Vana-Kariste mõis

Vana-Kariste mõis (saksa keeles Alt-Karrishof; kuni 1795. aastani lihtsalt Kariste mõis) oli riigimõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal.http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 05.03.2016)

Mõisa kõrvalmõis oli Pekre mõis.

 Ajalugu 
Esimesed teated Kariste mõisast on 1600. aastate esimesest poolest (Karriess 1601 ja 1641 (vaadatud 01.03.2016)). Esimene teadaolev mõisnik oli Lorentz Kruse. Alates 1680. aastatest oli mõisa rentnik Johann Heinrich von Rosenkampff. Kui Rosenkampff proovis Kuivsaapa talu omanik Peetrilt kõrgemat andamit nõuda, kirjutas viimane Riia kuberner Erik Soopile. Kuberneri otsuse järgi ei tohtinud talult pärast 30 taalri maksmist ratsakohustust nõuda. Põhjasõja ajal peitis talus end Rootsi kuningas Karl XII.Lk 50, 53-54 (Jung, 1893)

1702. aasta juulis põletasid rüüstavad Vene väed Kariste mõisa maha.Lk 15 (Jung, 1893) Pärast Põhjasõda elas mõisas rentnik Johann Heinrich von Rosenkampffi lesk Anna Dorothea von Rosenkampff (sünninimega von Lode). 1720. aastatel oli Kariste mõisas koduõpetajaks Martin Goldfisch.Lk 18 (Jung, 1893)

1734. aastal kingiti mõis krahv Burchard Christoph von Münnichile. Mõis konfiskeeriti talt 1740. aastate algul. 1795. aastal jagati mõisaalad kaheks (teisest osast moodustati Uue-Kariste mõis).Lk 300 (Stryk, 1877) Edaspidi oli Vana-Kariste kroonumõis. 1863. aastast oli mõisa rentnik Carl Julius Werncke, kes oli ka Halliste kiriku vöörmünder. 1880. aasta 19. veebruaril peeti Vana-Kariste mõisas seoses Halliste õpetaja Schneideri ametiaja 25. aastapäevaga pidu.Lk 64 (Jung, 1893) 1902. aasta mais, pärast Werncke surma, rentis mõisa 36 800 rubla eest Polli mõisnik Friedrich Wilhelm von Stryk.

Viited

Kirjandus
 Jung, Jaan. Halliste ja Karksi kirikute ja kihelkondade ajalugu: Halliste kiriku 25-aastase juubileumi mälestuseks 29. okt. 1892. Tartu: A. Grenzsteini trükikoda. 1893
 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Tartu. Kd. 1. 1877.

Välislingid

Kategooria:Pärnumaa mõisad
Kategooria:Halliste kihelkond