Paistu kihelkonnakool

Paistu kihelkonnakool oli kihelkonnakool, mis asus Paistu kihelkonnas Paistus.

 Ajalugu 
Paistus avati 1854. aastal kihelkonnakool poeglastele ja 1871. aastal tütarlastele. Kihelkonnakoolid asutas Woldemar Adolf Hansen, sh isikliku rahaga Paistu tütarlaste kihelkonnakooli. Viimane oli väga edumeelne ja tol ajal Eestis teedrajav ettevõtmine. Kirikukonvent andis tüdrukutekoolile (asutatud juba 1869. aastal) kihelkonnakooli õigused jaanuaris 1871. aastal. Paistu tütarlaste erakooli esimeseks juhatajaks sai Jaan Vares, teiseks juhatajaks Julius Schneider (1877-1880) ning hilisem pikaaegne juhataja kuni kooli sulgemiseni oli Paistu köster August Samuel Tilzen (1880-1920). 

1854. aasta 13. novembril (vkj 1. nov) avatud Paistu Poeglaste Kihelkonnakool asus esimesel aastal vanas õpetajamajas (kus elasid kirikuõpetaja teenijad). Õppetöö algas 1. novembril 1854 ja koolis õppis esimesel aastal 15 (17) õpilast. Esimeseks õpetajaks ja ühtlasi koolijuhatajaks oli Hans Wühner (Vanakubja), kes aga juba mõne aasta pärast pidi ümber asuma Tarvastusse. 1855. aastal põles koolimaja maha ja 1856. aasta 15. oktoobril valmis Paistu Poeglaste Kihelkonnakooli uus puust ja kivikatusega koolimaja Paistu kiriklas oru nõlval looduskaunis kohas (lõplikult valmib aasta hiljem). Kaks kooli ühendati 1920. aastal algkooliks ja suleti 1930. aastal. (vaadatud 19.03.2016) 

Aastatel 1880–1911 töötas Paistu poeglaste kihelkonnakoolis organisti ja õpetajana helilooja ja koorijuht Friedrich August Saebelmann. Tema eestvõttel loodi 1880. aastal segakoor Heli, mis eksisteeris Paistus 125 aastat. Koori juhatas aastaid õpetaja Martin Kahu ja hiljem tema tütar Heli-Maria Kahu.Paistu valla arengukava 2009–2020. Paistu vallavolikogu määrus. Riigi Teataja.

Koolimaja põles maha 1941. aasta juunis. 

Paistu kihelkonnakoolis on õppinud, õpetanud ja elanud suur hulk tuntud varajase ärkamisaja tegelasi, teiste seas Adam Peterson, Hain Henno, Mats Kirsel, Mihkel Veske, Juhan Kunder, Hans Wühner, Aleksander Saebelmann-Kunileid jt. 

Paistus Hans Wühneri, Jaan Adamsoni ja Mats Warese koostöös korraldatud õpetajate seminaridel (1856–1858) on osalenud Johann Voldemar Jannsen ja Carl Robert Jakobson. Mõnedel andmetel võib kooliga kaudselt seotud olla olnud ka Johann Köler .

Kihelkonnakooli asukohas ja Paistu pastoraadi astmeliselt langevast pargist on kujundamisel ärkamisaja hälliks olnud kihelkonnakooli ja selle õpetajate ja õpilaste mälestuseks ning tähistamiseks Kaunite laulude park.

Õpilasi
Adam Peterson (u. 1854–1856)
Mats Kirsel (1855–1858) 
Mihkel Veske (1855–1858)
Johannes Mielberg (u. 1854-1858)
Peeter Peterson (u. 1854-1858)
Hain Henno (u. 1854-1858)
Juhan Kunder (u. 1860–1863)
Johan (Johannes) Raudsepp (u. 1860–1863)
Mats Neumann (u. 1860–1863)
Jaan Lepik (1873–1876)
Andres Loorits (1878–1881)
Jaan Lõo (u. 1881–1883)  
Hans Pöögelmann (1885–1888)
Jakob Neumann (1886–1889) 
Oskar Wihmann (1887-1890)
Mart Raud (1891–1895)
Juhan Aavik (1893–1897)
Peeter Algma (1897–1901)
Peeter Ruubel (1897–1901) 
Jaak Kärner (u. 1904–1906) 
Jaan Tomp (u. 1906–1909)
Andres Särev (u. 1909–1912) 

Õpetajaid
Hans Wühner (1854–1858) 
Mats Kirsel (1858–1860)
Aleksander Saebelmann-Kunileid (1865–1868)
August Samuel Tilzen (1877–1880)
Peeter Ruubel (1880–1899)
Friedrich August Saebelmann (1880–1911)
G. Parts (1899– )
Martin Kahu (1899–)
Hans Sõber
Jaan Kirsel (1911–1914)
Jaan Bergmann
Marie Siilats (np Neumann)
Daniel Siilats (1920–1930)
Salme Ruubel (1920–)
Mary Elfriede Siilats (np Norden) (1926–1930)
Larin (1926–)

Vaata ka
Paistu Kool

Viited

 Kirjandus 
 Paistu kroonika 1834–1944, ärkamisaja häll, Jaak-Adam Looveer, 2021.

Kategooria:Paistu kihelkond
Kategooria:Eesti kihelkonnakoolid