Hannes Alfvén

Hannes Olof Gösta Alfvén (30. mai 1908 Norrköping – 2. aprill 1995 Djursholm, Danderydi vald) oli rootsi plasmafüüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat (1970).

Tema põhiline uurimisvaldkond oli plasmafüüsika. Ta avastas magnetohüdrodünaamikalained (mis nimetati hiljem tema auks Alfvéni laineteks) ja töötas välja magnetohüdrodünaamika kontseptsiooni. Tal on uurimusi Van Alleni kiirgusvööndi, virmaliste, Maa magnetväljas toimivate magnettormide, Maa magnetosfääri ja Linnutee galaktika plasma dünaamika alalt. Nobeli auhinna (jagas seda Louis Néeliga) sai ta alusuuringute eest magnetohüdrodünaamikas ja nende tulemusliku rakendamise eest plasmafüüsika alamvaldkondades.

1965. aastal esitas ta koos Oskar Kleiniga Suure Paugu teooriale alternatiivse kosmoloogilise mudeli (Alfvéni-Kleini kosmoloogia).

Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas Uppsala Ülikooli ja kaitses samas 1934. aastal doktoriväitekirja elektromagnetlainete teemal. Samal aastal sai ta samas ülikoolis dotsendiks. Aastatel 1940–1945 töötas ta Kuninglikus Tehnoloogiainstituudis teoreetilise elektrotehnika professorina, 1946–1963 elektroonikaprofessorina ja 1963. aastast plasmafüüsika professorina.

1967. aastal lahkus ta Rootsist. Esialgu viibis lühikest aega Nõukogude Liidus, sealt siirdus Ameerika Ühendriikidesse, kus töötas California Ülikoolis San Diegos ja Lõuna-California Ülikoolis elektrotehnika osakonnas. 1988. aastal naasis Rootsi.

Tunnustus
1947 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks
1947 – valiti Rootsi Kuningliku Inseneriteaduste Akadeemia liikmeks
1958 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks
pisi|100 px|Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal 
1962 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks (füüsika alal)
1966 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (geofüüsika sektsioon)
1967 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal
1970 – Nobeli füüsikaauhind
1971 – Lomonossovi-nimeline kuldmedal
1971 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi (APS) välisliikmeks
1972 – valiti India Teaduste Akadeemia välisliikmeks
1974 – valiti Jugoslaavia Teaduste Akadeemia välisliikmeks
1979 – Diraci medal
1980 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
1988 – William Bowie medal

Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud asteroid. Tema auks annab Euroopa Füüsikaühing (EPS) alates 2000. aastast välja plasmafüüsika valdkonnas Hannes Alfvéni auhinda ja alates 2004. aastast Euroopa Geoteaduste Liit (EGU) planetoloogia valdkonnas Hannes Alfvéni medalit.

Isiklikku
Ta valdas rootsi, inglise, saksa, prantsuse ja vene keelt, vähesel määral ka hiina ja hispaania keelt. Ta huvitus teadusajaloost, Idamaade filosoofiast ja religiooniteadusest.

Raamatud
Cosmical Electrodynamics, International Series of Monographs on Physics, Oxford: Clarendon Press, 1950 
Atomen, människan, universum, Aldus (1964)
Världen – spegelvärlden: Kosmologi och antimateria (1966)
Living on the Third Planet, (1972). ISBN 0-7167-0340-8

Viited

Välislingid

Hannes Alfven (1908–1995). tmgnow.com
 Hannes Alfvén – Biographical. nobelprize.org

Kategooria:Rootsi füüsikud
Kategooria:Uppsala Ülikooli vilistlased
Kategooria:Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Kategooria:Sündinud 1908
Kategooria:Surnud 1995