Ämari vangla

Ämari vangla oli vangla Harju maakonnas tänase Lääne-Harju valla territooriumil Rummus. See lõpetas tegevuse 1. novembril 2007, kui see liideti Murru vanglagaJustiitsministri määruste muutmine seoses Ämari Vangla liitmisega Murru VanglagaÄmari vangla kinnistule pakkumisi ei tehtud. 
 Vangla ülesanded 
Vangla ülesandeks oli vastavalt põhimäärusele:
 korraldada kinnipeetavate kinnipidamine;
 suunata kinnipeetavad õiguskuulekale käitumisele;
 kavandada kinnipeetava karistuse täideviimine;
 tagada kinnipeetavatele tervislik eluruum, toit ja riietus;
 korraldada kinnipeetavatele tervishoiuteenuse osutamine;
 korraldada kinnipeetavatele sotsiaalhoolekanne, huvialategevus ja raamatukoguteenuse osutamine ning kinnipeetavate usuliste vajaduste rahuldamine;
 suunata kinnipeetavaid hariduse omandamisele;
 tagada kinnipeetavate tööhõive;
 tagada kinnipeetavate vabanemiseelne ettevalmistus;
 korraldada eeluurimine seaduses sätestatud juhtudel;
korraldada vanglas jälitustegevust;
 koguda vangla tegevust kajastavaid statistilisi andmeid ja esitada asjakohaseid aruandeid;
 majandada vanglale vallata antud riigivara;
 täita muid vanglale õigusaktidega pandud ülesandeidÄmari Vangla põhimäärus, RTL 2001, 133, 1930..

Ämari vanglas oli kokku viis salka (ametliku nimega eluosakonda), viis üksteisest eraldatud ühiselamu tüüpi maja, kus igas elab 80–120 vangi. Ämari vanglas oli ainult üks eluosakond (V) lukustatud kambritega, ülejäänud neli eluosakonda (I, II, III, ja IV) on aga ühiselamu tüüpi hooned. Ämari kõige rangema režiimiga osas, viiendas salgas, kus säilitati eluaegseid vange, distsiplinaarkaristust kandvaid või teistest julgeoleku kaalutlusel isoleeritud kinnipeetavaid"'Kinnipeetavad on seal nagu pühad lehmad!“, ekspress.delfi.ee, 10.09.2003. Vanglažargoonis kutsutakse seda "valgeks majaks“. Teiste eluosakondade toad olid varustatud puidust ustega, mida ei saanud ööseks lukustada. Laagertüüpi vanglas nimetatakse kinnipeetavatele elamiseks määratud hooneid eluosakondadeks, mis sisuliselt on aga tegelikult ühiselamud. Eluruume aga tinglikult kambriteks. Ämari vanglas on ühes hoones kaks eluosakonda koos, kus asuvad eluosakonnad on üksteisest eraldatud hoone poolitamise teel koridori keskel, teistes kõikides on igas hoones üks kinnipeetavate eluosakond. 

Vanglas tegeles üldhariduse andmisega (nii põhikooli kui ka gümnaasiumi osas ja nii eesti kui ka vene keeles) alguses Rummu Erikutsekool, hiljem tegeles üldhariduse andmisega Keila Ühisgümnaasium. Samuti tegeles kutsehariduse andmisega Rummu Erikutsekool. 
Ämari Vangla territooriumil paiknevas metallitsehhis valmistas AS Eesti Vanglatööstus töömahukaid metallkonstruktsioone, mööblit, kaminaid, ahjusid, tarvikuid jne. 
 Ajalugu 
 JUM-422/4 

Eesti NSV Siseministeeriumi kinnipidamisasutus (JUM-422/4) pindalaga 92 743 m² valmis 15. veebruaril 1984. aastal. Vangla asus Harju rajoonis Rummu alevikus ligikaudu 9,3 hektari suuruse pindalaga valvataval maa-alal. Vangla oli mõeldud 500–550 kinnipeetavale.

 PTK nr. 4 

Kinnipidamisasutuse nimetus muudeti ENSV Siseministeeriumi 17.05.1990. a käskkirjaga nr 67, Parandusliku Töö Koloonia nr. 4, moodustati Siseministeeriumi Parandusliku Töö Valitsuse baasil Kohtuotsuste Täitmise Amet.

1991. aastal toimus PTK nr. 4 rahutus, kui mitu kinnipeetavat ronisid korstna otsa, põhjuseks oli kinnipeetavate soov vanglast vabaneda

1992. aasta 11. märtsil koloonias nr. 4 alanud massiliste korratuste ajalÄmari Vangla vahejuhtum 1992, https://web.archive.org/web/20200924075609/http://stud.sisekaitse.ee/ süüdati kinnipeetavate poolt põlema ühiselamu nr 2 hoone. Kahjustused olid nii suured, et hoone tunnistati kõlbmatuks ning taastamistöid suure mahu tõttu ei teostatud. 1992. aastal toimus koloonias nr. 4 pikim vanglarahutus ning kõige suurim põgenemineKalle Kitsing, VANGLARAHUTUSED: OLEMUS JA PÕHJUSED, Sisekaitseakadeemia Justiitskolledž, Tallinn 2009 lk 19. Koloonia nr. 4 massiline korratus põhjustas ka teistes vanglates rahutusi, olukorra lahendamiseks kasutati teiste vanglate ametnikke ja K-komandot. 
 Ämari vangla 
Riikliku Kinnipidamiskohtade Ameti peadirektori 03.05.1994. a käskkirjaga nr 81 nimetati kinnipidamisasutused vanglateks. 

1996. aastal leidis aset rahutus Ämari Vanglas, milles osalesid 6 alkoholijoobes kinnipeetavat. Vigastati kahte vanglaametnikku ja kinnipeetavad üritasid vanglast põgeneda.

2006. aastal alustasid rohkem kui sada Ämari vangla kinnipeetavat alustasid näljastreiki, kuna nad pole rahul vangla plaaniga likvideerida vangide poolt ehitatud spordinurgadÜle saja Ämari vangla kinnipeetava alustas näljastreiki, www.aripaev.ee, 30. november 2006

Ämari vangla liideti 1. detsembril 2007 Murru vanglaga (justiitsministri 28.09.2007. a määrus nr 39).

Viited

Välislingid
Ämari Vangla põhimäärus, RTL 2001, 133, 1930
 Ämari Vangla (seisuga 8. märts 2005, veebiarhiivist)

Kategooria:Harju maakonna vanglad
Kategooria:Lääne-Harju vald