Timotheus Polus

Timotheus Polus (1599 Bad Lauchstädt Merseburgi lähedal, Saksamaa – 2. märts 1642 Tallinn) oli Tallinna Gümnaasiumi poeesiaprofessor.

Elukäik
Timotheus Polus käis Halles koolis ja immatrikuleeriti 1610. aastal Leipzigi ülikooli. 1623. aastal õppis ta Strasbourgi ülikoolis. Hiljemalt 1628. aasta märtsisMartin Klöker, "Literarisches Leben in Reval in der ersten Hälfte des 17. Jahrhunderts (1600-1657)". Band 1. Tübingen: Niemeyer, 2005, lk 280. saabus ta Tallinna. Kohe Tallinna Gümnaasiumi asutamise ajal 1631. aastal sai temast selle poeesiaprofessor. 1632. aastal vallandati ta tüli tõttu Tallinna raega, aga pärast andekspalumist sai ta tööd jätkata surmani.

Kirjanduslik tegevus
Juba õpingute ajal Strasbourgis tutvus Polus saksa barokkluuletaja Martin Opitzi luuleteooriaga, mis ilmus raamatus "Buch von der Deutschen Poeterey" ("Raamat saksa luulekunstist", 1624; eesti keeles 2016, tõlkijad Kai Tafenau ja Maria-Kristiina Lotman). Opitzi uuenduslikkus seisnes selles, et ta näitas, kuidas ka rahvakeeles – antud juhul saksa keeles – on võimalik luuletada. Varem peeti "õigeks" vaid ladina- või kreekakeelset luulet. Seepärast ei piirdunud Polus Tallinnas poeesiaprofessorina töötades luuletamisega ladina keeles, vaid kirjutas juhuluulet ka saksa keeles.

Kui Reiner Brocmann 1634. aastal Tallinna saabus ja järgmisel aastal ka saksa barokkluuletaja Paul Fleming seal viibis, moodustasid nad koos Timotheus Polusega niinimetatud lamburiseltsi, harrastades ühiselt juhuluulet.Cornelius Hasselblatt, "Geschichte der estnischen Literatur. Von den Anfängen bis zur Gegenwart". Berlin, New York: Walter de Gruyter, 2006, lk 116–117. Saksa- ja ladinakeelse luule kõrval sündis nõnda ka eestikeelne luule, mida esimesena viljeles Reiner Brocmann. Eesti kirjanik Herbert Salu on sel teemal kirjutanud romaani "Lasnamäe lamburid" (1978). Tõenäoliselt on just Timotheus Poluse teene, et Opitzi poeetikareeglid juurutati ka Eestimaal.Martin Klöker, "Literarisches Leben in Reval in der ersten Hälfte des 17. Jahrhunderts (1600–1657)". Band 1. Tübingen: Niemeyer, 2005, lk 294.

1639. aastal avaldas Polus Lübeckis raamatu "Lustiger Schawplatz". Selle eestikeelne tõlge 2025. aastast kannab pealkirja "Lõbus vaatelava" (tõlkija Kärri Sõelsepp, pühendusluuletused eestindas Wimberg, kirjastus EKSA). Raamatututvustuses nimetas Jaak Urmet seda tinglikult üheks esimestest terviklikest ja suuremahulistest eesti kirjandusteostest, põhjendades teose hõlmamist eesti kirjandusse tõigaga, et Polus kirjutas "Lõbusa vaatelava" Tallinnas elades ning raamat käsitleb kohati ka Eesti olusid. Tutvustuses öeldakse raamatu žanriks olevat "entsüklopeedia kõikvõimalike erinevate ametite, seisuste ja ühiskonnagruppide kohta, alates käsitöölistega ja lõpetades kääbuste, türannide ja libahuntidega". Andmebaasis EEVA kirjeldatakse "Lõbusat vaatelava" kui "316 artiklist koosnevat tähestikulises järjekorras kompendiumit", mis populaarsuse tõttu pälvis kordustrükid aastail 1651 ja 1664"Timotheus Polus (1599 ? – 1642)", Eesti vanema kirjanduse digitaalne tekstikogu EEVA (vaadatud 08.03.2025).

 Isiklikku 
Timotheus Polus abiellus 1631. aastal Elsken von Wehreniga (1605 Tallinn – umbes 1659 Tallinn). Paaril oli kolm last: 
 Johann(es) Polus (1635–1674), 1667–1674 pastor Haapsalus, Haapsalu Püha Johannese koguduse ja lossikiriku pastor, Ranna-Lääne praostkonna praost;
 Thomas Polus (1634–1708), Rootsi riigitegelane, kantseleinõunik ja Karl XII õpetaja;
 Christine (1635, surnud 3. mail 1635Martin Klöker, "Literarisches Leben in Reval in der ersten Hälfte des 17. Jahrhunderts (1600–1657)". Band 1. Tübingen: Niemeyer, 2005, lk 715.).

Viited

Kirjandus
 May Redlich, "Lexikon deutschbaltischer Literatur". Köln: Wissenschaft und Politik, 1989, lk 253.
 Martin Klöker, "Literarisches Leben in Reval in der ersten Hälfte des 17. Jahrhunderts (1600–1657)". 2 köidet. Tübingen: Niemeyer, 2005. Polust käsitleb 1. köide, lk 274–295.
 Cornelius Hasselblatt, "Geschichte der estnischen Literatur. Von den Anfängen bis zur Gegenwart". Berlin, New York: Walter de Gruyter, 2006. Polust käsitletakse lk 117 ja 127.
 Carola L. Gottzmann, Petra Hörner, "Lexikon der deutschsprachigen Literatur des Baltikums und St. Petersburgs. Vom Mittelalter bis zur Gegenwart". Berlin, New York: Walter de Gruyter, 2007. Poluse kohta vt 3. köide, lk 1032–1037.
 Kristi Viiding, "The literary background of early Estonian secular writing: the current situation and future perspectives in research". – Kristiina Ross, Pēteris Vanags (eds.), "Common Roots of the Latvian and Estonian Literary Languages". Frankfurt am Main et al.: Peter Lang, 2008, lk 147–163.
 Aigi Heero, "Weiße Flecken in der estnischen Literaturgeschichtsschreibung. Timoteus (sic) Polus und der Revaler Gymnasialkreis". – Interlitteraria 15/2 (2010), lk 457–471.

Välislingid
 "Timotheus Polus (1599?–1642)", Eesti vanema kirjanduse digitaalne tekstikogu EEVA

 Aigi Heero, "Saksa keele ja didaktika dotsent Aigi Heero andis panuse Timotheus Poluse teose toimetamisse", Humanitaarblogi (TLÜ humanitaarteaduste instituut), 18.03.2025

Kategooria:Tallinna gümnaasiumi professorid
Kategooria:Baltisaksa kirjanikud
Kategooria:Eesti luuletajad
Kategooria:Sündinud 1599
Kategooria:Surnud 1642