Johann Hornung

Johann Hornung (u 1660 Tallinn – 1715 Venemaa) oli baltisaksa keeleteadlane, vaimulik ja literaat.

Aastatel 1692–1698Hornung, Johann, EE 14, 2000 oli ta pastor Põltsamaal, hiljem ka umbes 1697–1715 Karulas, Otepääl ning mujal Eestimaal ja Liivimaal.

Hornungil oli oluline roll põhjaeesti keele arendamisel, tema tähtsaim teos on kollektiivse töö kokkuvõttena ilmunud (1693) ladinakeelne põhjaeesti keele grammatika „Grammatica Esthonica ...”. 

Koos Adrian Virginiusega tõlkis ta esimesena põhjaeesti keelde Uue Testamendi (ilmus 1715).

Johann Hornung sattus Põhjasõja ajal 1706. aasta sügisel rootslaste ja hiljem kahel korral Vene vägede kätte vangi ning suri vangistuses.
 Isiklikku 
Johanni vend oli Paistu kirikukoguduse pastor Andreas Hornung ja isa Gottfried Hornung, kes oli Tallinnast  ordineeritud pastor RakveresJaak Urmet, Kristi Viiding. Täiendust XVII sajandi Eesti luulele., Keel ja Kirjandus, 2021, nr 10, lk 843-864. Andreas Hornung ja Johann Hornung olid Bengt Gottfried Forseliuse õepojad.

Teoseid
Grammatica Esthonica. Brevi, perspicua tamen methodo ad dialectum Revaliensem (1693)
Nachdruck: 3. Grammatica Esthonica. Brevi, perspicua tamen methodo ad dialectum Revaliensem. Unveränderter Nachdruck der Ausgabe Riga 1693. Eingeleitet und herausgegeben von Harald Haarmann. Hamburg 1977 (= Fenno-Ugrica Bd.4) ISBN 3871183067
Önsa Luterusse Laste Öppetuse (1694)
Ma Kele Koddo ning Kirgo Ramatu (üks koostaja, 1694/95)
Kirjandus
 Andrus Saareste. Piibli keel ja rahvakeel. Eesti Keel, 1939, nr 7–8
 Liivi Aarma. Johann Hornungi grammatikast ning tema ja Bengt Gottfried Forseliuse koostööst. Keel ja Kirjandus, 1996, nr 6  
 Viited 

Välislingid


Kategooria:Karula Maarja koguduse vaimulikud
Kategooria:Otepää Maarja koguduse vaimulikud
Kategooria:Põltsamaa Niguliste koguduse vaimulikud
Kategooria:Liivimaa vaimulikud
Kategooria:Baltisaksa teadlased
Kategooria:Keeleteadlased
Kategooria:Sündinud 1660
Kategooria:Surnud 1715