Vainupea kabel

alt=Vainupea kabel vaade altari suunas|pisi|Vainupea kabeli interjöör (2020)
Vainupea kabel (ka Vainopea kabel) on kabel Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.

Vainupea puukirikut on esmamainitud 1741. aastal. Tegemist oli ühega Haljala neljast abikirikust. 

19. sajandi lõpus, kui vana puukirik oli lagunenud, algatas Aaspere ja Sauste mõisnik, Eestimaa rüütelkonna viimane peamees, parun Eduard von Dellingshausen Vainupeale uue paekivist pühakoja ehitamise. Arhitekt Rudolf von Engelhardti projektjoonis on pärit aastast 1887. Historitsistlikus laadis kirikumõõtu kabelit ehitati aastail 1888–1893. 1888. aastal rajati puukiriku lääneküljele massiivne kivist kuuetahuline kellatorn ning aastatel 1891–1893 ehitati vana pikihoone kohale kõrgete ümarkaarakende ja polügonaalse kooriosaga uus kivist pikihoone. 

Stiilselt ja rikkalikult sisustatud jumalakoja pühitsemispäevaks oli jaagupipäev 1893. aastal. Jumalateenistusi hakati Vainupea kabelis pidama neli korda aastas. 1948. aastal aga pühakoda suleti, misjärel kabelit rüüstati ja see lagunes kuni Lääne-Viru Teedevalitsuse juhataja Valentin Transtoki eestvedamisel alustatud taastamistööde alguseni 1989. aastal. Vainupea kabelit Haljala kogudusele ei tagastatud. Kaotsi läinud altarimaali asemele telliti 2011. aastal kabelile ainulaadne sakraaltaies – Anu Raua gobeläänvaip "Armuaeg".

Täna kannab pühakoja eest hoolt Vainupea küla selts, kes kavandas aastateks 2015–2018 mitmeid kabeli remondi- ja renoveerimistöid. 2014. aastal parandati kabeli katust, vahetati välja kellatorni luugid ja altariruumi põrand. Kabelis korraldatakse nii kiriklikke talitusi kui ka kontserte ja külaseltsi koosviibimisi.

Vainupea kabel mahutab maksimaalselt kuni 100 inimest, istekohti jagub ligikaudu 80 inimesele. Kabeli muudab paljudele pruutpaaridele sobivaks ning atraktiivseks asjaolu, et seal ei tegutse kogudust. Nii saab kabelis kristlike laulatuste kõrval läbi viia ka ilmalikke abielu registreerimisi.

Kategooria:Eesti kabelid
Kategooria:Haljala vald