Teraviljakasvatus

Teraviljakasvatus on taimekasvatuse haru, mis tegeleb teraviljade kasvatamisega. 

Järjepideva kunstliku valiku tulemusena on teraviljad juba tuhandete aastate eest kodustatud ehk kaotanud isepaljunemise võime: nad suudavad paljuneda üksnes inimese abiga. Metsiku teravilja seemned pudenevad valmides viljapeast välja, aga kodustatud teraviljade seemned seda ei tee, et vilja koristamisel oleksid kaod väiksemad. Viljaterad saavad viljapeast välja tulla üksnes inimese abil. Samas on kunstliku valiku tulemusel teraviljade saagikus eriti viimastel aastakümnetel oluliselt suurenenud, mis võimaldab nende külvipinda suurendamata saada järjest suuremaid saake.

 Ajalugu 
Esimesed teraviljad, mis kodustati, olid nisu ja oder. See juhtus umbes 12 000 aastat tagasi Edela-Aasias Viljaka Poolkuu alal.

Antiikaja põllumajanduses ja kaubanduses oli teravili väga tähtis. Teraviljakasvatus näitas majanduse arengutaset. Antiigileksikon, 2. kd., lk. 218

Antiikaja tähtsaim leivavili oli nisu, paremuselt teiseks peeti otra ja kolmandaks kõige vastupidavamat teravilja rukist. Euroopast pärinevat kaera hakati kultuurtaimena kasvatama hiljem, antiikajal viljeldi seda ainult mägedes ja söödi peamiselt näljaajal. Kõige lihtsam teraviljaliik on speltanisu, mis on pärit Pärsiast või Egiptusest. Juba Trooja väljakaevamistel leiti üheteranisu. 

Teraviljal oli kultustes tähtis koht. Vanakreeka mütoloogias austati viljakusjumalannat Demeteri (vanarooma mütoloogias Ceres), kes vastutas ka taimekasvatuse eest. Müüdi järgi laskis Demeter tänuks talle osutatud külalislahkuse eest Triptolemosel inimestele põlluharimist õpetada. Külvi ja lõikusega seostus kultuslikke pidukombeid. 

Külvatav teraviljaseeme valiti hoolikalt, leotati ning muudeti ussidele ja lindudele söödamatuteks. Külvamisel kasutati seemne mulda viimiseks äket või kõrvade ehk silumislaudadega atra. Pärast külvamist kitkuti kahel korral umbrohtu. Küpset vilja ei lõigatud vikatiga, vaid sirbiga. Sirp võis olla hambuline. Roomlased leiutasid koguni niidumasina. Koristatud viljal lasti päikese ja vihma eest kaitstud varjualustes savipõrandal lõplikult kuivada. Hiljem hoiti teri aukudes või aitades. 

 Teraviljade tootmine maailmas 
+ Levinud teraviljade toodang ja külvipind maailmas Teravili Saagikus tonnides Muutus Külvipind hektarites Muutus 1969  2009  1969  2009 Mais269 506 068817 110 509203,2%111 338 080159 531 00743,3% Nisu308 640 283681 915 838120,9%217 750 101225 437 6943,5% Riis295 584 391678 688 289129,6%131 137 551161 420 74323,1% Oder118 006 371150 271 57327,3%66 218 34554 129 438–18,3% Sorgo55 541 98362 098 62011,8%52 178 39743 735 937–16,2% Hirss30 545 34932 034 5724,9%45 569 15135 454 429–22,2% Kaer52 539 43323 032 118–56,2%30 570 53510 255 594–66,5% Rukis29 428 81317 856 568–39,3%20 409 0426 593 479–67,7% Tatar3 078 8161 416 848–54,0%4 718 4782 066 104–56,2%

 Vaata ka 
 Teraviljaeksport

 Viited 

 Välislingid 
 "INTERVJUU | Põllumajandusärimees: Putini viljablokaad näljahäda ei tekita!" Eesti Ekspress, 6. juuni 2022

Kategooria:Taimekasvatus