Rae mõis

Rae mõis (saksa keeles TydenkullHans Feldmann, Johannishof, Baltisches historisches Ortslexikon: Estland (einschliesslich Nordlivland), Böhlau Verlag Köln Weimar, 1985  s. 154, Johannishof) oli linnamõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Harju maakonda Rae valda. (vaadatud 25.10.2015)

 Ajalugu 
1279. aastal kinkis Taani kuningas Patika veski koos maadega Tallinna Jaani seegi hospidalileRae mõis (Jüri khk), Kinnistute register.

1330. aasta paiku on mainitud Vaskjala küla omanikuna Gadeke van Parenbecket. Tema järglane Hannes müüs 1390. aastal Vaskjala küla ja mõisa Tydenkulli uuele omanikule Tyle TolkeleMihkel Aitsam, Rahutused Rae mõisas, Päewaleht, nr 132, 16. mai 1939. 1390. aastal on mõisat esmamainitud kujul „hof to Tydenkull", tollal kuulus see Tallinna Jaani seegile. Tydenkulli mõis (eestipärase nimega Tiidoküla mõis) asetseski praeguse Rae mõisa kohal. 1419. aastal kinnitas ordumeister Vaskjala, Limu, Karla, Assaku, Kautjala ja Hobunurme küla ning Tydenkulli mõisa Lambrecht Tolke nimele. Tolke sugukonna järel esineb ürikuis uue omanikuna Lode sugukond. 1475. aastal mainitakse Vaskjala küla omanikuna Hermen (Hermann) Lodet (mainitud 1473, 1500, srn 1521), sest ta pantis Vaskjala külast neli talu Tallinna Jaani haigemajale. Tänu annetustele (enamasti kinnisvarad ja maavaldused) oli Jaani seek rikas asutusHaiglad vanas Tallinnas. Esimene oli pidalitõbila, Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 12. mai 1976. Et seekidel oli palju kapitali, andsid nad kuue protsendiga laenu. Loded laenasid mitmel korral Jaani haigemajalt raha ja pantisid ühe küla teise järel. 1503. aastal oli mõis (Hof Tydenkull) läänistatud Herman Lodele. Hiljem läks mõis Tallinna rae valdusse. 

1627. aastal anti linnale kuuluv Rae mõis senise rentniku Bernhard von Gertteni surma järel jumalalaeka ja rae nõusolekul Georg von Wangersheimile valitseda. Talle anti luba mõisas oma kariloomi pidada ning teda kohustati oma vahenditest tasuma mõisavalitseja palgakulu.

Rootsi-aegse mõisate reduktsiooni ajal tunnistati Rae mõis 1688. aasta reduktsioonikomisjoni otsusega reduktsiooni alla mittekuuluvaks. Talud said koolile, kirikule ja hospidalile, peamiselt siiski kirikule kui jumalalaeka (Gotteskasten) omanikule. 1694. aastal liideti Rae mõisaga Kautjala küla 5 3/4 adramaad ja loodi sellest Kautjala kõrvalmõis, mis sai iseseisvaks 1755. aastal. 18. sajandil oli mõisal mitu rentnikku. 1755. aastal oli rentnik lesestunud von Middendorff. 1797. aastal pantis Otto Gustav von Budberg Rae mõisa 90 aastaks õuenõunik Wilhelm von Wrangellile. 1880. aastal omandas Rae mõisa Tallinna linna jumalalaegas (Stadt-Gotteskasten).

Mõisa ühe majanduskorrusega (kõrge soklikorrus) ja ühe peakorrusega historitsistlik kivist peahoone ehitati 1850. aastatel.

Viited

Välislingid

Mihkel Aitsam. Rahutused Rae mõisas, Päewaleht, nr 132, 16. mai 1939
Mihkel Aitsam. Rahutused Rae mõisas, Päewaleht, nr 147, 2. juuni 1939

Kategooria:Harjumaa mõisad
Kategooria:Jüri kihelkond
Kategooria:Rae vald
Kategooria:Linnamõisad
Kategooria:Tallinna linnamõisad
Kategooria:Lodede mõisad