Haaslava mõis

Haaslava mõis (saksa keeles Haselau) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal (vaadatud 15.11.2015). 

Ajalugu
On teada, et enne 14. sajandi keskpaika oli seal kindlusmõis, mille kaks Haselowi-nimelist venda jagasid Haaslava ja Uniküla mõisaks. 14. ja 15. sajandil kuulus mõis Hasselow'dele (ka Hazelouwe, Haselauer). Omanike nime järgi nimetati mõisat saksa keeles Hazelouwe (1417)Koidu Uustalu, Mõisate ja mõisnike nimedest lähtunud kohanimesid Lõuna-Eestis, Keel ja Kirjandus. 1968 nr 12, lk 734-735. 14. sajandi lõpul kuulus Haaslava Friedrich Haselauerile, kes pantis mõisa Otto von Uexküllile. 1452. aastal müüdi mõis  Tartu piiskop Bartholomäus SavijerweleMatthias Johann Eisen,  Tartu ümbruse mõisa- ja wallanimed. Haaslava, Postimees, nr. 83, 11 juuni 1918, hiljemini vahetas mõis mõnda korda omanikku. 1533. aastal kuulus Haaslava Joh. Dückeri lesele (sünd Löwenwolde), Liivi sõja ajal oli bojaar Juška Jurjevi omanduses. Poola kuningas Stefan Batory võimu ajal asustati vahepeal mahajäetud mõis uuesti talupoegadega ja Haaslava mõisaga liideti ka Uniküla mõisa külad ning Unikülast sai Haaslava mõisa kõrvalmõis. Hiljem hakati Uniküla mõisa nimetama selle omaniku, Tartu bürgermeistri Elias Mengershauseni eesnime järgi kutsuma Hilja mõisaks.

1627. aastast kuulusid Haaslava ja Hilja mõis Johan Skyttele. 1646. aastast oli mõis krahv Gabriel Oxenstierna valduses. Pärast Põhjasõjas Tartu vallutamist 1704. aastal läks Haaslava koos Hilja kõrvalmõisaga krahv Boriss Šeremetevi omandusse ning järgnevalt olid mõisaomanikud Šeremetjevid. 20. sajandi alguses oli mõisa rentnik parun Woldemar Karl Ferdinand von Hoyningen-Huene. 

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli krahv  Sergei Šeremetjev.

Mõisaansambel

Viited

Kirjandus
Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 21.
Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 25-27 .
Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. Jaan Rumma, toim., Johannes Gabriel Granö, Johannes Voldemar Veski − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 169 DIGARis .

Välislingid

Haaslava mõis (Kambja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Kategooria:Tartumaa mõisad
Kategooria:Kambja kihelkond
Kategooria:Dückerite mõisad