George Paget Thomson

Sir George Paget Thomson (3. mai 1892 Cambridge – 10. september 1975 Cambridge) oli inglise füüsik.

Thomsoni isa Joseph John Thomson pälvis 1906 Nobeli füüsikaauhinna esimese subatomaarse osakese elektroni avastamise eest. Ema Rose Elizabeth Paget (1860–1951) oli arstiteadlase George Edward Pageti tütar.

Thomson õppis Cambridge'i ülikoolis matemaatikat ja füüsikat. Maailmasõja puhkedes ta mobiliseeriti ja alates 1915 oli lennuväes, kus õppis aerodünaamikat. 1920 arvati ta reservi kapteni aukraadis.

1937. aastal sai ta koos Clinton Davissoniga Nobeli füüsikaauhinna. Mõlemad avastasid teineteisest sõltumatult elektronide laineomadused ehk difraktsiooni.

Hiljem keskendus ta tuumafüüsika praktilistele sõjalistele rakendustele. Ta juhtis MAUD komisjoni, mis töötas 1940–41 ning otsustas, et tuumarelva valmistamine on võimalik ja mõttekas.

1943 tõsteti Thomson rüütliseisusse.

Thomson abiellus 1924 Kathleen Buchanan Smithiga (1900–1941), kelle isa oli šoti teoloog George Adam Smith (1856–1942). Neile sündis kaks poega ja kaks tütart. Üks poegadest John Thomson (1927–2018) oli Suurbritannia ülemkomissar (sisuliselt suursaadik) Indias ja alaline esindaja ÜRO-s. Pojapoeg Adam Thomson oli Suurbritannia ülemkomissar Pakistanis ja alaline esindaja NATO-s.

Kategooria:Inglise füüsikud
Kategooria:Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Kategooria:Sündinud 1892
Kategooria:Surnud 1975