Simon Kingsepp

Simon Kingsepp või Simon Ateenast (kreeka Σίμων Ἀθηναῖος, σκυτοτόμος; 5. sajand eKr) oli Sokratese lähikondlane, kes oli pärit Ateenast Atikas.

Simoni kohta ei ole palju teada ning põhiline teadaolevast pärineb Diogenes Laertiose teose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamatus talle pühendatud lühikesest peatükist.Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 122–124 Väidetavasti käis Sokrates Simoni töökojas temaga filosoofilisi arutlusi pidamasDiogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 122, kusjuures Synesiose väitel ei nõustunud Simon ühegi Sokratese väitega enne korralikku tõestustSynesios, "Dion" lõik 17.

Xenophoni teoses "Mälestusi Sokratesest" on sedastatud asjaolu, et kuna noored ei olnud agoraale lubatud, siis õpetas Sokrates neid lähedal asuvates töökodadesXenophon, "Mälestusi Sokratesest" IV raamat, 2. peatükk, lõik 1 ning Simoni kingsepatöökoda oli ilmselt üks seesugustest paikadest. Plutarchos kinnitab Simoni töötoa sobivust filosoofilisteks aruteludeks. Plutarchos, "Maxime cum Principibus esse Disserendum", 776b Simoni tegelikus eksisteerimises on kaheldud.Sellars, John, "Simon the Shoemaker and the Problem of Socrates" – Classical Philology, 98:3, 2003, lk. 207 Igatahes on uuemad arheoloogilised leiud kinnitanud seesuguse töökoja olemasolu agoraast edelas.D. B. Thompson, "The House of Simon the Shoemaker" – Archeology 13, 1960, 234-240

Diogenes Laertiose väitel oli Simon esimene, kes kirjutas sokraatilisi dialooge,Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 123 ning väidetavalt tuginesid need tema tegelikele vestlustele Sokratesega, mille kohta ta oli vestluse käigus märkmeid teinud. Kokku loetleb Diogenes Laertios 33 Simoni dialoogi. Phaidon Elisest on väidetavasti temast endast kirjutanud dialoogi "Simon", mida on peetud autentseks.Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 105 Diogenes Laertiose poolt kaheldavaks peetud ja Aischinesele omistatud "Kingsepa lood" käisid samuti ilmselt Simoni kohta ning on võimalik, et tegemist on sama dialoogiga.

Väidetavasti soovis Perikles Simonit toetada ning kutsus ta enda juurde, millest aga Simon keeldunud, väites, et ta ei soovi raha eest oma sõnavabadusest loobuda. Ilmselt seesuguste väidete tõttu on teda hiljem peetud ka suurepäraseks näiteks küünikust.

Viited

Kategooria:Vanakreeka filosoofid
Kategooria:5. sajand eKr