Riia toomkirik

Riia toomkirik (läti keeles Rīgas Doms, saksa keeles Rigaer Dom) on toomkirik Lätis Riias Toomväljakul. See on Läti Evangeelse Luterliku Kiriku peakirik. Kiriku kõrgus koos tornikiivriga on maapinnast 90 meetrit.

Katedraali kõrval, Palasta tänav 2 asub Riia toomkiriku kogudusehoone ja Palasta tänav 4, Riia Ajaloo- ja Laevandusmuuseum.

 Ajalugu 
 Keskaeg 
"Henriku Liivimaa kroonika" andmeil lasi piiskop Albert esialgse väikse toomkiriku ehitada linna asutamise aastal 1201 või sellele järgnenud aastal 1202. Ta pühitses "õndsaima jumalaema Maarja auks" selle koos Maarjamaaga (Vana-Liivimaaga).Jaan Lahe. Maarjamaa kahtlane juubel Postimees, 2014
pisi|Vaade Riia toomkiriku fassaadile
pisi|Riia toomkiriku põhjaportaal
pisi|Riia piiskop Alberti kuju kirikul
Ehituse algfaasist teatakse üsna vähe, kuigi halduslik korraldus usaldati munkadele Prémontré ordust. 1210. aastal Roomast naastes kutsus piiskop Albert neid Vestfaalis asunud Cappenbergi kloostrist kaasa Riiga. Erinevalt tsistertslastest ei piiranud premontraatlaste ehitusprojekte jäigad eeskirjad või reeglid.
pisi|Vaade Rootsi valitsusaegsele Riiale (1650): Riia loss, Riia Jakobi kirik, Riia toomkirik, Riia raekoda, Riia Peetri kirik, Riia Jaani kirik
pisi|left
pisi|Riia toomkirik, 20. sajandi alguses
25. juulil 1211 pani Riia piiskop Albert tseremoonia käigus nurgakivi tänini samal kohal kõrguvale toomkirikule. Ta oli lasknud ehitise rajada oma piiskopikoja õue tagusele maale, liivlaste kunagisse kalurikülla, mis asus Daugava jõe lähedal.
1215. aasta kevadel tuli ehitustöödega kiirustada, sest keset asulat asunud kirik oli maha põlenud. Lisaks hakati Riia toomkapiitlile ehitama romaani stiilis kooli ja kloostrit.
1236. (?) aastal pidas Gregorius IX paavstluse legaat, Modena piiskop Wilhelm, kontsiili juba vastses Riia toomkirikus. Arvatavasti oli selleks ajaks ristlööv pooleliolevast kirikust juba müüriga eraldatud ja kooriruum valminud.

1211 lõi Riia piiskop Albert Liivimaa vanima õppeasutusena Riia toomkiriku juurde Riia toomkooli.

13. sajandi teisel poolel jõudis katedraali põhiplaani järgne ehitus lõpule, sajandivahetuseks võis tornikiiver kõrguda 140 meetrini. Riia toomkirikust oli kujunenud märkimisväärseimaid varagootika näiteid terves Baltikumis.

Põhjasõjas 1710. aastal Riia piiramise ajal sai kiriku katus rängalt kannatada, mille renoveerimine ja rekonstrueerimine jätkusid kuni 1727. aastani. 1881. aastal algasid kirikus remondi- ja restaureerimistööd, mis jätkusid kuni 1914. aastani, mille tulemusel kirik omandas oma praeguse ilme.

1859. aastal oli Riia toomkoguduse hingekirjas 1 149 inimestBusch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, .

 Uusim aeg 
Nõukogude ajal olid jumalateenistused keelatud aastail 1959–1989. Toomkirikut kasutati kontserdisaalina ja selle lõunatiivas asus Riia meresõidu- ja ajaloomuuseum. Peakirik avati sakraalseteks talitusteks taas aastal 1991, mil traditsioone jätkab endiselt Läti Evangeelne Luterlik Kirik.

 Arhitektuur 
pisi|Kesklööv
Ehitise vundamendid on rajatud pinnasesse rammitud puitvaiadele, mida kaasajal on märgata hoone alumise korruse abiruumides maapinna paljanditel. 1220. aastate tarinduste käigus kujundati romaanipäraselt paekivist sokkel ja välisnurgad. Müüritis on iseloomulik tellisgootikale. Läänefassaadi kaunistab sellest perioodist pärit ümmargune roosaken. Astmikportaali arhivoldi sammaste kapiteelid on varagootika vormides reljeefse taimdekooriga, mille mõjutused pärinevad tõenäoliselt Ojamaalt.

Basiilika põhimõtete kohaselt hakati kesklöövi lõppu ehitama koori kolme poolringikujulise apsiidiga, millele järk-järgult lisandusid ruumid piiskopkonnale. Kiriku struktuur ja proportsioonid muutusid selle tulemusel teiselaadseks. Neid muutusi on näha põhjaportaalil ehk tollasel linnapoolsel küljel, toomkapiitli koosolekusaalis ja peaaegu kandilises kloostrihoovis. Katedraali lääneosa jäi kroonima gooti stiilis massiivne kirikutorn, mille põhja- ja lõunaküljel paiknevad neljatahulised, suurte kaaravadega pikilöövi sisemusse avanevad kabelid. Lisaks neile ehitati 14.–16. sajandini kabelid põhja- ja lõunapoolsetesse külglöövidesse (kabelilööv).

Keskajal kroonis torni kaheksanurkne püramiidjas tornikiiver. Seda toomkiriku torni võib näha 16. sajandi keskpaigast pärineval Riia vanimal linnavaatel Sebastian Münsteri raamatus "Kosmograafia"Cosmographia Universalis. The Rīga Skyline — Then and Now. - Synopsis — The Livonians. Renessanslik kahe galeriiga püramiidjas tornikiiver ehitati toomkirikule 16. sajandi lõpus. Samal ajal toomkiriku torni paigaldatud kukk on tänapäeval eksponeeritud katedraalis. 18. sajandi lõpus ehitati kirikule uus barokkvormides torn.

19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul toimusid restaureerimistööd, mille tulemusena omandas kirik oma praeguse ilme.

 Sisustus ja vaatamisväärsused 
Riia toomkirikus on 12. sajandi lõpust pärinev ristimiskivi, mis algselt paiknes Ikšķile Maarja kirikus. Kivi paigutati toomkiriku renoveerimistööde käigus 2009. aastal kesklöövi keskele.

Riia toomkiriku kooriruumi vasakus seinas paikneb Liivimaa piiskopi 1186–1196 Meinhardi haud. Kirikus on ka Riia peapiiskopi Wilhelm von Brandenburg (von Hohenzollern) (1498–1563) hauaplaat. 
Kiriku puitkantsel pärineb umbes 1641. aastast ja on kaunistud barokse nikerddekooriga.

Toomkiriku seintele ja võlvialustesse on paigaldatud kümneid rikkalikult kaunistatud vappepitaafe. Paljud neist pärinevad 17. ja 18. sajandist, mil Riia oli tähtis hansalinn ja Rootsi kuningriigi, hiljem Venemaa keisririigi osa. Nad kuuluvad saksa päritolu Riia patriitsiperekondade (Bergmann (läti k. Bergmaņi), Berens von Rautenfeldi, Dreyling (Dreiliņ), Hollanderi (Holanderi), Schwartz (Švarci), Wiedau (Vīdavi), Riia rae, käsitöölisi ühendava Riia Väikegildi liikmetele, aadlikele, riigiametnikele, sõjaväelastele ja vaimulikele (Rigemann, Mengdenid: Otto von Mengden (1597–1681), Gustav von Mengden (1627–1688), Himsel, Kröger, Schick, Henrich, Benckendorff).
pisi|RigemanideRigeman nr 741, www.adelsvapen.com perekonna epitaaf 1605. aastast Riia toomkirikus

Toomkiriku 19. sajandist pärinevad vitraažaknad valmistas Mayer Königliche Bayerische Hofkunstanstalt Münchenis 1884. aastalMadonna with the Infant Jesus in a Mandorla. - doms800.lv, Riia kunstklaasija Adolf Kahlerti ettevõte Kahlert und Weber 1896. aastalRuth and Orpah with Their Mother-in-Law Naomi at the Crossroads. - doms800.lvStained Glass “Pelican”. - doms800.lv, ja Bruno Urbani klaasmaaliinstituut Dresdenis 1885. aastalApostles Peter and Paul. - doms800.lv, 20. sajandi algusest pärinevad aknad valmistas Friedrich Tode töökoda RiiasScenes from the life of St. Martin - doms800.lv.

Riia toomkirikus asuvad 1883. aastal saksa meistri Walcker & Cie poolt valmistatud Toomkiriku orel, mis on üks maailma suurimaid ja ajaloolisemaid.

Saksimaal Morgenröthes valmistatud kirikukell paigaldati kirikusse aastail 1926/1927 ja see oli tollal seal tehtutest suurim, kaaludes 8,5 tonni kõrgusega 3 meetrit ja läbimõõduga 2,5 meetrit.

Kirikus tegutseb Riia Toomkiriku muuseum, kus saab tutvuda toomkiriku ja Riia linna ajaloo, samuti luteri usu arenguga Lätis. Näitusel on eksponeeritud ajaloolised esemed, kirikutarbed ja kunstiteosed. Kiriku kompleksis on säilinud osaliselt ristikäik ja keskaegne kloostrihoov. 
pisi|Liivimaa piiskopi Meinhardi hauaplaat Riia toomkirikus

 Riia toomkiriku koguduse vaimulikud 
1388/1405, Johann von Soest, Riia toomkiriku katolik toompraostBöthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker,  
1442, Dietrich Nagel, Riia toomkiriku katolik toompraost
 1546, Wenceslaus Lembke, Riia toomkiriku luterlik pastorBöthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 75
1554/1557, Martin LemkenArved von Schmidt, Die Pastoren Oesels. Seit der Reformation. Tartu 1939, seite 48
Wilhelm Donat (surn. 1582)Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 64
1582, Johannes thom Dal (surn. 1612)Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 64
 Laurentius Lemken (surn. 1611)Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 66/67
1611–1616, Hermann Samson, Riia toomkiriku ülempastor
1624, Rotger Neinerus (surn. 1625H.J. Böthführ: Die Livländer auf auswärtigen Universitäten..., Riga 1884, s. 80), Riia toomkiriku pastor
1650–1656, Johann Hartmann (surn. 1657), diakonH.J. Böthführ: Die Livländer auf auswärtigen Universitäten..., Riga 1884, s. 92
1656−1657, Matthias Reland/Reeland/Rölandt (1599–1657), Riia toomkiriku pastorCarl Eduard Napiersky, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland.  III Dritten Theil, Viertes Heft. Q - Z (1852), seite 11
1657−1658, Johannes Brever, Riia toomkiriku pastor
1659−1670/1671, Johann Richmann/Rickemann (1622−1670/1671), Riia toomkiriku pastor 
1682–1683, Heinrich Sehlmann (1632−1683), diakon
1683–1685, Hermann Zimmermann, Riia toomkoguduse abiõpetaja
1691–1698, Hermann Zimmermann, Riia toomkoguduse pastor
1700–1702, Hermann Zimmermann, Riia toomkoguduse pastor
1700–1701, Andreas Schwartz (1665–1701), diakonpastor
1702–1712, Christian Lauterbach (1663–1720), diakonpastor
1711–1720 Andreas Willebrand (1652–1737), Riia toomkoguduse saksa koguduse vaimulik
1712–1720, Christian Lauterbach (1663–1720), Riia toomkoguduse pastor 
1720–1736, Andreas Willebrand (1652–1737), Riia toomkoguduse pastor
Bartholomäus Depkin (1682–1746), Riia toomkiriku pastor
1725–1736, Johann Fontin (1684–1737)Arved von Schmidt, DIE PASTOREN OESELS SEIT DER REFORMATION, TARTU 1939, seite 26, diakon
1740Die grosse Hand des grossen Gottes : Entworffen Aus dem 2. Buch der Chronic. XX. 6. Und an einem solennen Freuden-Tage, So den 2. Decembr. dieses Jahrs feyerlich begangen worden Um dem grossen Gott öffentlich zu dancken/ daß Er nach seiner Liebes-vollen Güte den Theuren Printzen Johann III. Unsern Allergnädigsten Kayser und Herrn auff den Thron des grossen Rußischen Reiches erhaben, Universitätsbibliothek Rostock. Digitale Bibliothek und Publikationsdienste, digibib.ub(at)uni-rostock.de, Gebhard Christoph Tanck (1679–1744Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, ), Riia toomkiriku pastor, pastor primas
1743–1759, Johann Christoph Gericke (1696–1759), diakon
1744–1746, Johann Nikolaus Wilhelm Schul(t)ze, Riia toomkoguduse pastor
1759, Anton Bärnhoff (1733–1800), diakon
1760–1780, Immanuel Justus von Essen, Riia toomkiriku Riia Peetri koguduse ülempastor
1760–1764, Carl Leopold Stöessiger (1733–1777), Riia toomkiriku diakonCarl Eduard Napiersky, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland.  III Dritten Theil, Viertes Heft. Q - Z (1852), seite 60
1777–1780, Gottlieb Schlegel (1739–1810) (de), diakon
1780–1788, Gottlieb Schlegel (1739–1810), nädalajutlustaja
1781–1788, Anton Bärnhoff (1733–1800), ülemnädalajutlustaja
1789–1790, Gotthard Hermann Josephi (1756–1822), diakonpastor
180..., Johann Christoph Pottmeyer (1751–1817Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829, seite 49), Riia toomkoguduse pastor 
1800–1801, Gotthard Hermann Josephi (1756–1822), nädalajutlustaja
1801–1817, Gotthard Hermann Josephi (1756–1822), ülemnädalajutlustaja
1801–1805, Matthias Thiel (1775–1843), diakon
1806–1818 Franz Hackel (1782–1818Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829, seite 55-56), diakonpastor
1817–1822, Gotthard Hermann Josephi (1756–1822Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829, seite 93), pastor
1819–1823, David Gustav von Bergmann (1787–1848), diakonFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 2. Bd: 1830-1855, Riga 1881-1884,  
1822G. Schweder, Die alte Domschule, das gegenwärtige Stadt-Gymnasium zu Riga. seite 56–1823, Johann August Leberecht Albanus (1765–1839), Riia toomkiriku ülempastor
1823–1838, Matthias Thiel (1775–1843), Riia toomkiriku ülempastor Riia konsistooriumiringkonnas
1826–1831, Otto Hermann von Stahl (1796–1831), diakonpastorFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 2, 1830-1855, seite 21-22
1838–1843, Martin Daniel Taube (1802–1857), diakonpastorFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, 
1843–1848, Peter August Poelchau (1803–1874) (de), Riia toomkiriku ülempastor
1843–1845, Carl Alexander Dietrich (1806–1868Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, ), diakon
1844–1845, Jakob Matthias Heinrich Hedenström (1806–1865), pastoradjunkt
1845–1850, Jakob Matthias Heinrich Hedenström (1806–1865Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, ), diakon
1848–1850, Ernst Theodor Hellmann (1806–1850Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 2. Bd: 1830-1855, Riga 1881-1884, ), Riia toomkiriku ülempastor
1849–1850, Reinhold Hilde (1820–1857), nädalajutlustaja
1850–1857, Martin Daniel Taube (1802–1857), Riia toomkiriku ülempastorpisi|Riia toomkiriku kogudusehoone, Palasta tänav 2
1851–1856, Gustav Blumenbach (1824–1876), pastorFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, 
1857–1868, Karl Johann Julius Wilhelm Hillner (1813–1868Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, ), Riia toomkiriku ülempastor
1875–1894, Johannes Matthias Lütkens, Riia Peetri koguduse ülempastor Liivimaa konsistooriumiringkonnas
1885–1906, Theophil Gaehtgens (1847–1919), Riia toomkiriku ülempastor
1886–1910, Friedrich Heinrich Wilhelm Keller (1837–1917), Riia toomkiriku ülempastor
1910, Karl Keller (1868–1939), Riia toomkiriku pastor
1911–1931 Oswald Erdmann (1871–1933), Riia toomkiriku pastor

 Vaata ka 
Riia toomkool
 Visby toomkirik
 Tallinna toomkirik
 Tartu toomkirik

 Viited 

 Kirjandus 
Christian August Berkholz, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger Riga's. Abth.1, Geschichte der einzelnen Kirchen nebst chronologischem Verzeichniss der Prediger und statistischen Auszügen aus den Kirchenbüchern, Riga, 1867, seite 37-64
 Välislingid 

Riia toomkiriku koduleht

Kategooria:Riia kirikud
Kategooria:Tellisgootika ehitised
Kategooria:Läti Evangeelne Luterlik Kirik
Kategooria:UNESCO maailmapärandi nimistu objektid Lätis
Kategooria:Kristlus Lätis
Kategooria:Läti luteriusu kirikud