Sigismund Augusti privileeg

Sigismund Augusti privileeg (ladina Privilegium Sigismundi Augusti) oli Liivi ordu liikmete ja orduvasallideEnn Tarvel, Veel kord Sigismund Augusti privileegi autentsusest, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised, 11 köide. Ühiskonnateaduste seeria 1962 nr 3, lk 258–270 palvekiri, mille nad 1561. aastal Liivimaa sõja ajal esitasid Poola kuningale ja Leedu suurvürstile Sigismund II Augustile ja mille kuningas ka rahuldas. 
Privileeg oli osa 1561. aasta Vilniuse lepingust. Vastavalt Liivimaa konföderatsiooni ja Leedu suurvürstiriigi vahel sõlmitud lepingule loodi Liivi ordu maa-ala ühe osa põhjal ilmalik Kuramaa hertsogiriik ja teine osa (Väina jõest põhja pool asetsev Üleväina-Liivimaa ehk Inflanty) läks Leedu suurvürstiriigi ja hiljem 1569. aastal Lublini uniooniga moodustatud Rzeczpospolita valdusse, mille valitseja oli personaaluniooniga Poola kuningas ja Leedu suurvürst. 

Privileeg kehtis 1561–1582, Liivimaa hertsogkonnas, pärast seda hakkasid kehtima Liivimaa konstitutsioonid.

Privileegi järgi muu hulgas muutusid läänimõisad alloodideks, aadlikud säilitasid talupoegade sunnismaistamise ja piiramatu kohtuvõimu talupoegade üle.

Vaata ka
Liivimaa konstitutsioonid
Liivimaa ordinatsioonid

Viited

 Kirjandus 
Enn Tarvel, Veel kord Sigismund Augusti privileegi autentsusest, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised, 11 köide. Ühiskonnateaduste seeria 1962 nr 3, lk 258–270

Kategooria:Liivimaa
Kategooria:Liivimaa hertsogkond
Kategooria:16. sajand Eestis