Carl Sigismund Walther

Paul Carl Sigismund Walther (ka Carl Siegmund Walther; 25. juuli 1783 Dresden – 1. november 1867 Kaiu mõis) oli baltisaksa päritolu Eesti maalikunstnik ja graafik.

 Elulugu 
Walther sündis ja veetis noorusea Dresdenis, kus ta omandas hariduse Dresdeni Kunstiakadeemias ajaloomaali erialal.
vasakul|pisi|"Oleviste kiriku varemed" (1825), 15,6 x 21,3 cm, litograafia, Eesti Kunstimuuseumi kogu
Walther saabus Eestisse 1809. aastal, kui August von Kotzebue pakkus talle koduõpetaja ametit Vardi mõisas. Lisaks Kotzebue lastele käis ta Hageri poistepansionis akadeemiaks ette valmistamas Otto Friedrich Ignatiust ja Gustav Adolf Hippiust. Kunstnik jäi elu lõpuni Eestisse ning töötas edasi kunstiõpetajana, sealhulgas Tallinna Toomkooli joonistuseõpetajana 1815.–1850. aastatel.viide puudub 

1818. aastal avas Walther Tallinnas Eesti esimese litograafiatöökoja. Walther oli Eestimaa Kirjanduse Ühingu (EKÜ) üks kaasasutajatest 1842. aastal. Koos August Pezoldi ja Hippiusega proovisid nad Tallinnas imiteerida Õpetatud Eesti Seltsi estofiilset tegevust. Walther pani aluse EKÜ tegevuskavale, kus prooviti kaardistada ja kirjeldada Eesti eri valdkondi, alustades kunstikollektsionääride kogudega ja lõpetades kubermangu taimestikuga. Ta oli EKÜ liige kuni 1855. aastani.

Tema poeg Carl Friedrich Sigismund Walther (1824–1870) oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Lapselaps Lilly Walther (1866–1946) oli maalikunstnik ja restauraator.

 Looming 
pisi|(Koopia Otto Friedrich Moelleri samanimelisest maalist) "Suudlus" (1866), 57,6 x 71,5 cm, õli lõuendil, Eesti Kunstimuuseumi kogu
Carl Sigismund Walther oli väga viljakas portreekunstnik, oma elu jooksul maalis ta neid üle 100. Lisaks portreedele maalis ta ligikaudu 25 altarimaali, mis asuvad peamiselt Põhja-Eesti kirikutes. Waltherit eelistati altarimaalide valmistamisel teistele kunstnikele, kuna tema tellimused valmisid kiiresti ja odavalt ning lihtsad ja värvilised pildid olid arusaadavad kõikidele kogukonna liikmetele. 

Üks tuntumaid altarimaale asub Juuru Mihkli kirikus, kuhu valmis 1852. aastal stseen Kolgata grupist.  Kolgata grupiks nimetatakse stseeni, kus on kujutatud ristilöödud Jeesus Kristust, keda ümbritsevad Neitsi Maarja ning jüngrid Johannes ja Maarja Magdaleena. Altarimaal on maalitud 18. sajandi keskel tisler Johann Siimseni valmistatud baroksel retaablil, mida kaunistavad arhitektoonsed detailid ning Kristuse, Peetruse ja Pauluse figuurid.

Lisaks võib tema maale leida Rapla, Hageri , Kuusalu, Simuna ja Kambja kirikutest. Walther on töötanud ka Venemaal, pärast Otto Ignatiuse surma 1824. aastal, lõpetasid Walther ja Hippius Tsarskoe Selo kiriku keisrilooži poolelioleva laefresko, mis tänaseks on hävinud.

Tema looming on väga omane klassikalisele baltisaksa kunstnikule, ta kujutas tihti religioosseid stseene, pea alti oli selleks ristilöödud Kristus, keda ümbritsesid leinajad. Kuid erinevalt teistest kaasaegsetest kunstnikest ei käsitlenud Walther estica-teemasid, milleks olid mütoloogilised stseenid ja portreed, kus oli kujutatud eestlasi.    

 Teosed 
 Portreed 

 Altarimaalid 

 Kirjandus 

 Välislingid 

 isik.ee: Pastorid Waltherid
 Gemälde vom Dresdner Maler Paul Carl Sigismund Walther in Gotteshäusern im Baltikum (saksa keeles)

Kategooria:Eesti maalikunstnikud
Kategooria:Baltisakslased
Kategooria:Sündinud 1783
Kategooria:Surnud 1866