Meeri mõis

Meeri mõis, varem Mõisaküla mõis (saksa keeles Meyershof, varem Moiseküll) oli rüütlimõis Nõo kihelkonnas Tartumaal. (vaadatud 15.11.2015) 

Ajalugu
Mõisat on mainitud 16. sajandil ja tollal kuulus see Tartu toomkapiitlile. 1591. aastal anti Moysekul Tartu raehärrale Johann Meyerile lääniks. 17. sajandi I poolel oli mõis Tartu pürjermeistri Dettmar Meyeri valduses. Omanike perekonnanime järgi tekkinud saksakeelset nime tarvitati algul paralleelselt: 1723 Moisekült ehk Meigershof, 1738 Moiseküll ehk Meyershof.Koidu Uustalu, Mõisate ja mõisnike nimedest lähtunud kohanimesid Lõuna-Eestis, Keel ja Kirjandus. 1968 nr 12, lk 737 

1731. aastal kinkis Venemaa keisrinna Anna mõisa Ebert Gustav von Boyele, kes vahetas mõisa 1739. aastal Carl Gustav von Mengdeniga (1707–1758) Katvari, Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisa vastu. 1764. aastal müüs Carl Ludwig von Mengden (1735–1808) mõisa, parun Reinhold Johann von Igelströmile.

1837. aastal omandas mõisa vene luuletaja Vassili Žukovski, kes müüs selle seoses abiellumise ja Saksamaale kolimisega Karl Johann von Seidlitzile.Malle Salupere, "Meeri mõisnik Karl Johann von Seidlitz" - Rmt: Agnes-Asta Marand, "Meie Meeri"; Nõo: 2006, lk 52 Meeri mõisa omanik Oskar Alexander Karl Maria von Seidlitz küüditati Esimese maailmasõja ajal Irkutskisse, kus ta ka suri.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Ernst Karl Maria von Seidlitz.

Viited

Kirjandus
Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 58-60.
Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 297 .

Välislingid

Kategooria:Tartumaa mõisad
Kategooria:Nõo kihelkond
Kategooria:Igelströmide mõisad
Kategooria:Mengdenite mõisad