Riia piiskopkond (õigeusu kirik)

Riia piiskopkond (läti keeles Rīgas eparhija) on Läti Õigeusu Kiriku piiskopkond Läti lääneosas.

Piiskopi residents on Riias ja katedraaliks on Riia Kristuse Sündimise katedraal. Lisaks asuvad piiskopkonna aladel veel Liepāja Püha Nikolai katedraal ning Jelgava Püha Siimeoni ja Püha Anna katedraal. Piiskop on Riia ja kogu Läti metropoliit Aleksandr (Kudrjašov) (ametis 27. oktoobrist 1990).

Riia piiskopkond asetseb Lätis riigi lääneosas. Aastani 2013 kuulus sinna terve Läti, kuid siis eraldati sellest Balvi, Baltinava, Rugāji, Viļaka, Cibla, Kārsava, Ludza, Zilupe, Gulbene, Aknīste, Jēkabpilsi, Krustpilsi, Sala, Viesīte, Rēzekne, Viļāni, Līvāni, Preiļi, Riebiņi, Vārkava, Cesvaine, Ērgļi, Lubāna, Madona, Varakļāni, Ilūkste, Daugavpilsi, Dagda ja Krāslava piirkonda kuuluvad alad, millest moodustati Daugavpilsi ja Rēzekne piiskopkond.http://www.patriarchia.ru/db/text/2842953.html

 Ajalugu 

Aastal 1710 liideti Liivimaa alad Venemaaga ja neist sai Pihkva piiskopkonna osa. Aastal 1764 sai Pihkva piiskopist Pihkva ja Riia piiskop, aga aastal 1799 Pihkva, Liivimaa ja Kuramaa peapiiskop. Aastail 1781–1785 ehitati Riiga ka Riia Püha Kolmainu peakirik. Aastail 1836–1850 asus Läti aladel Riia vikaarpiiskopkond.

Iseseisev piiskopkond moodustati neile aladele aastal 1850. Toona kandis see nime Riia ja Miitavi piiskopkond.Stefanus, Pilgheit õigeusku, lk. 227 Piiskopkonda kuulusid Liivimaa kubermang, Kuramaa kubermang ja osalt ka Eestimaa kubermangu alad. Aastal 1880 oli selle aladel ligi 200 000 õigeusklikku, piiskopkonda kuulus 127 kirikut, piiskopkonda teenindas 291 vaimulikku, piiskopkonnale allus 127 õigeusu kihelkonnakooli ja 244 abikooli. Jumalateenistusi peeti kirikuslaavi keeles, läti keeles ja eesti keeles. Riia piiskopkonnas asus kaks kloostrit, lisaks katedraalile ehitati piiskopkonna aladele veel ka peakirikud Daugavpilsi, Jelgavasse ja Liepājasse.

Aastal 1921 oli piiskopkonna aladel õigeusklikke 167 000. Pärast iseseisvumist ühendati kogu Läti ala õigeusklikud Läti Õigeusu Kirikuks, mis ei jagunenud piiskopkondadeks. Aastail 1936–1940 allus see autonoomse kirikuna Konstantinoopoli patriarhile.

Pärast Teist maailmasõda hakkas piiskopkond kandma nime Riia ja Läti piiskopkond. Aastal 1945 oli piiskopkonnas kaks kloostrit ja 138 kirikut, aga aastaks 1963 oli kirikuid järgi jäänud vaid 100 (neist 14 olid lätlaste kogudused). Aastast 1990 muutus piiskopkond taas Läti Õigeusu Kirikuks, koosnedes ühestainsast Riia piiskopkonnast. Aastal 2013 eraldati sellest eraldi piiskopkonnaks Daugavpilsi ja Rēzekne piiskopkond. Aastal 2014 moodustati piiskopkonna koosseisus Jelgava vikaarpiiskopkond. Tänapäeval kuulub Riia piiskopkonda 118 kirikut.

Riia piiskopid

Riia piiskopid on ühtlasi ka Läti metropoliidid.

 Pihkva piiskopkonna Riia vikaarpiiskopid 

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Irinarh  (1790–1877)  1836, 27. september  1841, 19. oktoober Filaret I  (1805–1866)  1842, 2. jaanuar  1848, 18. november Platon I  (1803–1891)  1848, 18. november  1850, 23. märts

 Riia ja Miitavi piiskopid 

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Platon I  (1803–1891)  1850, 23. märts  1867, 9. märts Veniamin (Karelin)  (1824–1874)  1870, 2. märts  1874, 24. august Serafim (Protopopov)  (1818–1891)  1874, 2. oktoober  1877, 8. detsember Filaret (Filaretov)  (1824–1882)  1877, 8. detsember  1882, 23. veebruar Donat (Babin-Sokolov)  (1828–1896)  1882, 6. märts  1887, 28. märts Arseni (Brjantsev)  (1839–1914)  1887, 28. märts  1897, 4. oktoober Agafangel (Preobraženski)  (1854–1928)  1897, 4. oktoober  1910, 13. august Joann (Smirnov)  (1844–1919)  1910, 13. august  1917, 20. november Jossif (Petrovõhh)  (1872–1937)  1917, 1. detsember  1918, 20. jaanuar Platon (Kulbusch)  (1869–1919)  1918, 20. jaanuar  1919, 27. jaanuar

Viimased kaks piiskoppi, Jossif ja Platon, olid ajutised haldurid. Jossif oli piiskopi kohusetäitjana Uglitši piiskop ja Platon Revali piiskop.

 Läti õigeusu kirik 

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Jānis (Pommers)  (1876–1934)  1921, 21. juuni  1934, 12. oktoober Augustins (Pētersons)  (1873–1955)  1936, 11. aprill  1941 juuli Sergi (Voskressenski)  (1897–1944)  1941 juuli  1943, 13. märts Jānis (Garklāvs)  (1898–1982)  1943, 13. märts  1944 september

Piiskop Sergi oli ajutine haldur, kes oli oma kohuseid täites ka Vilniuse metropoliit.

 Riia ja Läti piiskopid 

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Kornili (Popov)  (1874–1966)  1945, 13. aprill  1947, 21. august Veniamin (Fedtšenkov)  (1880–1961)  1947, 21. august  1951, 27. märts Filaret (Lebedev)  (1887–1958)  1951, 27. märts  1958, 24. mai Joann (Aleksejev)  (1892–1966)  1958, 25. mai  1961, 3. september Aleksi (Ridiger)  (1929–2008)  1961, 3. september  1962, 12. jaanuar Filaret (Denissenko)  (1928–)  1962, 4. veebruar  1962, 27. august Nikon (Fomitšjov)  (1910–1995)  1962, 27. august  1966, 27. jaanuar Aleksi (Konopljov)  (1910–1988)  1966, 27. jaanuar  1966, 8. oktoober Leonid (Poljakov)  (1913–1990)  1966, 8. oktoober  1990, 8. september

Piiskopid Kornelius, Joann, Aleksi (Ridiger), Filaret (Denissenko) ja oma ametiaja alguses ka Nikon olid ajutised kohusetäitjad. Kornelius oli Riias kohuseid täites Vilniuse peapiiskop, Joann ja Aleksi Tallinna piiskopid, Filaret ja kuni 3. augustini 1963 ka Nikon olid Luuga piiskopid.

 Riia piiskopkonna Jelgava vikaarpiiskopid 

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Jakov (Karps)  (1865–1943)  1936, 27. september  1943, 19. oktoober Joann (Sitševski)  (1978–)  2014, 19. märts  On veel ametis

 Viited 

 Kirjandus 
Историко-статистическое описание церквей и приходов Рижской епархии. Вып. 1, Рига 1893
Историко-статистическое описание церквей и приходов Рижской епархии. Вып. 2. Ч. 1, Рига 1894

Välislingid
Koduleht
Piiskopkond õigeusu entsüklopeedias

Kategooria:Läti piiskopkonnad
Kategooria:Õigeusu piiskopkonnad
Kategooria:Õigeusk Eestis
Kategooria:Õigeusk Lätis