Lümandu mõis (Märjamaa)

Lümandu mõis (saksa keeles Limmat) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. (vaadatud 25.01.2016) Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.
 Ajalugu 
Mõisat on esmamainitud 1546. aastal. Keskajal oli mõis välja ehitatud kindlustatud mõisahoone ehk vasallilinnusena (nimetatud ka Lümandu vasallilinnusekshttp://www.eestigiid.ee/?SCat=16&CatID=0&ItemID=363 (vaadatud 25.01.2016)).

Talupoegade ülestõusu ajal 1560. aastal sai mõis palju kannatada, oma õuel tapeti omanik Jacob von Uexküll. Seejärel kuulus mõis Rehbinderitele ning Wilhelm Johann Rehbinder müüs mõisa 1677. aastal Hans Klugenile. Jakob Johann von Taube müüs 1765. aastal mõisa Karl von Helmersenile, kes müüs Lümandu assessor Hans Ludwig von Bockile. 1781. aastal vahetas assessor Hans Ludwig von Bock mõisa Heinrich Christoph Schonertiga Riidaku mõisa vastu Rapla kihelkonnas. 

1877. aastal päris mõisa leitnant Christoph von Schonerti tütar, obristiproua Eleonore von Schulmann (sünd von Schonert) ja mõis kuulus (1877−1919) SchulmannideleLümandu mõis (Märjamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis. Viimane omanik oli Bernhard von Schulmann, kelle pere elas seal 1939. aastani kui ümberasumiseni Saksamaale. 

Lümandu mõisakompleks kuulus Eesti NSV ajal Tallinna eriautobaasile ja seejärel Tallinna linnale, kus oli Tallinna Spordi- ja Noorsooameti haldusalas.Raplamaa kaks Lümandu mõisa sarnanevad vaid nime poolest, Nädaline, nr. 76, 11 juuli 2009

Viited

Välislingid

Lümandu mõis (Märjamaa khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Kategooria:Läänemaa mõisad
Kategooria:Märjamaa kihelkond
Kategooria:Märjamaa vald
Kategooria:Lodede mõisad
Kategooria:Uexküllide mõisad
Kategooria:Rehbinderite mõisad
Kategooria:Schulmannide mõisad