Vastse-Koiola mõis

Vastse-Koiola mõis (saksa keeles Neu-Kirrumpäh-Koiküll) oli rüütlimõis Võrumaal Põlva kihelkonnas.

Ajalugu
pisi|150px|Krüdeneri perekonna aadli- ja parunivapp
Varasemal ajal kuulus see Vana-Koiola riigimõisa koosseisu. Mõis rajati sinna 1744. ja 1751. aasta vahel. (vaadatud 26.01.2016) Keiser Paul I doneeris 1800. aastal kümne adramaalise valduse Anna von Brandtile (sündinud von Kruse) (1732−1815); nii eraldati Vastse-Koiola iseseisvaks rüütlimõisaks. 1814. aastal omandas selle Georg von Campioni (u 1757−?) ja seejärel Johann Georg Friedrich Edler von Emme (1762−1839), kes selle 1834. aastal ära pantis. Pandivaldajad olid järgemööda perekond Löwenwolde, Roth, Schiemann, Wilcken ja Krüdener. Viimased said mõisa 1843. aastal päriseks ja olid mõisaomanikud XIX sajandi lõpuni.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 243-244 . 1901−1902 kuulus mõis Riia kaupmehele Robert Braunile (suri 1908), seejärel 1908. aastani Markovitele ja 1908−1912 parun Edgar Otto von Krüdenerile (1876−1964). Viimane omanik oli Alexander von Sivers (1843−1926), kellelt see 1919. aastal võõrandati.Rahvusarhiivi Kinnistute register. Nr 72. Vastse-Koiola mõis .

Mõisaansambel
Häärber on hävinud; ilmselt oli see puithoone. Kõrvalhooneid oli arvukalt: neist olulisemad olid valitsejamaja, ait, ait-kuivati, laudad. Park oli stiililt vabakujuline ja see oli võrdlemisi suur.ERA.T, f. 76, n. 1, s. 3141, L 43-44 .

Viited

Kirjandus
Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 243-244 .

Välislingid
Vastse-Koiola mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris
Vastse-Koiola mõisa kõrvalhooned

Vastse-Koiola mõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris

Kategooria:Võrumaa mõisad
Kategooria:Põlva kihelkond