Nachumsiedlung

Nachumsiedlung ehk järelümberasumine oli 1941. aasta kevad-talvel korraldatud päästeoperatsioon Nõukogude Liidu poolt okupeeritud Eestisse ja Lätisse jäänud inimeste evakueerimiseks. 

Nachumsiedlung'i aluseks oli Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel sõlmitud kokkulepe. Sellega oli võimalik päästa isikuid, kes ei olnud Eestist ja Lätist lahkunud 1939. aastal toimunud Umsiedlungi käigus. Oluline ei olnud evakueeritavate sakslus vaid püüe päästa bolševike käest võimalikult palju inimesi. Kuna leping oli sõlmitud Nõukogude Liiduga, ei olnud evakueerumise eeltingimuseks Eesti või Läti kodakondsusest loobumine ja nii säilitasid evakueeritavad de jure oma kodakondsuse. 

Pärast Eesti annekteerimist NSV Liidu poolt sõlmiti leping, mis nägi NSV Liidu ja Saksamaa vahel majanduslikke tehinguid ja maksete tasaarvestust, mis tähendas seda, et NSV Liit osaliselt ka maksis ära Eestisse jäänud evakueeritavate varade eest kompensatsiooni ja Saksamaa võttis omakorda üle kohustuse kompenseerida Saksamaale saabunud ümberasujatele nendele ümberasumisega tekkinud kahjud. 

Pärast Eesti annekteerimist NSV Liidu poolt Eestist lahkus 10. jaanuaril 1941 Riias sõlmitud lepingu alusel Saksamaale järelümberasujatena veel umbes 7500 inimest; hinnanguliselt kuni 4000 neist olid mittesakslased, nende seas nii eestlasi kui ka venelasi.Olev Liivik. Esimesed ümberasujad viis Eestist propaganda, teised sõjahirm, www.DELFI.ee, 18. veebruar 2011.

Valik järelümberasujaid
Hjalmar Mäe
Oskar Angelus
Otto Heinze
Helmut Thomson
Ilmar Raamot
Johannes Soodla
Paul Laamann
William Tomingas
Viktor Puskar
Fanny de Sivers
Hugo Siim
Georg Faehlmann

 Vaata ka 
Umsiedlung

Viited

Välislingid
Olev Liivik, Kuidas baltisakslased Eestist välja rändasid maaleht.delfi.ee, 7.veebruar 2016.

Kategooria:1941. aasta Eestis
Kategooria:Baltisakslased