Tuul Sepp

Tuul Sepp (sünninimi Tuul Sarv; sündinud 24. jaanuaril 1984) on eesti loomaökoloog ja teaduse populariseerija. 

Ta on 2023. aastast Tartu Ülikooli loomaökoloogia professor. Teadlasena uurib ta lindude füsioloogiat, ökoloogiat, immunoloogiat ja käitumist. 2020. aastal pälvis ta Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu noore teadlase preemia."Noore teadlase preemia pälvis Tuul Sepp ja noore IT-teadlase preemia Kaur Alasoo" ERR Novaator, 11.03.2020.

Haridustee
Ta lõpetas 2002. aastal hõbemedaliga Hugo Treffneri Gümnaasiumi (kus õppis bioloogia-keemia eriklassis). Seejärel õppis Tartu Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonnas, lõpetas selle 2005. aastal bakalaureuseõppe bioloogia erialal (3 + 2 õppekava alusel) ning 2008. aastal magistriõppe loodusteaduse magistri kraadiga zooloogias ja hüdrobioloogias (cum laude).
pisi|Tuul Sepp raamatuesitlusel

Doktoritöö
pisi|Oma doktoritöös kasutas Tuul Sepp mudelorganismina loodusest püütud rohevinte. Pildil rohevint (Chloris chloris)
Aastatel 2008–2012 õppis Tuul Sepp Tartu Ülikooli doktorantuuris ning sai doktorikraadi (PhD) loomaökoloogias  väitekirjaga "Hematological health state indices of greenfinches: sources of individual variation and responses to immune system manipulation" ("Rohevintide hematoloogilised tervisenäitajad: individuaalse varieeruvuse põhjused ja vastused immuunsüsteemi manipuleerimisele"). Doktoritöö juhendaja oli Peeter Hõrak ja oponent USA Arizona Osariigi Ülikooli juhtivteadur Kevin J. McGraw. Tuul Sepa doktoritöö võitis 2012. aasta üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi peapreemia. 

Doktoritöö näitas, et karotenoididel (pigmentidel) võib tõesti olla roll immuunvastuse ja selle hinna kujunemisel ning et oksüdatiivsed kahjustused moodustavad tõepoolest osa immuunvastuse hinnast. Linnu võimet tulla toime oksüdatiivse stressiga peegeldavad tema mustad sulestikulaigud, kuid mitte karotenoidsed ornamendid. Oma töö tulemusena veendus autor, et rohevinte võib pidada heaks immuunökoloogia mudelorganismiks ning nende abil võib leida vastuseid mitmetele immuunökoloogia võtmeküsimustele. Samuti tõdes ta, et on selge, et koos immuunökoloogia võtmeküsimustele vastuste otsimisega peab paralleelselt toimuma ka meetodite väljatöötamine, testimine ja uurimine, sest vaid nii on võimalik ühendada üksteisest pealtnäha kaugel asuvad distsipliinid – immunoloogia ja ökoloogia – ning nende teadusharude integreerimise abil leida vastuseid küsimustele, mida kumbki haru eraldi ei suudaks.

 Teadustöö 
Tema peamisteks uurimissuundadeks on lindude immuunökoloogia ja isiksuseuuringud. Ta uurib lindude käitumise, signaaltunnuste ja immuunfunktsiooni individuaalse kovarieerumise mehhanisme ja funktsiooni lutempo sündroomi kontekstis.

Ta on Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi zooloogia osakonna loomaökoloogia õppetooli teadur ning immuunökoloogia töörühma liige. Töörühma koosseisus uurib Sepp ka vananemisega seotud füsioloogilisi protsesse pikaealisel merelinnul kalakajakal.

Aastatel 2009–2014 osales ta koos Jaanus Remmi, Peeter Hõraku, külalisprofessor Indrikis Kramsi ja teistega Eesti Teadusagentuuri sihtfinantseeritavas projektis "Füsioloogiline käitumisökoloogia: füsioloogiline meetod ökoloogia, käitumis- ja evolutsiooniuuringute teenistuses". Uuriti lindude füsioloogilisi ja käitumuslikke vastuseid sigimispingutuse, elupaiga kvaliteedi, toitumistingimuste ja dieedi erinevustele ning mitmesuguste stressorite ja parasiitide toimele looduslikes populatsioonides, rakendades selleks uudseid analüütilisi tehnoloogiaid.

2013. aastal sai Sepp Marie Curie järeldoktorandi grandi USA Arizona Osariigi Ülikooli minekuks. Juulist 2016 elas ja töötas ta USA-s Phoenixis.

2025. aastal viibis ta külalisteadlasena neli kuud Prantsusmaal La Rochelle'i Ülikoolis.

Ta keskendub merebioloogiale ja linnaloodusele.

 Töökäik 
Sepp oli aastatel 2012–2015 Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi zooloogia osakonna loomaökoloogia õppetooli teadur ning 2016–2018 USA Arizona Osariigi Ülikooli Marie Sklodowska Curie järeldoktor. Pärast seda töötas ta Tartu Ülikoolis loomaökoloogia teadurina (2018–2020), vanemteadurina (aprillist detsembrini 2020) ja loomaökoloogia kaasprofessorina (2021–2023). Alates novembrist 2023 on Sepp õppetooli juhataja ja loomaökoloogia professor.

Teadustöö kõrvalt peab Sepp Tartu Ülikoolis etoloogia- ja parasitoloogialoenguid.

 Tunnustus 
 2009 – teine koht üliõpilaste teadustööde riikliku konkursil magistritööde arvestuses
 2012 – Eesti teaduse populariseerimise auhind – peapreemia kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine trükisõna abil"
 2012 – üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi valdkondadeülene peapreemia konkursitöö "Rohevintide hematoloogilised tervisenäitajad: individuaalse varieeruvuse põhjused ja vastused immuunsüsteemi manipuleerimisele" eest. 
 2012 – Eesti Looduse 2012. aasta autor
 2014 – Sirbi laureaat
 2017 – Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliige
 2018 – Eesti teaduse populariseerimise auhind blogi Zooloogid 2.0 eest (autorid Randel Kreitsberg ja Tuul Sepp), teine preemia kategoorias "Audio-visuaalne ja elektrooniline meedia"Varasemad tulemused. 2018. a konkurss Eesti Teadusagentuur. Vaadatud 22.08.2021.
 2019 – Tartu Ülikooli aumärkTunnustusavaldused. UT 3/2019, lk 49
 2020 – Noore teadlase preemia
 2020 – Tartu lastekirjanduse auhind ("Allikahaldjas")
 2021 – Teadusajakirjanduse sõber (Eesti Teadusajakirjanike Seltsi tunnustus)"Teadusajakirjanduse sõbraks valiti loomaökoloog Tuul Sepp" ERR Novaator, 11.11.2021.
 2023 – Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal"Valitsus kuulutas välja riiklike teaduspreemiate laureaadid" Postimees, 9. veebruar 2023 (tööde tsükli "Inimtekkelised keskkonnamuutused ja vabalt elavate loomade tervis" eest)
 2025 – Eesti looduskaitsemärk
 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

 Stipendiumid 
 2004 – Lydia ja Felix Krabi stipendium (10 000 krooni)
 2019 – UNESCO stipendium „Naised teaduses“ looduse ja keskkonna uurimiseksTuul Sepp ja Kaarin Parts on pälvinud Unesco stipendiumi. Eesti Loodus, nr 7, juuli 2019.

 Teosed 
 Raamatud 
 2012 – Tuul Sepp, Urmas Tartes. "Putukad õhus, maas ja vees". Tallinn: Valgus (kaasautor)
 2013 – Tuul Sepp, Remo Savisaar. "Linnud. Tiivuliste aastaring". Tallinn: Valgus (kaasautor)
 2017 – Tuul Sepp, Pihel Kuusk. "Mängime bridži. Esimestest sammudest kavalate nippideni". OÜ Kirjastus Koobakene. ISBN 9789949815876 (kaasautor)
 2018 – Tuul Sepp. "Allikahaldjas", Tallinn, Varrak. Laste fantaasiaraamat. 232 lk (autor)
 2021 – Tuul Sepp. "Evolutsioonibioloogi päevik", Tallinn, Varrak. Aimeraamat. 216 lk (autor)
 2024 – Tuul Sepp. "Haki ordu", Rahva Raamat. Laste fantaasiaraamat. 264 lk (autor)

Artiklid
 Teadusartiklid eelretsenseeritavates ajakirjades 
Sepp, T., Karu, U., Sild, E., Männiste, M., Hõrak, P. (2011). "Effects of carotenoids, immune activation and immune suppression on the intensity of chronic coccidiosis in greenfinches". – Experimental Parasitology 127: 651–657.
Sepp, T., Karu, U., Blount, J., Sild, E., Männiste, M., Hõrak, P. (2012). "Coccidian infection causes oxidative damage in greenfinches". – PLoS ONE 7(5): e36495.
Krams, I., Vrublevska, J., Cirule, D., Kivleniece, I., Krama, T., Rantala, M.J., Kaasik, A., Hõrak, P., Sepp, T. (2013). "Stress, Behaviour and Immunity in Wild-Caught Wintering Great Tits (Parus major)". – Ethology 119: 397–406
Hõrak, P.; Männiste, M.; Meitern, R.; Sild, E.; Saks, L.; Sepp, T. (2013). "Dexamethasone inhibits corticosterone deposition in feathers of greenfinches". – General and Comparative Endocrinology, 191, 210–214.
Krams, Indrikis; Suraka, Valērija; Rantala, Markus; Sepp, Tuul; Mierauskas, Pranas; Vrublevska, Jolanta; Krama, Tatjana (2013). "Acute infection of avian malaria impairs concentration of haemoglobin and survival in juvenile altricial birds". – Journal of Zoology, 291, 34–41.
Meitern, R.; Sild, E.; Lind, M.-A; Männiste, M.; Sepp, T.; Karu , U.; Hõrak, P. (2013). "Effects of endotoxin and psychological stress on redox physiology, immunity and feather corticosterone in greenfinches". – PLoS ONE, 8(6), e67545
Sepp, Tuul; Männiste, Marju; Kaasik, Ants; Hõrak, Peeter. (2014). "Multidimensionality of fear in captive greenfinches (Carduelis chloris)". – Behavioral Ecology and Sociobiology, 68(7), 1173–1181.
Krams, I.A; Vrublevska, J.; Sepp, T.; Abolins-Abols, M.; Rantala, M.J.; Mierauskas, P.; Krama, T. (2014). "Sex-specific associations between nest defence, exploration and breathing rate in breeding pied flycatchers". – Ethology, 120(5), 492–501.
Moore, F.; Cīrule, D.; Kivleniece, I.; Vrublevska, J.; Rantala, M.; Sild, E.; Sepp, T.; Hõrak, P.; Krama, T.; Krams, I. (2015). "Investment in a sexual signal results in reduced survival under extreme conditions in the male great tit (Parus major)". – Behavioral Ecology and Sociobiology, 69(1), 151–158.
Rattiste, Kalev; Klandorf, Hillar; Urvik, Janek ; Sepp, Tuul; Asghar, Muhammad; Hasselquist, Dennis; Cooey, Crissa; Hõrak, Peeter (2015). "Skin pentosidine and telomere length do not covary with age in a long-lived seabird". – Biogerontology, 2015/3/1, 1–7.

 Artikleid kultuuriajalehes Sirp 
Tuul Sepp. "Iseloom seestpoolt vaadatuna". Sirp. 26.09.2013 
Tuul Sepp. "Albatrosside alternatiivne sigimisstrateegia". Sirp. 16.03.2014 
Tuul Sepp. "Lehtlalindude looming ja loovuse evolutsioon". Sirp. 11.04.2014 
Peeter Hõrak, Tuul Sepp. "Haridus kui paabulinnu saba". Sirp. 15.05.2014 
Tuul Sepp, Elin Sild. "Sugudevaheline suhtlus lõhnade keeles". Sirp. 12.06.2014 
Tuul Sepp, Elin Sild. "Tarbimine, reklaam ja isiksuseomadused". Sirp. 16.07.2014 
Tuul Sepp, Andres Kuusk. "Koostöö evolutsiooniline paradoksaalsus". Sirp. 14.08.2014 
Andres Kuusk, Tuul Sepp. "Võidu- ja kaotusejadad: evolutsioonilised ja statistilised põhjused". Sirp. 24.10.2014 
 Tuul Sepp, Elin Sild. "Monogaamia evolutsioonist: monogaamia kujunes välja pigem olude sunnil kui loomuomase suhtevormina". Sirp. 14.11.2014 
 Elin Sild, Tuul Sepp. "Eneseohverduse bioloogia: silmapaistev suremine on püüd kindlustada sümboolne surematus füüsilise keha arvelt". Sirp. 16.01.2015 
 Tuul Sepp, Elin Sild. "Isiksusi ja kultuure ühendav paradiis: kui suurel määral on käitumine meie enda kontrolli all või meiega manipuleerivate parasiitide võimuses?". Sirp. 27.03.2015 
Tuul Sepp. "Võitlus maa pärast: Territoriaalsete konfliktide evolutsiooniline taust". Sirp. 15.05.2015 

 Artikleid ajakirjas Eesti Loodus 
pisi|
Tuul Sepp. "Iseloom ja loom ise. Miks ja kuidas uuritakse loomade isiksusi". Eesti Loodus, 3/2011 
Tuul Sepp. "Asula rohevõrgustik: kellele ja kui palju?". Eesti Loodus, 8/2011 
Tuul Sepp. "Miks on linnud värvilised?". Eesti Loodus, 1/2012 
Tuul Sepp. "Armastatud ja vihatud koduvarblane". Eesti Loodus, 2/2012 
Tuul Sepp. "Lindude kosjakombed". Eesti Loodus, 3/2012.
Tuul Sepp. "Lindude seltsielu". Eesti Loodus, 5/2012 
Tuul Sepp. "Käo memmevaev". Eesti Loodus, 6–7/2012 
Tuul Sepp. "Linnulend". Eesti Loodus, 8/2012 
Tuul Sepp. "Miks peaksid teadlased teadusest kirjutama?". Eesti Loodus, 12/2012 
Tuul Sepp. "Kütid pimeduses". Eesti Loodus, 1/2013 
Tuul Sepp, Lauri Saks. "Maailm linnu silmade läbi". Eesti Loodus, 6–7/2013 
Tuul Sepp. "Vareslased, kõige targemad linnud". Eesti Loodus, 9/2013 
Tuul Sepp. "Märkamatu ja silmatorkav kalakuningas". Eesti Loodus, 1/2014, 8–14 
 Tuul Sepp oli 2012. aastal ajakirja Eesti Loodus kõige viljakam autor.

 Muid artikleid 
Kadi Sarv, Tuul Sepp. "Kolmas laps päästab Eesti riigi". Postimees 27.11.2013

 Turniiribridž 
Tuul Sepp mängib malet ja bridži, on osalenud ka turniirivõistlustel. Turniiribridžis on ta tulnud Eesti meistriks segapaaride klassis (2009 ja 2012) ning koos kaksikõe Pihel Sarvega kuulunud Eesti naiste koondisse. Parim tulemus rahvusvahelistel võistlustel on 2009. aastal Poiana Braşovis saavutatud 6. koht Euroopa juuniorvõistkondade meistrivõistlustel. Tuul Sepp on 2017. aastal ilmunud bridžiõpiku "Mängime bridži" kaasautor.

Tsitaate
 "Liikudes läbi surelike organismide põlvkondade, on edukad geenid igavesed ja surematud." 
 "Kui kuue terve ja tugeva lapse sünnitamine tähendas agraarühiskonnas suurt jõukust, siis nüüd tähendab see lihtsalt laostumist."
 "Majanduskasv on see püha lehm, mille nimel oleme valmis ületama mitmekordselt maailma kandevõime ning laenama ressursse ja keskkonnaseisundit oma lastelt, lastelastelt ja lastelastelastelt."
 "Inimesed, kellel on vajadus teistele meeldida, käivad koos heategevusüritustel, vähese meeldivusega inimesed aga kogunevad lahinguplatsidel ja võiduajamistel ning organiseerivad revolutsioone ja kuritegusid."

 Isiklikku 
Tuul Sepa vaarisa Jaan Sarv oli Tartu ülikooli matemaatikaprofessor, vanaisa oli põllumajandusteadlane Hans Sarv, isa etnogeograaf Heno Sarv ja ema folklorist Kadi Sarv. Tuulel on kolm õde: kaksikõde Pihel Kuusk on Riigikohtu halduskolleegiumi nõunik, noorem õde Meel Valk ja vanem õde Kail Visla on rahvamuusikud.

Tema abikaasa on Tartu Ülikooli geoloogiaosakonna doktorant Siim Sepp. Paaril on neli last.Tiina Kruus. Tuul Sepp: viimased kuud on meie peres olnud ellujäämiskoolitus Eesti Päevaleht, 13.03.2020. Pere elab Tartu kesklinnas kolmetoalises korteris. Neil on maakodu Partsis.

Tuul Sepp valdab inglise ja saksa keelt. Ta loeb meelsasti populaarteaduslikku ja fantaasiakirjandust ning harrastab suusatamist, jooksmist ja ujumist.

 Viited 

 Välislingid 

Tuul Sepa tsiteeringute profiil. Google Scholar
Sepa doktoritöö
Tuul Sepp ja immuunökoloogia. Intervjuu Tuul Sepaga. miks.ee (2014)
Vanusega ei kaasne vananemist. Intervjuu Tuul Sepaga. novaator.err.ee. 12.03.2015
Tuul Sepp. researchgate.net
 Sanna Kartau. DNA-detektiiv, teadusjutlustaja, säde pudelis. Intervjuu Tuul Sepaga Müürileht, 11. aprill 2022
 "Tuul Sepp: teadlane peab suutma öelda, kes mida tegema peab" Delfi, 17. veebruar 2023

Kategooria:Eesti ökoloogid
Kategooria:Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Kategooria:Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1984