud projektidest olid partnerlusprojektid abisaajariikide üksuste ning Islandi, Liechtensteini ja Norra vahel.

 Tulemused 
pisi|EMP ja Norra toetused toetavad jätkuvalt koostöökoda, mis asub ÜRO puhvertsoonis Nikosia südames Küprosel. Kultuuri- ja hariduskeskus on muutunud tähtsaks kohtumispaigaks kogu saare organisatsioonidele.
EMP ja Norra toetuste perioodi 2004–2009 lõpu hinnang järeldas, et „EMP ja Norra toetused 2004–2009 on aidanud vähendada erinevusi Euroopas […] ja sellest saadav kohalik kasu on olnud märkimisväärne“ (Perioodi lõpu hinnang, Nordic Consulting Group, jaanuar 2012).

Rahastamisperioodi 2004–2009 kohta on läbi viidud järgmised sõltumatud hindamised ja läbivaatamised.

 EMP ja Norra toetused 2004–2009: Norra partnerlusprogrammide ülevaade
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: MTÜ vahendite ülevaade
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: Poola energiasäästu ja taastuvenergia tootmise rahastamise ülevaade
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: vahehindamine
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: bioloogilise mitmekesisuse rahastuse hindamine
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: Schengeni õigustiku toetuse hindamine ja kohtusüsteemi tugevdamine
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: Tšehhi kultuuripärandi toetuse hindamine
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: tervise ja lastehoiu rahastamise hindamine Rumeenias
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: tervise ja lastehoiu rahastamise hindamine Leedus
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: tervise ja lastehoiu rahastamise hindamine Ungaris
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: tervise ja lastehoiu rahastamise hindamine Tšehhis
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: tervise ja lastehoiu rahastamise hindamine
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: regionaalse arengu ja piiriülese koostöö hindamine
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: kultuuripärandi sektori rahastamise hindamine
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: perioodi lõpu hinnang
 EMP ja Norra toetused 2004–2009: akadeemilise teadussektori rahastamise hindamine

 Finantsinstrument 1999–2003

Ajavahemikul 1999–2003 said Kreeka, Iirimaa, Põhja-Iirimaa, Portugal ja Hispaania EMP EFTA riikidelt (Island, Liechtenstein ja Norra) 119,6 miljonit eurot. Toetati projekte keskkonnakaitse, linnade uuendamise, linnapiirkondade reostuse, kultuuripärandi kaitse, transpordi, hariduse ja koolituse ning akadeemilise uurimistöö valdkonnas. Ligi 93% rahastusest kulutati keskkonnakaitsega seotud projektidele.

Laadige alla finantsinstrumendi 1999–2003 lõpparuanne.

 Finantsmehhanism 1994–1998

Finantsmehhanism 1994–1998 hõlmab Hispaaniat, Iirimaad, Kreekat, Põhja-Iirimaad ja Portugali. Toetati projekte keskkonnakaitse, hariduse ja koolituse ning transpordi valdkonnas. Lisaks projekti toetamiseks eraldatud 500 miljonile eurole anti 1,5 miljardit eurot laenude intressitoetuseks Euroopa Investeerimispangas (EIB).

Soome, Rootsi ja Austria, kes olid 1994. aastani EFTA liikmed, lahkusid ühingust ELiga ühinemiseks. 

Euroopa Komisjon võttis kohustuse nende kolme riigi panuste eest finantsmehhanismi 1994–1998.

Finantsinstrumendi 1994–1998 lõpparuanne.

Viited

 Allikad 
„Euroopa Majanduspiirkonna leping (EMP)“. Government.no. Hangitud 15. veebruaril 2020.
„Meie ajalugu – EMP toetused“. eeagrants.org. Hangitud 15. veebruaril 2020.
„Millised riigid saavad kasu?“. Government.no. Hangitud 15. veebruaril 2020.
„Teave EMP ja Norra toetuste kohta“. Government.no. Hangitud 15. veebruaril 2020.
„Norra ja ELi vaheline leping EMP ja Norra toetuste ning kala tollimaksuvabade kvootide kohta“.
Government.no. Hangitud 15. veebruaril 2020.
„EMP ja Norra toetuste peatamine Ungarile“. Government.no. Hangitud 15. veebruaril 2020.
„Riigikontrolöri EMP ja Norra toetuste uuring“. Arhiveeritud originaalist 15. veebruaril 2020.

 Välislingid 
 Aastaaruanne 2017/2018
 Tulemuste ja andmete portaal
 Ametlik EMP ja Norra toetuste veebileht
 EMP ja Norra toetuste Instagram
 EMP ja Norra toetuste Twitterv
 EMP ja Norra toetuste LinkedIn
 EMP ja Norra toetuste Facebook
 Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon (EFTA)
 EFTA järelevalveamet
 Norra valitsuse leht EMP ja Norra toetuste kohta

Kategooria:Euroopa Liit
Kategooria:Arengukoostöö