Béla Kun

pisi|Béla Kun kõnet pidamas 1919. aastal
Béla Kun (sünninimi Béla Kohn; 20. veebruar 1886 Lele, Transilvaania (tänapäeval Rumeenia) – 29. august 1938 Moskva) oli Ungari kommunistlik poliitik ja rahvusvahelise kommunistliku liikumise tegelane.

Béla Kun sündis juudi rahvusest notari perekonnas, tema ema oli ungari rahvusest, kuid läks abielludes üle juudi usku. Juba 1902. aastal astus ta Ungari Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 1904. aastal madjariseeris ta oma perekonnanime, võttis Kohni asemel uueks nimeks Kun. Samal aastal asus ta õppima Kolozsvári Ülikoolis (tänapäeval Cluj-Napoca) õigusteadust. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta kindlustusametniku ja ajakirjanikuna.

Esimeses maailmasõjas mobiliseeriti Béla Kun Austria-Ungari sõjaväkke, 1916. aasta kevadel langes ta idarindel Vene vägede kätte sõjavangi.http://www.yivoencyclopedia.org/article.aspx/Kun_Bela 1917. aastal vabanes Béla Kun sõjavangide laagrist ja astus Venemaa Sotsiaaldemokraatlik Tööliste (bolševike) Partei liikmeks. Ta moodustas 1918. aasta märtsis VK(b)P ungari grupi, oli KV(b)P Välismaagruppide Keskföderatsiooni esimees ja üks internatsionaalsete väeosade organiseerijaid.http://encyclopedia.1914-1918-online.net/article/kun_bela

1918. aasta novembri keskel pöördus Kun Ungarisse tagasi. Ta osales Ungari Kommunistliku Partei asutamises ja valiti selle esimeheks. 21. märtsil 1919 moodustati Ungari Nõukogude Vabariik. Béla Kun oli selle välisasjade rahvakomissar ja hiljem ka sõjaasjade rahvakomissar. Ta oli Ungari Nõukogude Vabariigi tegelik juht.http://theorangefiles.hu/the-hungarian-soviet-republic/

Pärast Ungari Nõukogude Vabariigi kukutamist põgenes Béla Kun 1919. aasta augusti algul Viini.http://uca.edu/politicalscience/dadm-project/europerussiacentral-asia-region/hungary-1918-present/ Ta vahistati ja interneeriti. 1920. aasta juulis vahetati ta välja Austria sõjavangide vastu ja saadeti Nõukogude Venemaale. 1920. aastal oli Kun Lõunarinde Revolutsioonilise Sõjanõukogu liige ja kuulus Ülevenemaalisesse Kesktäitevkomiteesse. Ta oli üks Kominterni asutajaid ja oli alates 1921. aastast Kommunistliku Internatsionaali täitevkomitee liige.

Suure terrori ajal süüdistati Béla Kuni trotskismis ja ta vahistati 28. juunil 1937. 29. augustil 1938 mõisteti ta surma ja lasti maha.

Béla Kun rehabiliteeriti postuumselt 1956. aastal.https://www.marxists.org/glossary/people/k/u.htm

Mälestuse jäädvustamine

pisi|1986. aasta NSV Liidu postmark nr 5701|100px
Béla Kuni järgi on nimetatud väljak Moskvas ja tänav Peterburis.

Aastani 1994 oli Narvas Pähklimäe tänava nimi Béla Kuni tänav.11.05.1994 Narva linnavolikogu otsus nr 68/11

Béla Kuni auks oli ilmunud Ungari postmargid 1966. ja 1986. aastal ning NSV Liidu postmark 1986. aastal (nr 5701).

Viited

Kategooria:Ungari poliitikud
Kategooria:Tapetud poliitikud
Kategooria:Sündinud 1886
Kategooria:Surnud 1938