Tõrva Raamatukogu

Tõrva Raamatukogu on Tõrva valla raamatukogu. Raamatukogu aadress on Puiestee 1, 68606 Tõrva. 

 Ajalugu 
1896. a 10. mail asutati Helme Laulu ja Mängu Selts. Seltsi tööd hakkas juhtima Helme köster ja kihelkonnakoolmeister Andreas Erleman. Asukohaks oli Helme vallamaja. Hiljem asus selts üürilisena Tõrva Priitahtliku Pritsimeeste Seltsi majas. Sel ajal hakkasid tegutsema ka "raamatulugejate ringid". Nende koosseisu kuulusid põhiliselt koolmeistrid ja ärksama vaimuga talupojad.Tõrva Vald 

Laulu- ja mänguseltsi põhikirja laiendamise tulemusena sündis Helme-Tõrva Hariduse Seltsiks, mis registreeriti 19. detsembril 1908. a Liivimaa kubermangu loal. Selle seltsi  algatajateks ja teostajateks olid Tõrva majaomanik ja linakaupmees Johan Siilak, Apostliku Õigeusu Kihelkonnakooli õpetaja ja köster Johan Liias ning endine kooliõpetaja ja Leebiku Mäeotsa talu omanik Johan Põld.Tõrva vald

Hariduse selts sai  Helme Laulu ja Mängu Seltsilt päranduseks koguka raamatukogu – 454 raamatut 517 rubla väärtuses. Helme-Tõrva Hariduse Seltsi esimeheks ja raamatute hooldajaks valiti Helme Kihelkonnakooli juhataja August Krimm ja kirjutajaks sama kooli õpetaja Jaak Parik.Tõrva vald

14. detsembril 1909 andis Helme-Tõrva Hariduse Seltsi esimees A. Krimm seltsi koosistumisel liikmetele teada, et raamatukogu avatakse Tõrvas pühapäeval, 20. detsembril ning raamatute väljaandmine hakkab toimuma pühapäeviti kell 2–3 ja kolmapäeviti kell 1–2. Avamisaastal sisaldas raamatukogu 454 raamatut 517,24 rubla väärtuses. 

1913. a oli Helme-Tõrva Haridusseltsi raamatukogu ainuke Valgamaa 55 haridus- ja karskusseltsi raamatukogust, mis töötas kindla korralduse järgi seltsi esimehe A. Krimmi hoole all kuni esimese maailmasõjani. Raamatukogu asutaja ja raamatukogu komisjoni esimees Ado Kaat kirjutas oma mälestustes, et haridusselts organiseeris pidusid, korraldas loteriisid, näitusmüüke ja muid üritusi. Saadud summade eest täiendati raamatukogu, mille köidete arv Eesti Vabariigi algaastail ulatus mõne tuhandeni. Raamatukogu tegevus soikus esimese maailmasõja ja sellele järgnenud Vabadussõja aastatel. 

Kui Tõrva sai 1921. a aleviks, puudus tal oma raamatukogu. Vastavalt seadusele pidi see olema igal omavalitsusel. Linnaeelarvest seadusega ettenähtud summad ja haridusministeeriumi toetus suunati seetõttu Helme-Tõrva Hariduse Seltsi raamatukogule, tingimusel, et raamatukogu teenindab ka alevi elanikke. Haridusseltsi raamatukogu juhatajaks alates aastast 1920 oli seltsi kirjatoimetaja, kooliõpetaja Jüri Hansson. Raamatukoguhoidjaks aastail 1920–1923 oli Artur Priimets (Freiwald), tema järglaseks sai Herman Linnus. 1923. a oli raamatukogul 200 alalist lugejat. See oli suurim Valgamaa raamatukogu, sisaldades 2151 eksemplari teoseid. 1924. a andis alevivalitsus raamatukogule 6000 marka toetust, tingimusega, et alevi elanikkonnale antaks raamatukogu tarvitamisel samasugused õigused, mis olid seltsi liikmetel.

Kaua aega töötas Tõrva avalik raamatukogu koos Helme-Tõrva haridusseltsi raamatukoguga. Suurenenud töömahu eest tasumiseks raamatukoguhoidjale vajati lisaraha, mida haridusselts ei suutnud, alevivalitsus aga ei tahtnud maksta. 1927. a sai Tõrva linnaõigused. Raamatukoguhoidjaks sai Paat. Tõrva alevivalitsuselt saadud summade eest ostetud raamatud eraldati ja 1932. a avas Tõrva linn raekoja teisel korrusel iseseisva raamatukogu. Juhatajaks valiti linnavalitsuse poolt J. Koger. Samas avati ka ajakirjanduse lugemistuba. Haridusseltsi raamatukogu kaotas Tõrva linna raamatukogu avamise järel oma tähtsuse avaliku raamatukoguna. Seetõttu  müüs seltsi juhatus oma kogu 1937. a edasi Patküla vallale. Üht osa kogust, ümberköitmist vajavaid kehvas seisus raamatuid, hoiti valla arhiivi juures magasiaidas ning need hävisid 1944. a Tõrva suures tulekahjus. Osa 2000-köitelisest Patküla valla raamatukogust asus vallamaja ruumides, neist osa kanti laiali, enamik aga anti Nõukogude korra saabudes utiili „nagu seda juhtus kõikide endiste awalikkude raamatukogu[de] kirjandustega“. 

1940. a töötas raamatukogu linnavalitsuse hoones ja täienes 100 raamatu võrra. 1941. a teisest poolest 1943. a septembrini töötasid raamatukogus Aino Jakobson (Eerme) ja Helgi Eerme (Teenurm). 1944. a sai linnavalitsuse üks hoone tiib pommitabamuse ja raamatukogu suleti mõneks ajaks. 1947. a töötas raamatukogu nüüdsel aadressil Veski 1 asuvas 33 m2 üldpinnaga natsionaliseeritud majas. 1947. a juunist 1950. a juunini töötas raamatukogus Erna Naistem (Kroon). Registreeritud lugejate arv oli 290. Raamatuid oli arvel 1571, aasta jooksul saadi juurde 197 raamatut.

Kui 1950. a 4. augustil alustas raamatukogus tööd Helju Riik, oli kogu suurenenud 2000 eksemplarini. 1950. a septembris kolis raamatukogu uude asupaika Veski 3. 1950. a oktoobris Tõrva Rajooni Raamatukoguks saamine tingis töömahu suurenemise, kuna tuli hakata metoodiliselt juhendama ka külaraamatukogusid. 1951. a suurenes töötajate arv neljani ja raamatukogu sai uued ruumid aadressil Veski 17, kus raamatukogu kasutada oli kaks ruumi 48,9 m2 pinnal. 1953. a kolis raamatukogu aadressile Tartu 16. Valmis kataloog ja mindi üle avariiulite kasutamisele. Tõrva Rajooni Raamatukogu juures oli ka lasteosakond, kuid 8. oktoobril 1953 moodustati Tõrva linnas eraldi lasteraamatukogu, asukohaga Tartu 6, mis sai nimeks Tõrva Rajooni Lasteraamatukogu ja esimeseks juhatajaks Hilda Ilves. 1955. a sai Tõrva Rajooni Raamatukogu endale ruumid Veski 2. Peale juhataja Helju Riigi töötasid raamatukogus veel Maie Virupalu ja Helga Ainvere. 1957. a asus tööle Linda Pirs (Liiv). 1959. a liideti Tõrva Rajoon Valga Rajooniga ja raamatukogu nimetati uuesti ümber Tõrva Linna Raamatukoguks. Taas koliti uutesse ruumidesse, seekord aadressile Valga 35.

1970. a oli kogus 17144 raamatut ja lugejaid 705. 1975. a nimetati raamatukogu Tõrva Haruraamatukoguks. Tööle asus Linda Pirs (Liiv).

1990. a kolis raamatukogu aadressil Tartu 35 asuvasse majja. 1991. a sai  juhatajaks  Riina Virks ja raamatukoguhoidjaks Leelo Tamm. Tamme lahkumise järel asus tööle Tiina Saidla. Ruumid Tartu tänava majas olid kitsad. 1993. a sai raamatukogu uued ruumid Männiku 5 majja. 1994. a toimus raamatukogu töötajate hulgas taas vahetumine – raamatukoguhoidjaks sai 1. augustist Helbe Sults ja 18. oktoobrist juhatajaks Tiina Rillo. 1998. a võeti kasutusele programm Kirjasto 3000.  

2001. a 21. detsembril sai Tõrva Linnaraamatukogu esimeseks kohaks piirkonnas, kus avati avalik internetipunkt (AIP). 2001. a on registreeritud lugejaid 959, laenutusi 38313 ja külastusi 12340. 2002. a on raamatukogul televiisor, videomagnetofon ja AIPis kolm arvutit. Juurde saadi 1027 raamatut. 2003. a 22. juunist 21. oktoobrini raamatukogu renoveeriti. Võeti kasutusele raamatukoguprogramm RIKS ning algas suur töö – kogu raamatufond tuli sisestada arvutisse. 2006. a paigaldati traadita internet WiFi. 2007. a läks raamatukogu täielikult üle elektroonilisele laenutusele. 

2019. a 2. septembril asus pensionile läinud Tiina Rillo järel raamatukogu juhtima Kairi Müürsepp.Tõrva vald

2022. a 1. märtsil likvideeriti Tõrva Lasteraamatukogu ning Tõrva Linnaraamatukogu võttis üle selle kogud ja funktsiooni. 2022. a 1. septembril ühendati Tõrva valla raamatukogud ühise juhtimise alla. Uue asutuse nimeks sai Tõrva Raamatukogu. Sellel on Tõrvas asuv keskkogu ja 4 harukogu: Hummuli, Taagepera, Ritsu ja Riidaja. 2025. a 11. detsembril kolis Tõrva Raamatukogu Tõrva Gümnaasiumi hoone C-majja, kooliraamatukogu ruumidesse, mis said remonditud ja uue kaasaegse sisustuse. Kooliraamatukogu põhikogu ühendati Tõrva Raamatukogu fondiga ning vallaraamatukogu võttis üle kooliraamatukogu funktsiooni. Sama aasta lõpus siirdus pensionile Helbe Sults ning tema asemel hakkas 22. jaanuaril raamatukoguhoidjana tööle Sandra Sirelpuu.

 Juhatajad/raamatukoguhoidjad 
 Artur Freiwald (Priimets) 1920–1923
 Paat 1927–?
 J. Koger 1932–?
 Aino Jakobson (Eerme) 1941–1943
 Emilie Eerme 1943–1944
 Helgi Eerme (Teenurm) 1943–1944
 Erna Naistem (Kroon) 1947–1950
 Helju Riik 1950–1991
 Helga Ainvere 1954–1957
 Maie Virupalu 1955–1957
 Linda Pirs 1957–1991
 Riina Virks (juhataja)1991–1994
 Leelo Tamm 1991–1994
 Tiina Saidla 1994
 Tiina Rillo (juhataja) 1994–2019
 Helbe Sults 1994–2025 
 Kairi Müürsepp (juhataja) alates 2019
 Sandra Sirelpuu alates 2026

 Vaata ka 
 Tõrva Lasteraamatukogu

 Kirjandus 
 Valgamaa rahvaraamatukogud 1920–2010. Valga, 2010
 Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014

 Välislingid 
 https://kov.torva.ee/kultuur-sport-kulalisele-ja-ettevotjale/kultuur/raamatukogud#torva-raamatukogu

Kategooria:Valga maakonna raamatukogud
Kategooria:Tõrva