Räägu mõis

Räägu mõis (ka Reko mõis; saksa keeles Hohenheim või Recko) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal (vaadatud 30.10.2015). Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.
pisi|Räägu mõisa peahoone
Kuni 1816. aastani oli Räägu Kärbla mõisa karjamõis. 1816 eraldati Räägu Kärbla mõisast ja oli sellest ajast iseseisev mõis. Mõisa katusekorrusega puust peahoone ehitati 1835.

 Ajalugu 
Kuni 1816. aastani kuulus Räägu mõis Kärbla mõisa alla, olles selle karjamõisaks. 1816 leppisid Kärbla mõisa toonased pärijad, 1809. aastal surnud Catharina Charlotte Natalie von Traubenbergi (sünd von Mohrenschildt) lapsed, Paul Friedrich von Traubenberg ja Marie Elisabeth von Vogdt (sündinud von Traubenberg), keda esindas kuraatorina abikaasa Paul Peter Johann von Vogdt, kokku mõisa omavahelises jagamises nii, et Paul Friedrich sai endale Kärbla mõisa ligi 9 adramaaga ja Marie Elisabeth Räägu karjamõisa 4,5 adramaaga. Kokkuleppe tulemusena tekkiski Räägu rüütlimõis saksakeelse nimega Hohenheim (endise karjamõisa saksakeelne nimi oli Recko).

1830 omandas avaliku müügi teel mõisale pandiõiguse assessor, staabiratsaväekapten Alexander von Barlöwen, kes loovutas selle juba järgmisel aastal kolleegiumisekretäri prouale Annette Marie Rinnele (sünd Zeller). 1842 läks mõis müügi teel haagikohtunik Alexander Berend Heinrich von Mohrenschildtile, kelle valduses oli ka Kärbla mõis. Sestpeale kuulusid mõlemad mõisad taas samale omanikule ja Räägust kujunes peamõis, jättes Kärbla kõrvalmõisa rolli. 1865 omandas mõlemad mõisad 50 000 hõberubla eest kaardiväe eruleitnant Ernst Berend Theodor von Ramm. 1879 müüs von Ramm mõlemad mõisad 55 000 rublaga edasi Nikolai von Baggehuffwudtile.

1895 omandas Kärbla ja Räägu mõisad 50 000 rubla eest meditsiinidoktor Hans Otto von Wilcken (1857–1900) ja ühendas lõplikult Kärbla mõisa Räägu mõisa alla. 1902 päris Hans Otto valdused tema lesk Maria von Wilcken (sündinud Franck), müües Räägu (koos endise Kärblaga) kohe edasi tsiviilinsener Richard Baderile. 1905. aastal läks sama valdus oksjoni teel tagasi Maria von Wilckeni kätte. 1909 omandas Räägu mõisa 60 000 rubla eest Benno von Wedel. 1914 omandas Räägu koos Auaste mõisaga Benno naise õde paruness Hildegard Marie Elisabeth Stackelberg. 1917 omandas mõisa kolleegiumi registraator Rudolf Krupp, kes oli mõisa viimaseks valdajaks enne selle riigistamist 1919. aastal.

 Mõisa valdajad 
SuguvõsaOmanikMärkusedvon VogdtMarie Elisabeth von Vogdt (sündinud von Traubenberg)pärimine 1816von BarlöwenAlexander von Barlöwenpandileping 1830RinneAnnette Marie Rinnele (sündinud Zeller)pandiloovutusleping 1831von MohrenschildtAlexander Berend Heinrich von Mohrenschildtostuleping 1842von RammErnst Berend Theodor von Rammostuleping 1865von BaggehuffwudtNikolai von Baggehuffwudtostuleping 1879von WilckenHans Otto von Wilckenostuleping 1895Maria von Wilken (sündinud Franck)(eelmise abikaasa)pärimine 1902BaderRichard Baderostuleping 1902von WilckenMaria von Wilken (sündinud Franck)omandamine 1905von WedelBenno von Wedelostuleping 1909StackelbergHildegard Marie Elisabeth paruness Stackelberg (eelmise naise õde)kinkeleping 1914KruppRudolf Kruppostuleping 1917Eesti Vabariikriigistamine 1919

 Galerii 

Viited

Välislingid

Kategooria:Läänemaa mõisad
Kategooria:Lääne-Nigula kihelkond
Kategooria:Lääne-Nigula vald
Kategooria:Baggehufwudtide mõisad
Kategooria:Lodede mõisad
Kategooria:Rammide mõisad