Franjo Bosanac

Ehkki Bosanaci nimi viitab Bosnia päritolule ning oletatavasti sündis Franjo Bosanac Srebrenikis (praeguses Bosnias ja Hertsegoviinas), on see tänini vaieldav. Mõne eksperdi arvates võis ta olla horvaat, näiteks kirjutas Josip Andreis raamatus "Music in Croatia" (1974): "Bossinensise ritšerkaarid on tähtsad esimeste teadaolevate näidetena Horvaatia helilooja avaldatud muusikast."Josip Andreis, Music in Croatia, Zagreb, 1974, p. 31 (cit. via Bojan Bujic, p. 72-73) Seevastu kirjutas Zija Kučukalić: "Huvitavaim kuju selleaegses Bosnia muusikas oli Franjo Bosanac (Franciscus Bossinensis)."Zija Kučukaliċ, The Development of Musical Culture in Bosnia and Herzegovina, Sarajevo, 1967, p. 27 (cit. via Bojan Bujic, p. 73) Plamenac Dragutin on oletanud, et Bosanac oli algselt kas Bosniast pärit frantsisklane või Bosnia kuninga õuemuusik. Mõlemat seisukohta püüdis ühitada Ennio Stipčević: "Väga usutavaks võib pidada oletust, et Franciscus Bosnialane – nagu teda nimetatakse kirjanduses – oli Bosnia horvaat."Ennio Stipčeviċ, Hrvatska glazba, Zagreb, 1997, p. 53 (cité par Bojan Bujic, p. 73) Bojan Bujic sõnastas sama arvamuse järgmiselt: "Võime oletada, et ta oli üks Bosnia pagulastest, kes asusid 15. sajandi lõpul Dalmaatsiasse ja Itaaliasse."Bojan Bujic, Bosnia and Hercegovina: Art Music, in The New Grove Dictionary of Music and Musicians, éditeur S.Sadie, Londres et new York, 2001, Volume 3. Ka Bosanaci eluloost pole teada kuigi palju.

Franjo Bosanac elas ja töötas Veneetsias, peamiselt koostöös tuntud muusikakirjastaja Ottaviano Petrucciga, kuid ka Estede õukonnas. Noodikirja õppis ta tundma, kopeerides tollaste kuulsate heliloojate loomingut – ta kopeeris sadu frottola'id (populaarseid polüfoonilisi laule)Jeffery T. Kite-Powell, A Performer's Guide to Renaissance Music, Indiana University Press, 2007, p. 228.. Bosanac ise avaldas 1509–1511 Petrucci kirjastuses kaks kogumikku, milles oli 126 neljahäälset frottola't ja 46 ritšerkaari (lühipala mängimiseks enne või pärast laule) temalt endalt ning heliloojatelt nagu Marchetto Cara ja Bartolomeo TromboncinoHannu Annala, Heiki Mätlik, Handbook of Guitar and Lute Composers, Mel Bay Publications, 2010, p. 24.. Neile eelnesid kogumikud Francesco Spinacinolt (kaks kogumikku, 1507), Joan Ambrosio Dalza (1508) ja Giovan Maria Giudeo (1508, kaotsis)Matthew Spring, The Lute in Britain: A History of the Instrument and Its Music, Oxford University Press, 2001, p. 33.. Vaatamata slaavi päritolule kuulub tema looming Põhja-Itaalia renessanssmuusika traditsiooni.

Bosanaci esimeses kogumikus avaldatud Marchetto Cara frottola't "Io non compro più speranza" esitas USA saatesarjas "The X Factor" 2009. aastal ansambel The Bastard Sons of Dioniso.

Teoseid
 "Tenori e contrabassi intabulati col sopran in canto figurato per cantar e sonar col lauto"Le chant au luth au 16ème siècle-Une sélection, christine-gabrielle.chDonald C. Sanders, Music at the Gonzaga Court in Mantua, Lexington Books, 2012, p. 45., sont les premières éditions connues pour chant et luth

Plaadistusi
 Ronn McFarlane and Julianne Baird: The Italian Lute Song – Dorian Sono Luminus (1996)
 Christopher Wilson and Shirley Rumsey: Early Venetian Lute Music – Naxos (1999)
 Massimo ja Teresa Marchese Nesci: Petrarca ed il cantare a liuto – Tactus (2004)

Viited

 Välislingid 
 "Che debo far" Youtube'is
 "Ritšerkaar nr 17" Youtube'is
 Franciscus Bossinensis, Presto Classical
 Franciscus Bossinensis, International Music Score Library Project

Kategooria:Itaalia heliloojad
Kategooria:Renessansiajastu heliloojad
Kategooria:Bosnia ja Hertsegoviina inimesed
Kategooria:Horvaatia inimesed
Kategooria:Sündinud 1485
Kategooria:Surnud 1535