Pildikivi

Pildikivi on germaani rauaajal (400–800 pKr) või viikingiajal (8. sajandi lõpust 11. sajandi keskpaigani) Skandinaavias ja eriti Gotlandi saarel püstitatud kaunistatud kiviplaat (tavaliselt lubjakivist).Artikkel Bildstenar entsüklopeedias "Nationalencyklopedin".1990.Hadenius, Stig; Nilsson, Torbjörn; Åselius, Gunnar. "Sveriges historia: vad varje svensk bör veta". Bonnier Alba, Borås. 1996. ISBN 91-34-51857-6 p. 28. Tänapäeval on teada rohkem kui 400 pildikivi asukoht.Pildikivide tutvustus Gotlandi Muuseumi kodulehel. Rootsi keeles. Kõik need kivid püstitati tõenäoliselt kui mälestuskivid, kuid harva haudade juurde. Mõned neist on paigutatud sildade juurde ja teedele, kus neid võisid näha paljud inimesed.

Pildikivid erinevad ruunikividest peamiselt selle poolest, et sõnum antakse edasi ruunide asemel piltidena. Mõnedel pildikividel leidub ka ruunikirjas tekst, kuid see ei sisalda rohkem teavet kui andmed selle kohta, kellele kivi pühendatud oli. Kuna tekstilised selgitused puuduvad, on pildikive sellest tulenevalt keeruline tõlgendada Sarnaseid Šotimaal leiduvad kive tuntakse piktide kividena.

Rühmad
Kivide dateerimine põhineb nende kujude ja kaunistuste kohta läbi viidud uurimustel. Nende järgi leidub kolm erineva esteetika, asukohtade ja eesmärkidega kivide rühma.

5.–7. sajand
Esimene rühm pildikive valmistati vahemikus 5.–7. sajandini. Need on kujult sirged ja nende ülaosale on antud kirve serva kuju. Kaunistused on tavaliselt keerdjoontega mustrite ja spiraalidega ringikujulised vormid, kuid lisaks leidub neil laevade, inimeste ja loomade kujutisi. Need vanemad kivid püstitati tavaliselt küll hauaväljade piiresse, kuid siiski mitte haudadele.

6.–8. sajand
Teine kivide rühm pärineb vahemikust 6.–8. sajandini ja tegemist on väikeste stiliseeritud mustritega kividega.
pisi|Detail Tjängvide pildikivil olevast pildist, mis kujutab Sleipniri seljas ratsutavat Odinit Valhallasse sisenemas

8.–12. sajand
Kolmandasse rühma kuuluvad kivid valmistati vahemikus 8.–12. sajandini. Sellesse rühma kuuluvad kivid on pikad, neil on nn "kaelaosa" ja pikk vibukujuline profiil. Nendel olevate kaunistuste hulka kuulub rikkalik valik pilte: ruuduliste purjedega laevad ja kõikvõimalikes tegevustes inimfiguurid. Nende servad on sageli kaunistatud erinevate palmikutega mustritega. Paljud stseenid kujutavad ohverdamisi ja lahinguid ning üks väga levinud stseen kujutab ratsutavat meest, keda tervitab joogisarve hoidev naine. Kividel olevad pildid esindavad suurt hulka legende ja müüte. Mõnedel kividel on võimalik tuvastada skandinaavia mütoloogial põhinevaid illustratsioone, kuid enamasti ei ole piltide taga olevad lood kirjalikul kujul säilinud.

Pildikivid on oluline allikas laevade ja nende purjedega seonduva kohta, täiendades arheoloogide leitud andmeid. Lisaks saab neilt teavet selleaegse relvastuse, vankrite ja saanide kohta. Selle rühma hiliseimatel kividel on eraldi ülemine väli, kus on sarnaselt ruunikividega kujutatud stiliseeritud ristide ja lohedega mustreid. Need kivid püstitati tavaliselt teedele ja sildade juurde nähtavasse kohta.

pisi|200px|Pildikivid Gotlandil asuvas muuseumis
Gotlandi suurim pildikivi pärineb Buttle piirkonnast Änge'st: see on 3,7 meetrit kõrge ja see on 8. sajandi stiilis rikkalikult kaunistatud.

Mani saar

Sellega võrreldav traditsioon on leitav Mani saarelt, kus leidub rikkalikult kaunistatud kivist matuseriste, millel on kujutatud samu sõdalasi ja jumalusi kui Gotlandi pildikividel.

Vaata ka
 Viikingite kunst

Viited

Välislingid
Muuseum Bungemuseet

Kategooria:Matmiskombed
Kategooria:Viikingiaeg