Turgi keeled

Turgi keeled (varasema nimetusega türgi-tatari keeled) on Altai keelte hulka kuuluv keelterühm, mille keeli kõnelevad põhiliselt Aasias ja väheldaselt Kagu-Euroopas elavad turgi rahvad.

Turgi keeli, mida on kokku umbes 40, kõneleb emakeelena ligikaudu 164 miljonit inimest,http://www.languagesgulper.com/eng/Turkic.html teistel andmetel kõneleb neid 180 miljonit inimest.Brigitte Moser, Michael Wilhelm Weithmann.  Landeskunde Türkei: Geschichte, Gesellschaft und Kultur. Buske Verlag, 2008, lk 173. Kokku on maailmas turgi keelte kõnelejaid umbes 200 miljonit inimest.

Türgi keel on suurima kõnelejate arvuga turgi keel, hõlmates keelterühma kõnelejate koguarvust umbes 40%.Katzner, Kenneth (March 2002). Languages of the World, Third Edition. Routledge, an imprint of Taylor & Francis Books Ltd. ISBN 978-0-415-25004-7.

 Turgi keelte loend tänapäeval 
oguusi keeled, näiteks türgi, türkmeeni, aserbaidžaani, gagauusi, krimmitatari
uiguuri keeled, näiteks usbeki, uiguuri
kõptšaki keeled, näiteks baškiiri, karaiimi, karakalpaki, karatšai-balkaari, kasahhi, kirgiisi, kumõki, nogai, tatari
siberi keeled
põhjasiberi keeled, näiteks dolgaani, jakuudi
lõunasiberi keeled, näiteks altai, hakassi, tõva
haladži keel
tšuvaši keel (oguuri keelte esindaja

Kõigis tänapäevastes turgi keeltes puudub grammatiline sugu.

 Algupära ning levikualad 
Ühe teooria järgi oli turgi keelte algkodu Edela-Mandžuurias.

Turgi keeled arvatakse koos mongoli keelte, tunguusi keelte ning mõnikord ka korea keele ja jaapani-riukiu keeltega altai keelte hulka.Mõnikord nimetatakse neid transeuraasia või makroaltai keelteks. Martine Robbeets. Hirse und Bohnen, Sprache und Gene: Die Herkunft und Verbreitung der transeurasischen Sprachen, Forschungsbericht 2015 – Max-Planck-Institut für Menschheitsgeschichte (veebis). Pole selge, kas Altai keeli ühendab keelesugulus või need moodustavad keeleliidu, nagu arvab enamik uurijaid.Martine Robbeets. Austronesian influence and Transeurasian ancestry in Japanese: A case of farming/language dispersal. –  Language Dynamics and Change, kd 7,  2017, lk 210–251. Veebis.

Turgi keeltes on palju laensõnu iraani keeltest, eelkõige sogdi keelest ja pärsia keelest. Sogdi keel oli valdav keel Sise-Aasias ja Siiditee ääres, hiljem asendus see turgi keeltega.Rachel Lung. Interpreters in Early Imperial China,  ohn Benjamins Publishing 2011, ISBN 9789027284181.Valerie Hanson. The Silk Road: A New History. Oxford University Press.Jean-Paul Roux. Histoire des Turcs, 2000. Turgi 
keeled mõjutasid omakorda iraani keeli, sealhulgas pärsia keelt.Gerhard Doerfer. Türkische und mongolische Elemente im Neupersischen: unter besonderer Berücksichtigung älterer neupersischer Geschichtsquellen, vor allem der Mongolen- und Timuridenzeit, 4 kd, Steiner: Wiesbaden 1963–1975, kd 2: Türkische Elemente im Neupersischen: alif bis tā, 1965, 3: Türkische Elemente im Neupersischen: ǧūm bis Kāf, 1967 ja 4: Türkische Elemente im Neupersischen (Schluß) und Register zur Gesamtarbeit, 1975. Sõnu laenati ka hiina keelest (enne rännet lääne poole).Ma Lirong. Sino-Turkish Cultural Ties under the Framework of Silk Road Strategy. – Journal of Middle Eastern and Islamic Studies (in Asia), kd 8, nr 2, 2014, lk l44–165. Veebis.

 Terminoloogia: keeled ja murded 
Eriti Türgi turkoloogias on turgi keeli nimetatud türgi keelteks ning näiteks usbeki keelt ja aserbaidžaani keelt usbeki türgi keeleks ja aserbaidžaani türgi keeleks. Türgis nimetatakse turgi keeli murreteks.Gerhard Doerfer. Die Stellung des Osmanischen im Kreise des Oghusischen und seine Vorgeschichte. – György Hazai (toim). Handbuch der türkischen Sprachwissenschaft, kd 1, Harrassowitz: Wiesbaden 1990, ISBN 3-447-02921-8, lk 13–34, 18. Seda ei tule mõista nii, et turgi keeled on sama mis türgi keel või et turgi keeled on türgi keele murded. Türgi keelt nimetatakse selles seoses Türgi türgi keeleks. Turgi keelte nimetamisel murreteks on ajalooline põhjus: kuni 19. sajandi lõpuni moodustasid turgi keeled (välja arvatud geneetiliselt kaugemad keeled, nagu tšuvaši keel ja geograafiliselt kaugemad keeled nagu jakuudi keel) murdekontiinumi, milles olid teatud piirijoontel selgemaid katkestusi, reeglina aga olid üleminekud sujuvad. Nii näiteks on İstanbuli keel (mis on türgi keele eeskuju) selgelt erinev Bakuu keelest (mis on aserbaidžaani keele eeskuju), ent nende vahel ei ole selget keelepiiri Gerhard Doerfer. Die Stellung des Osmanischen im Kreise des Oghusischen und seine Vorgeschichte. – György Hazai (toim). Handbuch der türkischen Sprachwissenschaft, kd 1, Harrassowitz: Wiesbaden 1990, ISBN 3-447-02921-8, lk 13–34, 19. ja ka need kaks keelt veel omavahel arusaadavad. Sise-Aasias ja Volga ääres oli ühtne kirjakeel tšagatai keelKlaus Röhrborn. Pantürkismus und sprachliche Einheit der Türkvölker. – Klaus Heller und Herbert Jelitte (toim). Das mittlere Wolgagebiet in Geschichte und Gegenwart, Lang:  Frankfurt am Main/ Berlin 1994, ISBN 3-631-46921-7, lk 153–175, 155–156., mille omanimetus oli turki. Kohalikest murretest kujunesid kohalikud kirjakeeled 20. sajandil. Idee järgi pidi Kesk-Aasia 1924. aastal liigendatama keelelisel ja etnilisel alusel. Ent kuigi inimestelt küsiti nende identiteedi kohta, arvestati piiride tõmbamisel ka majandusgeograafilisi kriteeriume.Ingeborg Baldauf. Some Thoughts on the Making of the Uzbek Nation. – Cahiers du monde russe et soviétique, 32, nr 1. 1991, lk 79–95, siin lk 90. (Veebis.)

 Turgi keeled kui keelkond 
pisi|Turgi keelte kõnelejate arvude diagramm

Umbes 40 keelega, mida kõneleb emakeelena 180 miljonit inimest (ja kokku 200 miljonit inimest), on turgi keelkond altai keelte kolme haru seas kaugelt kõige suurem ja tähtsam.'Sprachfamilien, üliõpilastöö, Johannes Gutenberg-Universität Mainz, lk 24. Kõnelejate arvu poolest on see indoeuroopa, hiina-tiibeti, niigeri-kongo, afroaasia, austroneesia ja draviidi keelkonna järel seitsmendal kohal.

Enamik turgi keeli on fonoloogia, morfoloogia ja süntaksi poolest väga sarnased, kuid haladži keel, tšuvaši keel ning põhjasiberi turgi keeled jakuudi keel ja dolgaani keel on teistest oluliselt erinevad. Enamiku turgi keelte kõnelejate vahel on osaline vastastikune arusaamine võimalik, eelkõige siis, kui need kuuluvad samasse harusse. Keelte suhteliselt suur sarnasus raskendab keelepiiride selget määramist, sest naaberkeelte vahel on enamasti üleminekumurded. (Sageli tõmmatakse keelepiire kunstlikult poliitiliste otsustega ja poliitilise kuuluvuse tõttu.) Ka turgi keelte geneetiline klassifikatsioon on nende sarnasuse ja tugeva vastastikuse mõju tõttu problemaatiline, mistõttu nende klassifikatsioonile on erinevaid lähenemisi.

 Levik 
pisi|Piirkonnad, kus vähemalt üks turgi keel on ametikeel

Turgi keeled on levinud hiiglaslikul alal Ida- ja Kagu-Euroopas ning Lääne-, Sise- ja Põhja-Aasias. Turgi keelte leviala ulatub Balkani poolsaarest Hiinani ja Iraani keskosast Põhjamereni. Umbes 30 Euroopa riigis kõneldakse nimetamisväärsel määral üht või mitut turgi keelt, märkimisväärne on türgi keele kõnelejate suur osakaal Euroopas hiljutise rände tõttu.

 Tähtsamad turgi keeled 
Kolm kaugelt kõige levinumat turgi keelt on: 
 türgi keel: 70 miljonit emakeelena kõnelejat, kokku 80 miljonit kõnelejat: Türgi, Balkani maad; ka Lääne- ja Kesk-Euroopa (hiljutise rände tõttu)
 aserbaidžaani keel (Aserbaidžaani türgi keelAZƏRBAYCAN TÜRKCƏSİ, YOXSA AZƏRBAYCAN DİLİ?Dil inqilabı,  Azlogos.): 30 miljonit kõnelejat: Aserbaidžaan ja Edela-Iraan, ka Ida-Türgis ja Põhja-Iraagis
 usbeki keel: 24 miljonit kõnelejat: Usbekistan, Põhja-Afganistan, Tadžikistan ja Lääne-Hiina (Xinjiang)
Teised turgi keeled, millel on üle miljoni kõneleja:
 kasahhi keel: 11 miljonit kõnelejat: Kasahstan, Usbekistan, Hiina, Venemaa
 uiguuri keel: 8 miljonit kõnelejat: peamiselt Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas
 türkmeeni keel: 6,8 miljonit kõnelejat: Türkmenistan, Põhja-Iraan
 tatari keel: 5,5 miljonit kõnelejat (2010) : (tatarlasi 6,6 miljonit) Kesk-Venemaalt Lääne-SiberiniEthnologue
 kirgiisi keel: 4,5 miljonit kõnelejat: Kõrgõzstan, Usbekistan, Kasahstan, Tadžikistan, Lääne-Hiina
 tšuvaši keel: 1,8 miljonit kõnelejat: Venemaa Euroopa-osas 
 baškiiri keel: 1,8 miljonit kõnelejat: Venemaal Baškortostanis
 kaškai keel: 1,5 miljonit kõnelejat: Iraanis Fārsi ja Khūzestāni provintsis

Kõnelejate arvud pärinevad märtsist 2006 mitmesugustest kontrollitavatest allikatest.

 Turgi keelte lähedane sugulus 
Seda, kui lähedases sugulases turgi keeled omavahel on – kui mitte arvestada tšuvaši, haladži, jakuudi ja dolgaani keelt –, näitab juba pilk järgnevale tabelile, mis sisaldab põhisõnavara võrdlusi vanatürgi (esimene kirjalike mälestistega turgi keel, mis ei ole siiski Türgi türgi keele otsene eelkäija), türgi, aserbaidžaani, türkmeeni, tatari, kasahhi, usbeki ja uiguuri keeles. 

Mõnede põhisõnavara sõnade võrdlus tähtsates turgi keeltes 
EestiVanatürgiTürgiAserbaidžaaniTürkmeeniTatariKasahhiUsbekiUiguuriKumõkiema  ana  anne/ana  ana  ene  ana  ana  ona  ana isa  ata  ata  ata  kaka  ata  ake  ota  ata  ataliha  et  et  ət  et  it  et  goʻsht/eʻt  et/gosh  etrohi  ot  ot  ot  үlən/ot  ot  ot/şöp  oʻt  ot/chöp  odhobune  at  at  at  at  at  at/zhylqy  ot  ỷạt,at  attuli  ot  ateş/od  atəş/od  ot  ut  ot  oʻt/otash ot otjää  buz  buz  buz  buz  boz  muz  muz  muz  muznina  burun  burun  burun  burun  boryn  murın  burun  burun  murunkäsi  qol  kol  qol  qol  qul  qol  qoʻl  kol  qoltee  yol  yol  yol  ýol  jul  jol  yoʻl  yol  yolrasvane  semiz  semiz  semiz  simyz  semiz  semiz  semiz  semiz  semizmuld  aşu  toprak  torpaq  topraq  tufrak  topıraq  tuproq  tupraq veri  qan  kan  qan  gan  kan  qan  qon  qan  qantuhk  kül  kül  kül  köl  kül  kul  kul  kül  külvesi  su  su  su  suw  syw  suw  suv  su  suwhele  yürüŋ  ak  ağ  ak  ak  aq  oq  aq  aqtume  qara  kara  qara  garä  kara  qara  qora  qara  qarapunane  kızıl  kızıl  qızıl  qyzyl  kyzyl  qızıl  qizil  qizil  qizilsinine/taevas  kök  gök  göy  gök  kük  kök  koʻk  kök   gök

 Turgi keeled riigi- ja ametikeeltena 
Türgi, Azerbaidžaani, türkmeeni, kasahhi, kirgiisi ja usbeki keel on vastavate riikide riigikeeled. Ametlikud regionaalkeeled on Venemaal tšuvaši, kumõki, karatšai-balkaari, tatari, baškiiri, jakuudi, hakassi, tõva ja altai keel, Hiinas uiguuri keel ja Usbekistanis karakalpaki keel.

 Turgi keeled riikide kaupa  
Turgi keeli kõneldakse umbes 30 Euroopa ja Aasia riigis. Tabel näitab nende levikut riikide kaupa. Keeled on järjestatud harude kaupa.

Keel  Kõnelejate arv  levinud peamiselt järgmistes maades (kõnelejate arvudega)OGUURI KEELED      Tšuvaši keel  1,8 mlj  Venemaa (sh Tšuvaššia) 1,8 mlj, Kasahstan 22 000KÕPTŠAKI KEELED      Karaiimi keel  välja suremas  Leedu ca 300, Ukraina <10, Poola <10Kumõki keel  280 000  Venemaa (Dagestan)Karatšai-balkaari keel  250 000  Venemaa (Karatšai-Tšerkessia, Kabardi-Balkaaria)Krimmitatari keel  500 000  Ukraina 200 000, Usbekistan 190 000, Kõrgõzstan 40 000Tatari keel  1,6 mlj  Venemaa 480 000, Usbekistan 470 000, Kasahstan 330 000, Kõrgõzstan 70 000,Tadžikistan 80 000, Türkmenistan 50 000, Ukraina 90 000, Aserbaidžaan 30 000tatarlasi 6,6 mljBaškiiri keel  1,8 mlj  Venemaa 1,7 mlj, Usbekistan 35 000, Kasahstan 20 000Nogai keel  70 000  Venemaa (Põhja-Kaukaasia)Karakalpaki keel  400 000  UsbekistanKasahhi keel  11 mlj  Kasahstan 8 mlj, Hiina 1 mlj, Usbekistan 800 000, Venemaa 650 000, Mongoolia 100 000Kirgiisi keel  4,5 mlj  Kõrgõzstan 3,8 mlj, Usbekistan 400 000, Hiina 200 000OGUUSI KEELED      Türgi keel  75 mlj  Türgi emakeelena 70 mlj, kokku 84 mlj, Balkani poolsaar 2,5 mlj, Põhja-Küprose Türgi Vabariik 300 000, SRÜ 300 000,Saksamaa 2 mlj, mujal Lääne- ja Kesk-Euroopas 700 000Gagauusi keel  500 000  Moldova 170 000, Balkani poolsaar (sealhulgas Türgi Euroopa-osa) 300 000, Ukraina 20 000, Bulgaaria 10 000Aserbaidžaani keel  30 mlj  Iraan 20 mlj, Aserbaidžaan 8 mlj, Türgi 500 000, Iraak 500 000, Venemaa 350 000,Gruusia 300 000, Armeenia 200 000Türkmeeni keel  6,8 mlj  Türkmenistan 3,8 mlj, Iraan 2 mlj, Afganistan 500 000, Iraak 250 000, Usbekistan 250 000Khorāsāni türgi keel  400 000  Iraan (Khorāsān)Kaškai keel  1,5 mlj  Iraan (Fārsi provints ja Khūzestāni provints)Ainallu keel  7000  Iraan (Markazī provints, Ardabīli provints, Zanjāni provints)Afšari keel  300 000  Afganistan (Kabul, Herāt), Kirde-IraanSalaari keel  55 000  Hiina (Qinghai ja Gansu provints)TŠAGATAI KEELED      Usbeki keel  24 mlj  Usbekistan 20 mlj, Afganistan 1,5 mlj, Tadžikistan 1 mlj, Kõrgõzstan 750 000,Kasahstan 400 000, Türkmenistan 300 000Uiguuri keel  8 mlj  Hiina (Xinjiang) 7,2 mlj, Kõrgõzstan 500 000, Kasahstan 300 000Sarõuiguuri keel  5000  Hiina (Gansu)Äinu keel  7000  Hiina (Xinjiang)Ili türgi keel  120  Hiina (Ili Kasahhi autonoomne ringkond)KIRDETURGI KEELED      Jakuudi keel  450 000  Venemaa (Sahha)Dolgaani keel  5000  Venemaa (Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomne ringkond)Tõva keel  265 000  Venemaa (Irkutski oblast, Tõva) 235 000, Mongoolia 30 000Karagassi keel  välja suremas  Venemaa (Irkutski oblasti lõunaosa)Hakassi keel  65 000  Venemaa (Hakassia)Altai keel  50 000  Venemaa (Altai Vabariik, Altai krai)Šoori keel  10 000  Venemaa (Altai Vabariik)Tšulõmitürgi keel  välja suremas  Venemaa (Krasnojarski krai, Tomski oblast)ARGU KEELED      Haladži keel  42 000  Iraan (Keskprovints, Qomi ja Araki vahel)

 Ohustatud turgi keeled 
Mõned turgi keeled on suures väljasuremisohus, sest neid kõnelevad veel ainult vähesed, enamasti vanemad inimesed. Otseses ohus lähemal ajal välja surra on karagassi keel Lõuna-Siberis, karaiimi keel Leedus, krõmtšaki keel ning Ili türgi keel Loode-Hiinas (Ili org). Veel ainult mõned tuhanded inimesed kõnelevad ainallu keelt Iraanis, sarõuiguuri keelt Gansu provintsis ja äinu keelt Kaxgari lähedal, dolgaani keelt Põhja-Siberis ja tšulõmitürgi keelt Lõuna-Siberis Tšulõmi jõe ääres Altaist põhja pool. Kõik teised turgi keeled on suhteliselt stabiilsed, suurte keelte kõnelejate arvud kasvavad.

 Turgi keelte klassifikatsioon 
Turgi keelte suhteliselt suur sarnasus ja tugev vastastikune mõju ning turgi rahvaste suur mobiilsus raskendavad keelepiiride selget määramist ja geneetilist klassifitseerimist, mistõttu nende klassifikatsioonile on erinevaid lähenemisi. Sellegipoolest on tänaseks kujunenud suhteliselt stabiilsed jaotused, mis kõik on saanud alguse Aleksandr Samoilovitši tööst "Некоторые дополнения к классификации турецких языков" (1922). Kuigi klassifikatsioonid peaksid põhimõtteliselt olema geneetilised, etendab turgi keelte liigitamisel suurt osa geograafiline jaotus.   

 Erijuhtum: tšuvaši keel 
Tšuvaši keel moodustab (koos väljasurnud bulgaari keelega) turgi keelte omaette oguuri ehk "bulgaari" haru, mis on keelkonna ülejäänud keeltest (turgi keeled kitsamas mõttes) suhteliselt kaugel. Mõned uurijad ei ole tšuvaši keelt üldse pidanud tõeliseks turgi keeleks. Seniajani pole selge, kas selle suure erinevuse on põhjustanud bulgaari haru varane lahknemine teistest turgi keeltest või pikk keeleline ja kultuuriline isolatsioon. Selle lahknevuse üks tunnus on hääliku /-z/ muutumine häälikuks /-r/ (rotatsism), näiteks lõpukonsonantide puhul järgmistes sõnades:IraaI

tšuvaši taχar, nogai toγiz 'üheksa'
tšuvaši kör, türgi göz 'silm'

Tšuvaši keelt kõneldakse eelkõige Venemaa Euroopa-osas Moskvast ida pool Volga ääres Tšuvaššias (1 miljon kõnelejat). Tšuvašše on ka Tatarstanis ja Baškiirias (kokku 1,8 miljonit kõnelejat). Tšuvašid on valdavalt õigeusulised. Nad kasutavad kürillilise kirja kõrval ladina kirja. Valdavalt kõnelevad nad teise keelena vene keelt. Nad peavad end kultuuriliselt ja ajalooliselt bulgaaride järglasteks, kuid see on küsitav.

 Erijuhtum: haladži keel 
Haladži keel on teistest turgi keeltest väga erinev. Gerhard Doerferi käsitluse järgi, mis on tänapäeval üldtunnustatud, on see keel turgi keelte argu haru ainus säilinud esindaja. Ka haladži keel sattus varakult isolatsiooni. Alates 13. sajandist kõneldakse seda Iraani Keskprovintsis pärsia keele kõnelejate ümbruses. Tänapäeval kõneleb haladži keelt umbes 40 000 inimest Qomi ja Akari vahel. See on üks keeleteaduslikult huvitavamaid turgi keeli Iraanis. Varajane isoleeritus teistest turgi keelest ja pärsia keele tugev mõju on ühelt poolt säilitanud arhailisi tunnuseid (näiteks kolme pikkusega vokaalisüsteem, sõnaalguse /h-/ ja daativilõpu /-ka/ säilimine: haladži häv.kä – türgi ev.e 'majale', teiselt poolt toonud fonoloogiasse, morfoloogiasse, süntaksisse ja sõnavarasse (isegi arvsõnad) iranisme.

 Vaata ka 

 Turgi rahvad

Viited