Geopark

Geopark on üleriigilise tähtsusega regionaalne institutsioon, kuhu kuuluvad geoloogilised pärandid, mis on tähtsad oma harulduse ja esteetilise väljanägemise poolest. Geoparke iseloomustavad kindel piiritletus, avatus külastajatele, paljude geoloogiliste pärandite olemasolu, looduslik ja geoloogiline silmapaistvus, majanduse, kohaliku kultuuri ja ajaloo lõimumine ning organiseeritud haldustegevus.

Eesmärgid
Geoparkidel on kolm põhilist eesmärki: looduskaitse ja säilitamine, infrastruktuuri arendamine geoturismi edendamiseks ja sotsiaalmajanduslik areng. Inimeste teadlikkust tõstetakse looduskaitse, loodushariduse ja geoturismiga.  
 Looduskaitse. Geoparkides otsitakse tähendusrikkaid geoloogilisi objekte ning uuritakse ja katsetatakse eri meetodeid, et leida lahendusi kõige tõhusamaks loodusobjektide kaitseks. Koostöös ülikoolide teadlaste ja geoloogiliste uuringutega, tagab iga geopargi juhtkond piirkonnale parimad kaitsemeetmed, arvestades just selle piirkonna eripärasid. Et maastikke kaitsta, peab teaduse ja kultuuri vaheline koostöö sujuma. Kaitstavate looduspärandite alla ei kuulu mitte ainult loodusmaastikud, vaid ka arheoloogilised leiud, ökoloogia, kohalik ajalugu ja kultuur. Kõik need nimetatud pärandid moodustavad teemapargi, kuhu rajatud matkarajad, alad, teatetahvlid jm vajavad hooldamist ja kaitset. 
 Loodusharidus. Inimeste loodusteadlikkuse parandamiseks on geoparkidesse rajatud muuseume, infokeskusi, infotabeleid ja matkaradu. Võimalik on käia koos giidiga ringkäikudel, klassiekskursioonidel ning tutvuda kaartide ja õppematerjalidega. Lisaks tavainimeste harimisele soodustavad geopargid teadustööd ning koostööd ülikoolidega, laiendades ka kohalike inimeste teadmisi geoteadustest. Geoloogilised vaatamisväärsused moodustavad ideaalsed tingimused õueõppeks, kus õpilased, täiskasvanud, kohalikud elanikud ning geoturistid saavad teadmisi kohaliku looduse, kultuuri ja ajaloo kohta. Lisaks hariduslikule eesmärgile on looduspärandite tundmaõppimisel suur potentsiaal tõsta inimeste teadlikkust ja arusaamist geokonserveerimisest.
 Geoturism. Geoturismi kaudu suureneb geopargis kohalik majanduslik tegevus ning suurt rõhku pööratakse jätkusuutlikule arengule. Külastajate arv on otseses seoses sotsiaalmajandusliku arenguga geopargi piirkonnas. Geoturistid julgustavad elanikke looma geoturismiga seotud ettevõtteid. Ühendades looduskaitse turismiga, kaitstakse väärtuslikke looduspiirkondi ning suurendatakse inimeste keskkonnateadlikkust, samal ajal suurendades kohalikku turismimajandust.

Euroopa Geoparkide Võrgustik
Euroopa Geoparkide Võrgustik rajati 2. juunil 2000 Kreekas Lesbose saarel Euroopa Liidu ja UNESCO koostööna. Selle eesmärgiks on arendada jätkusuutlikku regionaalarengut geoparkide piirkonnas eelkõige geoturismi kaudu. Euroopa Geoparkide Võrgustiku asutajaliikmeteks olid Haute Provence’i geopark Prantsusmaalt, Lesbose kivistunud metsa loodusmuuseum Kreekast, Gerolsteini geopark Saksamaalt ja Maestrazgo geopark Hispaaniast. Euroopa Geoparkide Võrgustikku kuulub 69 geoparki 23 riigist. Ühenduse teiseks eesmärgiks on uurida piirkondade geoloogilist päritolu ning anda ühendusse kuuluvate geoparkide kaudu vastuseid küsimustele, mis puudutavad eri piirkondades geoloogiliste protsesside teket ja arengut. Euroopas leidub mitmeid maastikke ja kivimeid, mis on iseloomulikud ühele kindlale perioodile Maa ajaloos ning võimaldavad seetõttu detailsemalt kirjeldada Maa arengulugu. Euroopas on loodusväärtusi, mis on rahvusvahelise tähtsusega ning moodustavad olulise osa Maa pärandist.

Globaalne Geoparkide Võrgustik 
Globaalsesse Geoparkide Võrgustikku kuulub 111 geoparki 36 riigist. Globaalse Geoparkide Võrgustiku eesmärgiks on suunata ühenduse liikmed kaasa aitama geoparkide arengule, et tagada geoturistidele elamus. Võrgustiku liikmete ülesanne on levitada geoparkide kontseptsiooni kõikjal maailmas. Eriti suurt tähelepanu pööratakse arengumaadele, kus geoparkide loomine parandaks sotsiaalmajanduslikku olukorda ning tekitaks juurde uusi töökohti ja arendaks kohalikku majandust geoturismi kaudu. Globaalne Geoparkide Võrgustik suurendab eri riikide geoteadlaste koostööd, suurendades seeläbi geoparkide asjakohasust. UNESCO ja teiste globaalsete ühenduste koostöös saavad tähtsad geoloogilised piirkonnad üleilmset tunnustust.

Geoloogiline konserveerimine 
Geoloogiline konserveerimine ehk geokonserveerimine on geoloogiliste objektide aktiivne haldamine selleks, et nende parim võimalik kvaliteet säiliks. Geokonserveerimist võib defineerida ka kui tegevust kavatsusega säilitada ja suurendada objektide geoloogilisi ja geomorfoloogilisi omadusi, tähtsustada protsesse, vaatamisväärsusi ning näidiseid. Geokonserveerimine hõlmab töötamist paratamatute looduslike muutustega. Näiteks selleks, et säilitada erosiooniohus paljandi stratigraafilist järjestust, tuleb erosioonist tingitud muutustega arvestada ja objekti korrastada. Looduskaitse ning geokonserveerimise vahe seisneb selles, et looduskaitsel püütakse objekte säilitada ühes ja samas kindlas seisukorras, võimalikult muutumatuna.

Geokonserveerimine on väga jõudsalt arenenud Suurbritannias, kelle eeskujul on hakanud säilitamisele suuremat tähelepanu pöörama ka teised Euroopa riigid ja Austraalia. Geoparkide suurenenud arvust võib järeldada, et geokonserveerimisega on tõsisemalt tegelema hakanud ka mitmed riigid üle maailma. Et riiklikul tasandil geoloogilist konserveerimist tähtsustada, tuleb õigusaktides ja valitsuspoliitikas muudatusi teha. Geoparkide tähtsuses ja säilitamises mängivad suurt rolli geoloogilised ühingud, akadeemilised organisatsioonid, muuseumid, geoloogilised uuringud jm. Kohalikul tasandil on oluline osa vabatahtlikel loodushuvilistel, kes aitavad enda tegevusega säilitada loodusobjekte ning ühtlasi toovad inimesteni teadmisi geokonserveerimisest.

Geopargid Eestis
Eestis on praeguse seisuga kokku kaks geoparki: Saarte Geopark ja Loode-Eesti Geopark. Kolmas geopark, Vooremaa Geopark, mis hõlmab Tartu ja Jõgeva maakonda, on alles valmimisjärgus. Eesti geopargid ei kuulu praegu ei Euroopa Geoparkide Võrgustikku ega ka Globaalsesse Geoparkide Võrgustikku, kuid neil on suur tähtsus kohalikul tasandil.

Saarte Geopark
Saarte Geopargi keskus asub Saaremaal Kaali külastuskeskuses. Geopargi piirkond hõlmab 715 saart ja laidu ning Mandri-Eestis asuva Hanila valla ala. Suurem osa geopargi objektidest on seotud karbonaatkivimist aluspõhjaga. Saarte geopargi karbonaatne aluspõhi tekkis Siluri ajastul (444–416 miljonit aastat tagasi) merepõhja settinud lubisetetest ning on elustiku poolest väga rikas. Üheks Siluri ajastu tähtsaimaks leiuks geopargis peetakse meriskorpionit ehk eurüpteriidi, kes on võetud ka Saarte Geopargi vapiloomaks.
Meretaseme muutlikkuse tõttu tekkisid pangad ja astangud, mis on vaadeldavad terves geopargis. Geopargi arvukad pangad kuuluvad Siluri klindi koosseisu. Saaremaa pangad jäävad oma kõrguselt alla Põhja-Eesti klindi pankadele, kuid nendes on väga ilmekalt näha siluriaegse mere areng. Siluri ajastu kivimid on rahvapäraselt tuntud ka paekivi ehk paasi nime all. 
Üheks tuntumaks objektiks Saarte geopargis on Kaali meteoriidikraater, mis on eriline selle poolest, et see on esimene meteoriidikraater Euroopas, mille meteoriitset päritolu suudeti tõestada. Märkimisväärseteks vaatamisväärsusteks on ka Siluri klindi arvukad pangad, tuntuim neist on Panga pank. Geopargi piirkonnas on levinud veel karstiväljad, mis on iseloomulikud karbonaatsete kivimite piirkondades, ja mandrijää poolt toodud rändrahnud.

Loode-Eesti Geopark
Loode-Eesti Geopark on Eesti esimene geopark, mis rajati 2010. aastal MTÜ Pakri looduskeskuse üldkoosolekul. Geopargi kõige olulisem loodusmälestis on Balti klint, mis on tuntud ka Põhja-Eesti klindi nime all. 2004. aastal esitati Balti klint UNESCO kultuuri- ja looduspärandi nimekirja kandidaadiks, mis viis selleni, et UNESCO eksperdid tegid ettepaneku esitada klindi kaitsealad geoparkide nimestikku. Geopark vastab UNESCO nõuetele ning väärtustab loodust ja kultuuripärandit. Geopargi tuumalasid on kokku 11.
 Osmussaare
 Nõva
 Pakri
 Laulasmaa
 Türisalu
 Vääna
 Naage ja Rannamõisa maastikukaitseala
 Muraste ja Suurupi looduskaitseala
 Tabasalu looduspark
 Natura alad
 ümbritsevad merehoiualad

Kaitstavate üksikobjektide nimistusse kuuluvad Neugrundi meteoriidikraater, Keila juga, Padise klooster, Peetri kindlus (Muula mäed), kivikalmed, ohvriallikad jt. Geopargis on palju matkaradu, mis tutvustavad Loode-Eesti Geoparki.

Vooremaa Geopark
Vooremaa Geopark on praegu veel valmimisjärgus. See hõlmab Tartu- ja Jõgevamaa koos kõigi nende loodus- ja kultuuripäranditega. Vooremaa Geopargi keskus asub Saadjärve kaldal Jääaja Keskuses.

Viited

Välislingid
Geopargid maailmas
pisi|Geopargid maailmas 2014. aastal
AUSTRIA
 Eisenwurzeni looduspark
 Karni Alpide geopark
 Alpi Maakide globaalne geopark
BRASIILIA
 Araripe geopark
HIINA
 Alxa kõrbe geopark
 Dali mäe Cangshani geopark
 Danxiashani geopark
 Fangshani geopark
 Funiunshani geopark
 Hexigteni geopark
 Hongkongi geopark
 Huangshani geopark
 Jingpohu geopark
 Kunluni mäe geopark
 Leye-Fengshani geopark
 Longhushani geopark
 Leiqiongi geopark
 Lushani geopark
 Ningde geopark
 Qinlingi geopark
 Sanqingshani geopark
 Shennongjia geopark
 Shilini geopark (Stone Foresti geopark)
 Songshani geopark
 Tainingi geopark
 Taishani geopark
 Tianzhushani geopark
 Wangwushan-Daimeishani geopark
 Wudalianchi geopark
 Xingweni geopark
 Yuntaishani geopark
 Yandangshani geopark
 Yanqingi geopark
 Zhangjiajie rahvuslik metsapark
 Zigongi geopark	
HISPAANIA
 Cabo de Gata-Níjari geopark
 Maestrazgo geopark
 Sobrarbe geopark
 Subbeticase geopark
 Basque’i ranniku geopark
 Villuercas Ibores Jara geopark
 Sierra Norte di Sevilla, Andaluusia geopark
 Kesk-Kataloonia geopark
 El Hierro globaalne geopark
 Molina ja Alto Tajo globaalne geopark
 Lanzarote ja Chinijo saarte geopark
HOLLAND
 Hondsrugi geopark
HORVAATIA
 Papuki geopark
IIRIMAA
 Copper Coasti geopark
 Burreni ja Moheri kaljude geopark
PÕHJA-IIRIMAA
 Marble Archi koopad ja Cuilcagh’ mäepark
INDONEESIA
 Baturi globaalne geopark
ITAALIA
 Rocca di Cerere geopark
 Adamello Brenta geopark
 Parco del Beigua
 Madonie rahvuspark
 Sardiinia geoloogiline kaevanduspark
 Parco Nazionale del Cilento e Vallo di Diano geopark
 Toscana kaevanduspark
 Apuani Alpide geopark
 Sesia-Val Grande geopark
 Pollino geopark
ISLAND
 Katla geopark
 Reykjanes globaalne geopark
JAAPAN
 Toya Kaldeera ja Usu Vulkaani geopark
 Itoigawa geopark
 Unzeni Vulkaaniline geopark
 San’in Kaigani geopark
 Muroto geopark
 Oki saare geopark
 Aso globaalne geopark
KANADA
 Stonehammeri geopark
 Tumbler Ridge'i globaalne geopark
KOREA
 Jeju saare geopark
KREEKA
 Chelmos-Vouraikose geopark
 Lesbose kivistunud metsa geopark
 Psiloritise looduspark
 Vikos-Aoose geopark
 Sitia geopark
KÜPROS
 Troodose geopark
MALAISIA
 Langkawi geopark
MAROKO
 M’Gouni globaalne geopark
NORRA
 Gea-Norvegica geopark
 Magma geopark
PORTUGAL
 Arouca geopark
 Naturtejo geopark
 Azoresi geopark
 Lands of Knightsi globaalne geopark
PRANTSUSMAA
 Lubreoni regionaalne looduspark
 Haute Provence’i geopark
 Bauges’i geopark
 Chablais’i geopark
 Monts d’Ardèche globaalne geopark
RUMEENIA
 Hategi dinosauruste geopark
SAKSAMAA
 Bergstrasse-Odenwaldi geopark
 Harz Braunschweiger Land Ostfaleni geopark
 Swabiani Alpide geopark
 Terra Vita looduspark
 Vulkaneifeli geopark
SAKSAMAA/POOLA
 Muskau kaarte geopark
SLOVEENIA
 Idrija geopark
SLOVEENIA-AUSTRIA
 Karavanke geopark
SOOME
 Rokua geopark
SUURBRITANNIA
 Shetlandi geopark
 Geo Moni geopark Walesis
 Forest Fawr' geopark Walesis
 Põhja-Penniinide AONB geopark
 Loodemäestik Šotimaal
 English Riviera geopark
TAANI
 Odsherredi globaalne geopark
TŠEHHI
 Boheemlaste paradiisi geopark
TÜRGI
 Kula vulkaaniline geopark
UNGARI
 Bakony-Balatoni globaalne geopark
UNGARI-SLOVAKKIA
 Novohrad-Nogradi geopark
URUGUAY
 Grutas del Palacio geopark
VIETNAM
 Dong Van Karst Plateau geopark

Kategooria:Geoloogia
Kategooria:Turism