Acalypha indica

{{Taksonitabel 
| nimi = Acalypha indica
| värvus = taimed
| seisund = 
| seisundi_süsteem = 
| seisundi_ref =
| pilt = (Arya) Acalypha indica Pilangsari 2019 0.jpg
| pildi_seletus = Acalypha indica
| pildi_laius = 220px
| riik = Taimed Plantae
| hõimkond = Õistaimed Magnoliophyta
| klass = Kaheidulehelised Magnoliopsida
| selts = Malpiigialaadsed Malpighiales
| sugukond = Piimalillelised Euphorbiaceae
| perekond = Nõgesleht Acalypha
| liik = Acalypha indica
| binaarne = Acalypha indica
| binaarse_autor = L.Acalypha indica L., Species Plantarum 2: 1003. 1753. (1. mai 1753), Tropicos.org., Missouri Botanical Garden, Vaadatud 13.06.2015) 
| levikukaart = 
| sünonüümid = {{peidetud|Liigi sünonüümid|*Acalypha bailloniana Müll.Arg. 
 Acalypha canescens Wall. 
 Acalypha chinensis Benth. 
 Acalypha ciliata Wall.
 Acalypha cupamenii Dragend.
 Acalypha decidua Forssk.
 Acalypha fimbriata Baill. 
 Acalypha indica var. bailloniana
 Acalypha indica var. minima
 Acalypha minima H.Keng 
 Acalypha somalensis' Pax
 Acalypha somalium Müll.Arg.
 Acalypha spicata Forssk.
 Cupamenis indica (L.) Raf. 
 Ricinocarpus baillonianus (Müll.Arg.) Kuntze 
 Ricinocarpus deciduus (Forssk.) Kuntze 
 Ricinocarpus indicus (L.) KuntzeAcalypha indica L., CoL, Vaadatud 13.06.2015)
}}
}}Acalypha indica''' on piimalilleliste sugukonna nõgeslehe perekonna taimeliik.

Tema looduslikud kasvukohad on troopilises Aafrikas, Lõuna-Aafrikas, Indias, Sri Lankal, Jeemenis ja Pakistanis.

Bioloogilised toimed 

Taime looduslikes kasvukohtades on täheldatud kodukassidel pärast taime juurte söömist teatavaid toimeid. 

Ajakirjas The British Homoeopathic Review 1856. aastal ilmunud artikli kohaselt on Acalypha indica taimesaadused leidnud kohalike poolt kasutust süüfilise ravis."The British Homoeopathic Review", 1. köide, 1856. Lk 255 

Taimesaadustest valmistatud ekstraktidel on uuringutes täheldatud negatiivseid toimeid mitmetele mikroorganismidele nagu Bacillus megaterium, Bacillus subtilis, Escherichia coli, Proteus vulgaris, Pseudomonas fluorescens, Salmonella typhosa, Sarcina lutea ja Staphylococcus aureus.

India farmakopöas peetakse taime kasulikuks bronhiidi, kopsupõletiku, astma ja kopsutuberkuloosi korral. 

Indias antakse lastele usside korral kuivatatud lehtedest valmistatud tõmmist koos vähese koguse küüslauguga. Lehetõmmist antakse ka maohammustuse järgse valu leevendamiseks. 

Homöopaatias kasutatakse taimesaaduseid raske köha korral, mida seostatakse näiteks kopsuverejooksuga.S. Chandra Mohan, S. Dinakar, T. Anand, R. Elayaraja, B. SathiyaPriya, Phytochemical, GC-MS analysis and Antibacterial activity of a Medicinal Plant Acalypha indica, International Journal of PharmTech Research, 4. väljaanne, nr 3, lk 1050-1054, juuli-sept 2012, Vaadatud 13.06.2015)

Osa laboratoorseist uuringuist on andnud kinnitust, et selle taime saadustel on tuberkuloosi mükobakteri laboratoorsete tüvede suhtes inhibeeriv toime.Acalypha indica L., Vaadatud 13.06.2015)

Lehtede alkoholiekstrakt toimis katsetes laborirottidega Daboia russelii surmava mürgi vastumürgina.Prota, "Medicinal Plants", lk 23, 1. köide

Lehtedes sisalduvatel ainetel on malaariavastane toime.

Taimest eraldatud acalyphin'' toimib kariloomade organismile (kui nad taime söövad) toksiliselt.

Viited

Välislingid
 ACALYPHA INDICA L.
 Bioloogilised toimed
 Antibakeriaalne: *V. Gangadevi, S. Yogeswari, S. Kamalraj, , G. Rani ja J. Muthumary, The antibacterial activity of Acalypha indica L., Indian Journal of Science and Technology, 1. väljaanne, nr 6, november 2008 

Kategooria:Piimalillelised