Vana-Prangli mõis

Vana-Prangli mõis, ka Prangli mõis (saksa keeles Alt-Wrangelshof, varem Wrangelshof), oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas.http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 22.02.2016)

Ajalugu
Mõisast on teateid juba 1550. aastatest. (vaadatud 22.02.2016) Poola valitsusajal anti mõis Tartu jesuiitide kolleegiumile ja pärast Rootsi-Poola sõjas Tartu taasvallutamist, tagastati  Jan Karol Chodkiewiczi poolt 1605. aastalEnn Tarvel, Estonica't Poola arhiivides ja raamatukogudes. Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 21, 1972, nr. 2, lk 154 jesuiitide kolleegiumile.

Mõis kuulus 16. ja 17. sajandil Wrangell'ite perekonnale, kelle järgi teda kutsuti saksa keeles Wrangellshof iks, hiljem läks see mõis kroonu valdusse. Enne 1725. aastat, kui mõisast eraldatud alast moodustati Vastse-Prangli mõis (vaadatud 22.02.2016), nimetati mõisat Prangli mõisaks.

1725. aastal kinkis Venemaa keisrinna Katariina I osa mõisat uuesti eraomandiks.  Seda kingitud osa nimetati Alt-Wrangelshof, Vene riigile jäi nähtavasti Neu-Wrangelshof. Nimed püsisid kuni mõisate jaotamiseni. Parast mõisa poolitamist lisati Vene kroonule jäänud osa eristamiseks Kuninga-, seega Kunninga-Prangli, kuna eraomandiks läinud osa sai nimeks Perris-Prangli (1782). Peagi mindi üle tavalistele täienditele:  Vastne- ehk Kuninga-Prangli (1826),  Wanna, Wastne Pranglimois (1840)Koidu Uustalu, Mõisate ja mõisnike nimedest lähtunud kohanimesid Lõuna-Eestis, Keel ja Kirjandus. 1968 nr 12, lk 743. 1765. aastal asutati mõisas mõisakool.Vana-Prangli algkool läheb ajalukku., Maa Hääl: maarahva ajaleht, nr. 59, 22 mai 1940Prangli kooli ajaloost, Koit, nr. 77, 1 juuli 1965

1792. aastal kuulus mõis parun Diedrich Bruiningkile, 1818. aastal ostis Vana-Prangli mõisa parun Bernhard Gustav Schoultz, kellelt 1824. aastal päris mõisa  tema vend, parun Gustav Schoultz, kes aga 1835. aastal müüs Vana-Prangli mõisa koos Uhti ja Reolaga krahv Georg von Cancrinile. 1852. aasta pärimis- ja jagamisleping Georg von Cancrini laste vahel sai mõisa omanikuks rahv Valerian Michael von Cancrin, kes müüs 1857. aastal Vana-Prangli koos Aksi ja Maaritsaga Carl von Gavelile. 1859. aastal  müüs Karl von Gavel mõisa koos Aksi ja Maaritsaga Robert von Anrepile. 1878. aastal  müüsid Robert von Anrepi pärijad mõisa Richard Löwis of Menarile (1833–1882).

1897. aasta pärijate jagamisaktiga sai mõisaomanikuks Gustav Edgar von Löwis of Menar (sünd. 1874). Vana-Prangli mõisnik oli ka 1898. aastal koos Unipiha mõisa omaniku Edgar von Rückeriga  Tartumaa Telefoniühingu asutaja. Tartumaa Telefoniühing oli Tartumaa mõisate telefonikeskjaamade vahelise telefoniühenduse korraldamisega tegelenud ühingTartumaa Telefoniühing, Eesti Ajalooarhiiv,  EAA.607.

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.
Viited

Kirjandus
Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 29-31 .
Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 170 .

Välislingid

Vana-Prangli mõis (Kambja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Kategooria:Tartumaa mõisad
Kategooria:Kambja kihelkond
Kategooria:Oxenstiernade mõisad
Kategooria:Wrangellide mõisad
Kategooria:Cancrinide mõisad
Kategooria:Löwis of Menarite mõisad