Euroopa rändekriis

Euroopa rändekriis (ka Euroopa pagulaskriis) on 2015.–2016. aastal Euroopa Liidu maadesse sisse ning neist läbi rändavate pagulaste ja migrantide arvu järsust tõusust tingitud kriisiolukordade koondnimetus. See on osa suurenenud rändest Euroopa maadesse, mis algas 20. sajandi keskpaigas ning mis on paljudes riikides tekitanud tugevat vastuseisu."Construction, Robustness Assessment and Application of an Index of Perceived Level of Socio-economic Threat from Immigrants: A Study of 47 European Countries and Regions", Social Indicators Research.

Väljastpoolt Euroopat saabuvate migrantide hulka kuuluvad nii varjupaigataotlejad kui ka majandusmigrandid.UNHCR viewpoint: ‘Refugee’ or ‘migrant’ – Which is right?. Suure rände põhjuseks peetakse kliimamuutusi, muude tegurite hulka kuuluvad ka Euroopa koloniaalajastu järelmõjud, sealhulgas laialdane vaesus ja korruptsioon.Europe won’t resolve the ‘migrant crisis’ until it faces its own past, The Conversation, 01.09.2015Want To Reduce Migration? Spend Money On Climate Change, Not Border Security, Forbes 30.11.2018.

Euroopa Komisjoni käsitluses tähistab termin "immigrant" väljastpoolt Euroopa Liitu pärit inimest, kes asub alaliselt elama Euroopa Liidu liikmesriiki vähemalt 12 kuuks. Enamik migrantidest on pärit islamiusulistest maadest Euroopast lõunas ja idas, sealhulgas Lähis-Idast ja Aafrikast.Europe's Migration Crisis, Välissuhete Nõukogu koduleht, vaadatud 11.02.2019. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel oli enamus 2015. jaanuarist 2016. märtsini Vahemere ületanud põgenikest pärit Süüriast (46,7%), Afganistanist (20,9%) ja Iraagist (9,4%)."Teadlane selgitab, kuidas reageerisid liikmesriigid ja Eesti rändekriisile" ERR Novaator, 15. oktoober 2018."Monthly Arrivals by Nationality to Greece, Italy and Spain", UNHCR, vaadatud 11.02.2019. Kõige enam taotletakse varjupaika suurtes Euroopa riikides nagu Itaalia, Prantsusmaa, Rootsi ja Saksamaa ning tugevama surve all olid Vahemere-äärsed piiririigid, eriti Itaalia ja Kreeka, kuhu jõudis arvukalt paadipõgenikke.

Üle Vahemere Euroopasse saabunud migrantidest 2015. aastal olid 58% üle 18-aastased meessoost isikud (77% kõigist täiskasvanutest), 17% olid üle 18-aastased naised (22% täiskasvanutest) ja ülejäänud 25% moodustasid alla 18-aastased põgenikud."Over 1 million arrivals in Europe by sea: UNHCR", Business Standard, 30.12.2015. 
pisi|Süüria ja Iraagi põgenikud Kreeka rannikul
Kuigi rändekriisist räägitakse peamiselt Euroopas, on enim põgenikke vastu võtnud Lähis-Ida ja Aafrika riigid. Kõige rohkem põgenikke on Jordaanias, Türgis ja Pakistanis, vastuvõetud põgenike arvult riikide esikümnes on lisaks Liibanon, Iraan, Etioopia, Keenia, Uganda, Kongo Demokraatlik Vabariik ja Tšaad. Põgenike arvult esimesest kümnest riigist kuus on islamiusulise enamusega."Ten countries host half of world's refugees: report" Al Jazeera, 04.10.2016.

Eestit rändekriis otseselt ei puudutanud, küll aga leidis see oluliselt kajastamist Eesti meedias. Euroopa rändekava alusel on Eesti ümberasustamise ja -paigutamise raames vastu võtnud 206 rahvusvahelise kaitse saajat, aga neist paljud on Eestist lahkunud"Pooled pagulased Eestist lahkunud: asekantsler tunnistab kava läbikukkumist" ERR, 18.10.2017.. Ühtlasi on Eesti panustanud Aafrika toetusfondi ning saatnud teistele riikidele appi piirivalvureid."Kasemets: EL-i rändekriisi uued tingimused Eestile lisakulu ei too" ERR, 29.06.2018. Eestit on enam mõjutanud Ida-Ukrainas aset leidnud konflikt, millega seoses suurenes rahvusvahelise kaitse taotlejate arv mitmesaja inimeseni.

Taust
Aastatel 2010–2013 saabus Euroopa Liitu igal aastal ligikaudu 1,4 miljonit inimest, kusjuures sisserändajate arv oli languses. 2014. aastal hakkas Itaaliasse üle Vahemere saabuma arvukalt immigrante Liibüast, kuid mitmete Euroopa Liidu riikide valitsused keeldusid rahastamast Itaalia merepäästeprogrammi Operation Mare Nostrum, mis asendati 2014. novembris Frontexi Operation Tritoniga. 2015. aasta esimestel kuudel edestas Kreeka saabuvate migrantide arvult Itaaliat ning sama aasta jooksul sai Kreekast põhiline maabumispunkt pagulastele, kes liikusid sealt läbi Balkani riikide edasi mujale Euroopasse, peamiselt Saksamaale ja Rootsi.

Euroopa Liit on rändekriisi püüdnud lahendada, suurendades Vahemere piirivalveoperatsioonide rahastust, luues tegevuskavu inimeste smugeldamisega võitlemiseks läbi selliste programmide nagu sõjaväeline operatsioon Sophia ja pakkudes välja uue kvoodisüsteemi pagulaste ümberasustamiseks teistesse Euroopa riikidesse, et vähendada survet piiririikidele ja migrantide peamistele sihtriikidele. Mõned liikmesriigid on taastanud piirikontrolli ka Schengeni alas ning rändekriis on põhjustanud palju pingeid riikide vahel, kes on valmis põgenikke vastu võtma, ning riikide vahel, kes on sellele vastu. 

2015. aastal saabus üle Vahemere Euroopasse üle miljoni pagulase ning migrandi. Neist 848 000 tuli Kreeka kaudu ning 153 000 maabusid Itaalias.Mehr als eine Million Flüchtlinge übers Mittelmeer gekommen. In: Ostsee-Zeitung. 03.01.2016. Mere ületamisel hukkus umbes 3735 inimest.Westdeutsche Allgemeine Zeitung online, 1,1 Millionen Flüchtlinge kamen 2015 nach Deutschland. 30.12.2015.unhcr.org 30. detsember 2015: Over one million sea arrivals reach Europe in 2015. Eurostati andmetel esitati Euroopa Liidu liikmesriikidele aastal 2015. kokku 1,2 miljonit esmakordset varjupaigataotlust. Suurim hulk asüülitaotlusi riigi elanike arvu kohta esitati 2015. aastal Ungaris, Rootsis ja Austrias. Absoluutarvult esitati enim asüülitaotlusi Saksamaal. 2015. aastal taotlesid Euroopas asüüli 1 294 000 pagulast ning migranti, neist 476 000 Saksamaal.BBC, Migrant crisis: Migration to Europe explained in seven charts, 18.02.2016. 2016. aasta esimese 20 päevaga maabus Kreekas 35 455 pagulast ning migranti. Ning mere ületusel hukkus 94 inimest.Schutz der europäischen Außengrenzen. Athen: "Sollen wir Menschen ertrinken lassen?" Offizielle Homepage der heute-Nachrichten, vaadatud 23.01.2016. 2016. aastal langes põgenike arv 1,2 miljonilt 364 000-le."Number of refugees reaching Europe plunged in 2016" Al Jazeera, 06.01.2017 Langus jätkus ka 2017. aastal."Half as many migrants landed in Europe in 2017 as 2016: IOM" Reuters, 05.01.2018

Ajalugu
Schengeni viisaruum ja Dublini määrus
püsti=1.1364|pisi|
14. juunil 1985 allkirjastasid 26 Euroopa riiki (22 ELi liikmesriiki 28st ning neli riiki Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioonist) Schengeni lepingu, millega kaotati piirikontroll määratletud Schengeni ala riikide vahel, kusjuures ala välispiiriga riigid kohustuvad tagama piirikontrolli. Alas sees paiknevad riigid võivad piirikontrollid taastada ajutiselt kuni kaheks kuuks "avaliku poliitika põhjustel või riikliku julgeoleku tagamiseks"."Schengen: Controversial EU free movement deal explained" BBC News, 14.09.2015.

Dublini määrusega kehtestati Euroopa Liidu liikmesriikide kohustus menetleda rahvusvahelise kaitse taotlusi, et takistada nn "asüüliostlemist", misjuhul esitab isik rahvusvahelise kaitse taotluse korraga mitmele liikmesriigile, et vastu võtta parim pakkumine, ja "asüüliringlust", misjuhul ei võta kaitse taotleja eest vastutust ükski liikmesriik."EU floats new asylum system, seeks to stop 'asylum shopping'" Fox News, 13.07.2016. Kui asjaolud ei määra teisiti (näiteks perekonna taasühinemise puhul), vastutab varjupaigataotleja eest liikmesriik, kuhu isik esimesena sisenes ning kus talt võeti sõrmejäljed. Kui varjupaigataotleja liigub seejärel edasi teise liikmesriiki, võib ta tagasi saata riiki, millesse ta esimesena sisenes. See on Dublini määruse suhtes põhjustanud palju kriitikat alusel, et liiga suur osa vastutusest varjupaigataotlejate eest on Euroopa Liidu välispiiridel paiknevatel riikidel nagu Itaalia, Kreeka või Ungari."EU legal framework on asylum and irregular immigration 'on arrival'" Euroopa Parlamendi uuringuteenistus."Asylum in the EU: Facts and Figures" Euroopa Parlamendi uuringuteenistus.
Aastal 2016 tegi Euroopa Komisjon Dublini määruse muudatusettepaneku."Communication from the Commission to the European Parliament and the Council" 04.06.2016. Dublini määruse algse teksti kohaselt pidid vastutuse võtma piiririigid, kuhu saabus suurel hulgal põgenikke. Euroopa Parlamendi seisukoht oli, et Dublini määrus ei ole efektiivne vastutuse ja kohustuste jaotamisel liikmesriikide vahel."EU Legislation in Process: Reform of the Dublin System". Reformi eesmärk oli luua süsteem vastutuskoorma jagamiseks. Muudatusettepanek nägi ette "automatiseeritud keskse süsteemi", mis peaks arvet ELi liikmesriikidele esitatud varjupaigataotluste üle."Addressing Migration in the European Union: Selected publications by the European Parliamentary Research Service". Lisaks pidi see liikmesriikide SKP alusel tegema kindlaks varjupaigataotlejate arvu, mille riik oleks võimeline vastu võtma. Kui liikmesriigile esitatud taotluste arv ületab 150% selle vastuvõtuvõime määrast, jagataks ülejäänud varjupaigataotlejad liikmesriikide vahel, kus taotlusi on vähem. Kui liikmesriik keeldub varjupaigataotlejaid vastu võtmast, kohustub ta selle asemel panustama 250 000 eurot solidaarsusfondi. Reformi on Euroopa Parlamendis arutatud alates muudatusettepaneku tegemisest 2016. aastal.

Vedaja vastutus
Schengeni leppe artikkel 26 sätestab, et Schengeni viisaruumi reisijaid transportivad isikud/ettevõtted kohustuvad katma isiku tagasisaatmiskulud, kui tema varjupaigataotlus tagasi lükatakse."Carrier sanctions" Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu, arhiivikoopia originaalist 10.03.2016. See on kaasa toonud olukorra, kus ilma viisata migrante ei lubata Schengeni viisaruumi siseneva lennuki või laeva pardale, ning viisata põgenikud langevad inimkaubanduse ohvriks."Refugee crisis: Smugglers offer 'Bad weather discount' to migrants" International Business Times, 25.10.2015. Euroopa Parlamendi läbi viidud uuringu kohaselt "viib vedajatele Euroopa korravalveteenistuste ülesannete asetamine ning neile trahvide kohaldamine kas kaitse taotlejate täieliku tõkestamiseni või sunnib neid võtma suuremaid riske, reisides illegaalselt"."Analysis of the external dimension of the EU's asylum and immigration policies" Euroopa Parlamendi uuring.

Kolmandatest riikidest pärit elanikud Euroopa Liidus enne 2015. aastat
püsti=1.364|pisi|vasakul|Kolmandate riikide kodanike sisseränne (roheline)"Immigration in the EU", Euroopa Komisjon.,rahvusvahelise kaitse taotlejad (oranž)"Asylum and first time asylum applicants by citizenship, age and sex Annual aggregated data (rounded)", EUROSTAT. ja ebaseaduslikult piiri ületanud (sinine)"Annual Risk Analysis 2015", Frontex. Euroopa Liidus, 2010–2014 
Aastal 2014 elas Euroopa Liidu riikides ligikaudu 33 miljonit väljaspool ELi sündinud inimest, kes moodustasid kokku 7% liiduala rahvastikust. Aastatel 2010–2013 sisenes liidumaadesse ligikaudu 1,4 immigranti aastas (varjupaigataotlejaid ja pagulasi arvestamata), kusjuures sisenejate arv oli languses."Trends in International Migrant Stock: The 2013 Revision", ÜRO aruanne. Enne 2014. aastat said liiduriigid enim varjupaigataotlusi 1992. aastal (672 000), 2001. (424 000) ja 2013. aastal (431 000). Aastal 2014 oli varjupaigataotlejaid 626 000.Asylum statistics EUROSTAT. UNHCRi andmetel oli 2014. aasta lõpuks Euroopa riikidest kõige rohkem pagulasstaatuse saanud inimesi Prantsusmaal (252 264), Saksamaal (216 973), Rootsis (142 207) ja Suurbritannias (117 161). Mitte ükski Euroopa riik ei olnud pagulaste arvu poolest maailma riikide esikümne hulgas."UNHCR Global Trends –Forced Displacement in 2014", UNHCR raport 18.06.2018.

Globaalne rändekriis
UNHCRi andmetel ulatus põgenike arv maailmas 2014. aasta lõpus 59,5 miljonini, saavutades kõrgeima taseme pärast Teist maailmasõda."The Global Refugee Crisis, Region by Region", The New York Times, 26.08.2015. Nendest 19,5 miljonit olid pagulasstaatuse saanud isikud (14,4 miljonit UNHCRi mandaadiga, lisaks 5,1 miljonit Palestiina põgenikku UNRWA mandaadiga) ja 1,8 miljonit olid varjupaigataotlejad. Ülejäänud inimesed olid riigisiseselt ümberasustatud isikud (isikud, kes on põgenenud aktiivse sõjategevuse piirkonnast, ent kes on jäänud oma koduriigi piiresse). Rahvuselt oli põgenike hulgas kõige rohkem süürlasi (3,9 miljonit), seljatades afgaanid (2,6 miljonit), kes olid olnud osakaalult põgenike hulgas esikohal viimased 30 aastat. Kuus kümnest peamistest põgenike päritoluriikidest olid Aafrika riigid: Somaalia, Sudaan, Lõuna-Sudaan, Kongo Demokraatlik Vabariik, Kesk-Aafrika Vabariik ja Eritrea.

Kõige enam põgenikke võtsid vastu arengumaad (2014. aasta lõpuks 86% kõigist põgenikest); mõned maailma vähim arenenud riigid pakkusid varjupaika neljandikule kõigist põgenikest üle maailma. Kuigi suurema osa Süüria põgenikest võtsid vastu naaberriigid nagu Türgi, Liibanon ja Jordaania, kasvas aastatel 2011–2015 Süüria päritolu varjupaigataotlejate arv ka Euroopas. 2015. aasta novembri seisuga elas Euroopa riikides (nii ELi liikmesriikides kui ka liitu mitte kuuluvates riikides) kokku 813 599 Süüria pagulast. 57% neist taotlesid kaitset Saksamaalt või Serbialt."Syria Regional Refugee Response" UNHCR. Arvuliselt sai 2014. aastal kõige enam varjupaigataotlusi Vene Föderatsioon (274 700).

Põhjused
Relvastatud konfliktid ja sõjategevus
pisi|Süüria mässulised pealinnas Damaskuses pärast pommitamist, 2017
Suurem osa Euroopasse saabuvatest pagulastest on Süüria päritolu. Nende sundränne on tingitud kodusõjast Süürias, kus president Bashar al-Asadi sotsiaal-poliitiliselt rõhuv režiim viis valitsusvägede ja valitsusvastaste relvastatud kokkupõrgeteni. Valitsusvastaseid asusid toetama ka välisriikide valitsused (sh USA ja Suurbritannia), eesmärgiga kukutada Süüria valitsus."C.I.A. Arms for Syrian Rebels Supplied Black Market, Officials Say" The New York Times, 26.06.2016. 2011. aastal avaldasid süürlased Daraa linnas meelt demokraatlike muudatuste toetuseks. President Assad vastas sellele jõuga, mis põhjustas Assadi režiimi vastased meeleavaldused kogu riigis. Ülestõusu püüti maha suruda, ent vastumeetmed põhjustasid veel enam rahutusi. 2011. aasta maiks olid tuhanded süürlased kodumaalt põgenenud ning Türgis avati esimesed põgenikelaagrid. 2012. märtsis otsustas UNHCR ametisse nimetada regionaalkoordinaatori Süüria pagulaste abistamiseks, tunnustades ametlikult üha süvenevat kriisi. 2017. aasta detsembriks oli Euroopa Liidu riikidele esitatud kokku miljon varjupaigataotlust, kus taotlejaks oli Süüria päritolu põgenik. 2018. aasta märtsi seisuga oli UNHCR-i andmetel maailmas kokku ligikaudu 5,6 miljonit Süüria pagulast."Situation Syria Regional Refugee Response" UNHCR, vaadatud 12.02.2019.

Maailmas suuruselt teise suurima pagulasrühma moodustavad Afganistani päritolu põgenikud."Afghanistan" UNHCR koduleht, vaadatud 12.02.2019. Enamik neist pagulastest on piirkonnast põgenenud sõja ning tagakiusamise tõttu. Afganistanis on relvastatud konfliktid kestnud peaaegu 40 aastat, alates Nõukogude vägede sissetungist 1979. aastal. Sellest ajast peale on riigis olnud vahelduvad sõjalised konfliktid. Pagulaste arvu tõusu peamiseks põhjuseks peetakse Talibani tegevust Afganistanis. Nende tagasi tõmbumise järel 2001. aastal naasid peaaegu 6 miljonit afgaani pagulast oma kodumaale. Talibani tegevuse taashoogustumise järel 2006. aastal on Afganistanist põgenenud peaaegu 2,5 miljonit inimest. Suurem osa pagulasi asub ümber asunud Pakistani ja Iraani, kuid üha rohkem afgaane taotlevad varjupaika ka Euroopa Liidu maades."Afghanistan: What you need to know about one of the world's longest refugee crises" Rescue.org, 08.09.2016.

Majanduspagulus
Majanduspagulus on olnud pikka aega globaalne probleem. Majanduspagulane on inimene, kes lahkub oma päritoluriigist paremate elamis- ja töötingimuste otsingul. ÜRO määratluse järgi nimetatakse selliseid isikuid võõrtööjõuks. OECD andmetel on viimase kümne aasta jooksul 70% Euroopa tööjõu arvu kasvust olnud tänu võõrtöölistele. OECD hinnangul on võõrtööjõud kasvava tööturu jaoks ülimalt vajalik, täites 15% uutest töökohtadest kõige kiiremini arenevates sektorites, ning leidnud, et migrantidel pole olnud ühegi riigi SKT-le negatiivset mõju."Migration Policy Debates" Migration, OECD 2014. Vaadatud 12.02.2019.

Rändestatistika
pisi|püsti=1.5909091|Üle Vahemere Euroopasse saabunuid 2014–2016, UNHCR-i andmetel"Refugees/Migrants Emergency Response - Mediterranean" UNHCR.
2014
2014. aastal sisenes Euroopa Liitu erakorraliselt kokku 283 532 migranti, kes saabusid peamiselt üle Vahemere või Balkani poolsaare lääneosa kaudu.Migratory Map Frontex, 02.02.2015. Euroopasse rännanuist valdav osa saabus esmalt Liibüa kaudu Itaaliasse. 62 000 põgenikku esitasid Itaaliale ka rahvusvahelise kaitse taotluse, kuid enamik süürlasi ning eritrealasi (kes kokku moodustasid saabunud põgenikest peaaegu poole) jätkasid Itaaliast teekonda teistesse Euroopa riikidesse."The sea route to Europe: The Mediterranean passage in the age of refugees" UNHCR, 01.07.2015.

2015
2015. aastal ületas Kreeka saabunud pagulaste arvult Itaalia. Aasta esimese kuue kuu jooksul saabus Euroopasse kokku 137 000 migranti."Mediterranean Crisis 2015 at six months: refugee and migrant numbers highest on record" UNHCR, 01.07.2015. Frontexi andmetel saabus sama aasta teises pooles ELi rekordarv põgenikke, kokku registreeriti kolmandas kvartalis 615 492 erakorralist piiriületust ning neljandas kvartalis 978 338.FRAN Quarterly, Frontex. IOM-i ja UNHCR-i hinnangul saabus 2015. aasta jooksul Euroopa Liidu riikidesse kokku üle miljoni põgeniku, ehk neli korda rohkem kui 2014. aastal."EU gets one million migrants in 2015, smugglers seen making $1 billion" Reuters, 22.12.2015. Enamus neist (816 752) jõudis Euroopasse Kreeka kaudu."Irregular Migrant, Refugee Arrivals in Europe Top One Million in 2015: IOM" IOM, 22.12.2015.

2016
2016. aasta jaanuaris ja veebruaris sisenes Kreekasse 123 000 migranti. Paranenud ilmaolude tõttu kasvas ka üle Vahemere Itaaliasse saabuvate põgenike arv. Märtsis suleti Lääne-Balkani migratsioonitee ja allkirjastati EL-Türgi pagulaslepe ning Kreekasse jõudvate põgenike arv langes 26 460-ni."Europe Tries to Shut Down Routes as Migrant Flow Intensifies" The New York Times, 11.03.2016. Märtsist oktoobrini saabus Itaaliasse kokku 140 358 põgenikku."UNHCR Refugees/Migrants Response - Mediterranean" UNHCR. Kuigi võrreldes 2015. aastaga langes Euroopasse saabuvate põgenike arv mitu korda, loodi 6. oktoobril 2016 Euroopa Piirivalveagentuur, et aidata pagulaskriisi leevendada."Frontex - News - European Border and Coast Guard Agency launches today" arhiivikoopia originaalist tehtud 09.10.2017.

2017
2017. aastal jätkus saabuvate põgenike arvu langus. IOM-i andmetel sisenes Euroopasse 2017. aasta kolmandas kvartalis 146 287 põgenikku, mis oli vähem kui pool samal ajal eelmisel aastal saabunute arvust. Eriti märgatav oli langus üle Vahemere saabuvate põgenike arvus, ent Kreeka kaudu sisenevate isikute arv kasvas. Põgenikke saabus Itaalia asemel ka teistesse lõunapiiririikidesse, näiteks Küprosele ja Hispaaniasse."Migration Flows to Europe - Quarterly Overview" IOM, oktoober 2017. 2017. veebruaris nõustus Itaalia valitsus andma rahalist abi Liibüa piirivalvele merel. Selle tagajärjel on paljud sealtkaudu Euroopasse tulnud migrandid Liibüasse tagasi saadetud."Migrants deaths in Mediterranean reach record percentage" The Iris Times.

Varjupaigataotlused
+ Esmakordsete rahvusvahelise kaitse taotluste arv riigitiAsylum and first time asylum applicants by citizenship, age and sex Annual aggregated data (rounded) Eurostat, viimati uuendatud 26.04.17. Aasta2008200920102011201220132014201520162017KokkuEU28225 150263 835259 400309 040335 290431 090626 9601 322 8251 259 955705 7055 033 545Saksamaa26 84532 91048 47553 23577 485126 705202 645476 510745 155222 5601 789 965Ungari3175466520951690215518 89542 775177 13529 4303390282 015Rootsi24 78524 17531 85029 65043 85554 27081 180162 45028 79026 325481 005Austria12 71515 78011 04514 42017 41517 50028 03588 16042 25524 715247 325Itaalia30 14017 64010 00040 31517 33526 62064 62583 540122 960128 850542 025Prantsusmaa41 84047 62052 72557 33061 44066 26564 31076 16584 27099 330551 965Holland15 25016 13515 10014 59013 09513 06024 49544,97020 94518 210177 640Belgia15 16521 61526 08031 91028 07521 03022 71044 66018 28018 340229 525Suurbritannia-31 66524 33526 91528 80030 58532 78540 16038 78533 780254 030Šveits16 52015 90015 42523 61528 40021 30523 55539 44527,14018 015211 305Soome367049103085291530953210362032 3455605499062 455Norra14 39517 12510 0158990967511 93011 41531 11034853520118 140Taani23503720506539456045717014 68020 9356180322070 090Bulgaaria74585510258901385714511,08020 36519 420369562 910Hispaania451530052740342025654485561514 78015 75531 12056 880Kreeka19 88515 92510 275931095758225943013 20551 11058 650146 940Poola851510 5906540688510 75015 240802012 19012 305504591 035Iirimaa3855268019351290955945145032752245293018 630Luksemburg455480780215020501070115025052160243012 800Küpros392032002875177016351255174522652940460021 605Malta26052385175189020802245135018451930184016 505Tšehhi1645123577575074069511451515147514459975Rumeenia1175960885172025101495154512601880481513 430Portugal160140155275295500440895146017504320Island70354075115125170345112510852100Läti5560653402051953753303503551975Slovakkia8958055404907304403303301451604705Leedu5204504955256454004403154304954220Sloveenia255190240355295270385275131014753575Eesti154035657595155230175190885Horvaatia-----1,07545021022259753960Liechtenstein202801057570556515080150900Kokku256 155297 175284 985341 795373 550464 505662 1651 393 8751 291 785728 4705 365 990

Poliitiline reaktsioon ja seisukohad
pisi|Angela Merkelit on põgenikele Saksamaa piiride avamise eest palju kritiseeritud
Rändekriis on Euroopa riikide meedias leidnud laialdast kajastust ning põhjustanud nii poliitilisel tasandil kui ka ühiskonnas palju vastasseise. Sloveenia sotsioloog ja filosoof Slavoj Žižek on rändekriisi ümbritsevat debatti nimetanud "topeltultimaatumiks": ühel pool on need, kes pooldavad Euroopa piiride avamist põgenikele, teisel need, kes arvavad, et piirid tuleks täielikult sulgeda.Žižek, S. Against the Double Blackmail. London: Allen Lane, 2006.

Euroopa Rahvapartei
Euroopa migratsiooni, siseasjade ja kodakondsuse volinik Dimitris Avramopoulos avaldas seisukohta, et "Euroopa Komisjoni liikmed ei hooli rändekriisiga tegelemisel oma poliitilisest imagost, kuna nad on valitud viieks aastaks, et teha oma tööd visiooni, vastutustunde ja pühendumusega, ning nende tegutsemise eesmärk ei ole lihtsalt saada uuesti valituks", ning kutsus Euroopa Liidu liikmesriikide juhte üles samuti keskenduma kriisile ning mitte muretsema valimiste pärast."Cost of migration crisis means nothing to us, says top EU official" The Telegraph, 28.09.2015.

31. augustil 2015 hoiatas Saksamaa kantsler Angela Merkel, et Euroopa Liidu liikmesriikide vaheline reisimisvabadus satub ohtu, kui riigid ei suuda kriisiga tegelemise osas kokkuleppele jõuda."Migrant Crisis Tests Core European Value: Open Borders" The New York Times, 31.08.2015.

Endine Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy võrdles ELi pagulaskriisi tegevuskava "katkise toru parandamisega, kandes vett mööda maja laiali ja jättes lekke puutumata"."Nicolas Sarkozy compares EU migrant plan to 'fixing a burst water pipe with water'" The Telegraph, 19.06.2015. Sarkozy kritiseeris teravalt ka Merkeli otsust lubada kümneid tuhandeid pagulasi Saksamaale siseneda, öeldes, et see tõmbab Euroopasse veelgi migrante, kellest suur osa satuks "vältimatult" Prantsusmaale ELi-sisese vaba liikumise ning Prantsusmaa sotsiaalkindlustussüsteemi tõttu. Sarkozy on ka nõudnud Schengeni ala viisavabadusleppe muutmist nii, et ka Schengeni ala sees oleksid riiklikud piirikontrollid."Crise des migrants : le plan de Sarkozy" Le Figaro, 10.09.2015.

Euroopa Sotsiaaldemokraadid
Endine Itaalia peaminister ja Itaalia Demokraatide peasekretär Matteo Renzi on öelnud, et Euroopa Liidul peaks olema ühtne poliitika rahvusvahelise kaitse andmiseks."Migrant crisis: Austria holds suspected people smugglers" BBC News, 31.08.2015. Prantsusmaa peaminister aastatel 2014–2016, Manuel Valls Prantsusmaa Sotsialistlikust Parteist toetas seda seisukohta, öeldes, et Euroopa Komisjon, liikmesriigid ning ka kandidaatriigid peavad tegema tihedat koostööd."French PM Valls urges EU solidarity amid unprecedented migrant crisis" Euronews, 31.08.2015. Euroopa Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees Sergei Stanišev sõnas: 

Euroskeptikud
Rändekriisi tagajärjel on tõusnud euroskeptiliste poliitikute ja erakondade toetus üldiselt. Nigel Farage, EL-i vastase Suurbritannia Iseseisvuspartei endine esimees, oli Euroopa Liidu ja eriti Saksamaa tegevuse suhtes ülikriitiline, kuna need olevat "andnud põgenikele põhjust mis tahes teid pidi Euroopasse tulemiseks", mis tähendab suuremat teel hukkunute arvu. Ta hoiatas ka, et islamistid võivad olukorda ära kasutada ning põgenike seas varjatult Euroopasse tungida."Thousands of Isil fighters could use migrant crisis to 'flood' into Europe, Nigel Farage warns" The Telegraph, 04.09.2015.

Prantsuse partei Rahvusrinne esimees Marine Le Pen kritiseeris samuti Saksamaa tegutsemist kriisis, öeldes, et Saksamaa püüdvat ka ülejäänud Euroopa Liidule oma immigratsioonipoliitikat peale suruda ning et Saksamaa võtvat tohutul hulgal pagulasi vastu ainult soovist tuua riiki odavat tööjõudu. Viimane etteheide oli tingitud sellest, kui Saksamaal puhkes debatt selle üle, kas pagulastele peaks kehtima miinimumpalga erandi, mis tähendaks seda, et varjupaigataotlejatele ja pagulastele võidaks maksta mis tahes töö eest alla riikliku miinimumpalga."French far-right leader says Germany seeking 'slaves' in migrants" Reuters, 06.09.2015.

Hollandi Vabadusepartei juht Geert Wilders nimetas põgenike voolu Euroopasse "islamiinvasiooniks", rääkides Hollandi parlamendis toimunud küsitluse ajal "noorte kahekümnendates aastates meeste massidest, kes üle Euroopa laulavad "Allahu Akbar". Ka ei pidanud ta Balkani kaudu Euroopa Liitu saabunud põgenikke "tõelisteks pagulasteks", öeldes: "Türgi, Kreeka, Makedoonia ja Serbia on täiesti ohutud riigid. Sealt veel edasi liikuvad inimesed otsivad ainult toetusraha ja maja.""Wilders tells Dutch parliament refugee crisis is 'Islamic invasion'" Reuters, 10.09.2015.

Vaata ka
 Pagulane
 Rahvusvaheline kaitse
 Ränne
 Suur rahvasterändamine
 Ukraina põgenikekriis
 Viited 

 Välislingid 
 Ilmar Raag. "Nähtamatu poliitika pagulaskriisi näitel" edasi.org, 16. september 2018

 Marina Kaljurand, Rändekriis on tuleproov kogu Euroopa jaoks, Diplomaatia, oktoober 2015
 Rahvastikuteadlane: praegune rahvasteränne ei ole ainult sõdade tagajärg, ERR (err.ee), 8. märts 2016

Kategooria:2010. aastad
Kategooria:Rahvastikuränne