Ajavahemik

Ajavahemik on aja osa, mida on võimalik kirjeldada ajapunktide "algus" ja "lõpp" ning ajalõigu "kestus" abil. 

Ajavahemiku sümboliks on  ("delta t").

Ajavahemike alusel on võimalik luua erinevaid ajaskaalasid ja nende abil aega mõõta.

Lisaks igale inimesele tuttavatele ajavahemikele nagu "päev" (päikesetõusu ja päikeseloojangu vaheline ajavahemik) või "aasta" (ajavahemik Päikese madalseisust (talvine pööripäev) kuni kõrgseisuni (suvine pööripäev) ning tagasi Päikese madalseisuni) mõõdetakse füüsikas aega näiteks sekundites (radioaktiivse aine pooldumiseks kuluv aeg), bioloogias juurdekasvuühikutes (kudede juurdekasvuks kuluv aeg), nurgakraadides (millega mõõdetakse Foucault' pendli abil Maa pöörlemist).

Tänapäeva füüsikas loetakse lühimaks ajavahemikuks füüsik Max Plancki järgi nimetatud Plancki aega (umbes 10−43 s), mis vastavalt definitsioonile kujutab enesest väikseimat aegruumi osa ning pikimaks ajavahemikuks Universumi vanust Suurest Paugust kuni tänaseni (umbes 14  miljardit aastat ehk 4,4·1017 sekundit).

Neuropsühholoogias loetakse oluliseks ajavahemikuks "hetke" ("silmapilku"), mida mõistetakse kui subjektiivset oleviku tunnetust, mida inimene väljendab sõnaga "nüüd". Eri uurimistulemuste kokkuvõttena on selline ajavahemik umbes kolme sajandiku sekundi pikkune, mis umbes vastab kiirete keemiliste sünapside ärrituse ülekandeajale ehk sünaptilisele latentsusajale. Näiteks on inimene võimeline ajaliselt eritlema veel 0,03 sekundise kestusega mürade vaheldumist. 

Ajavahemik (sulgudes lühend)Tähendussekund  (s)            põhiühikhetk (silmapilk)            tavakeeles täpselt määratlemata ajavahemik, neuropsühholoogias ca 0,03 sekunditmoment            tavakeeles täpselt määratlemata ajavahemik, mõistetakse ka hetke (ca 0,03 sekundit) tähenduses. Angloameerika mõõtühikute süsteemis määratud kui 90 sekundit.minut (min)            60 sekunditkoolitund            45, 50, 55, 60 või 90 minutittund  (h, ladina keeles hora)            60 minutitvahikord (Glasen)            merelaevadel 4-tunnine valveaegpäev  (d, ladina keeles dies)            ajavahemik päikesetõusust päikeseloojanguniööpäev              24 tundinädal            7 päevakümmepäevak ehk dekaad (ladina keeles decennium, kr. δεκαετίες) 10 päeva. NB! Inglise keeles käib decade 10 aasta kohta.kuu            28, 29, 30 või 31 päevakvartal            3 kuudtrimester            umbes 3-kuuline õppeperioodtertsiaal            4 kuudsemester (ladina keeles semestris, kuus kuud)            6 kuud aasta (a, ladina keeles annum)           12 kuud, 365 või 366 päevakaksaastak ehk biennium            2 aastatneliaastak ehk olümpiaad            4 aastatviisaastak ehk kvinkvennium (ladina keeles quinquennium) ehk lustrum (ladina keeles lustrum)            5 aastatseitseaastak (ladina keeles hebdomadis)            7 aastatkaheksa-aastak (ladina keeles octaeteris)            8 aastatkümnend            10 aastat (ingliskeelne sõna decade on prantsuse ja ladina keele kaudu tuletatud kreekakeelsest sõnast δεκάς [dekas], "kümnene rühm" ja tähendab 10-aastast perioodi.)sajand (saj, ladina keeles centennium)           100 aastataastatuhat (ladina keeles millennium)           1000 aastat

Viited

Kategooria:Aeg