Johannes Gezelius vanem

Johannes Gezelius vanem (3. veebruar 1615 – 20. jaanuar 1690 Turu) oli rootsi luterlik teoloog ja vaimulik.

Ta oli pärit Västmanlandist. Ta õppis Västeråsi gümnaasiumis ning Uppsala (immatrikuleerus 1637) ja aastatel 1638–1641 Tartu Ülikoolis (Academia Gustaviana Dorpatensis), kus kaitses 1641. aastal magistritööGezelius, Johan (1615-1690), akatemiasampo.fiJohan Gezelius vanhempi Johannes Georgii, Vestmannus, Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (vaadatud 03.06.2025). 

 Tegevus Eestimaal 
Aastail 1641–1649 (ametlikult kandes seda tiitlit veel 1650. aastal) oli ta Academia Gustaviana Tartu Ülikooli usuteaduskonna kreeka keele ja idakeelte professor, 1643. aastast ka erakorraline usuteaduse professor. 1645. aastast määrati Liivimaa ülemkonsistooriumi assessoriks.Tartu-Pärnu rootsiaegse ülikooli usuteaduskonna õppejõud, nende elukäik ja tegevus 8. Johann Georgii Gezelius, Usuteadusline Ajakiri nr 1932 LISAVIHK NR 3, lk 61-64

Pärast Tartust lahkumist 1649. aastal töötas ta mitmel pool Rootsis, jätkates ka teoloogiaõpinguid, ning kaitses 1661. aastal Uppsalas teoloogiadoktori väitekirja.   

Aastail 1660–1664 oli ta Liivimaa superintendent, Tartu Ülikooli prokantsler ja Liivimaa ülemkonsistooriumi esimees., 1661–1664 Riia Püha Jakobi kiriku rootsi koguduse pastor

 Tegevus Soomemaal 
1664. aastast kuni surmani oli ta Turu piiskop ning Turu Akadeemia (Regia Academia Aboensis) prokantsler. 
pisi|
Johannes Gezelius vanema üks olulisemaid rolle oli Soome hariduse edendamine: temalt ilmus arvukalt õpikuid ning ta suunas Soome rahvahariduse arengut. Gezelius püüdis korraldada rahva õpetamise käiku, juhised vanemate poolt kodus ja kirikuõpetajate poolt kirikus antav päheõppimiseks, eriti aga „kirjaoskajate" köstrite kaudu kõigile kättesaadavaks tehtav raamatust lugemiseõpetus. Johannes Gezelius järjestas nõnda, et köster või tema puudumisel mõni teine selleks palgatud kirjaoskaja isik pidi igas külas mõnele andekamale poisile lugemise kätte õpetama, see aga pidi rakendama oma oskust koduküla laste õpetamisele. Neis määrustes leidub Soome rändkooli algus. Matti Kuusi on avaldanud arvamust, et kuna Gezelius ei jõudnud Soome enne 1664. aastat, pidi suur osa tema tõlketööst langema mõne soome keelt kõneleva kooliõpetaja õlgadele.Matti Kuusi. Miten suomennettiin Erasmuksen Libellus Aureus? Johannes Gezelius ajal pandi Soomes maksma kord, et keegi ei saanud abielluda, kes ei osanud katekismust ega olnud käinud armulaual, Johannes Gezelius asutas Turu piiskopkonnas oma trükikoja (1668) ning isegi paberivabriku. Johannes Gezeliuse ajal ilmus täiendatud Kirikulauluraamatu (1668), (soome k. Yxi paras lasten tavara) ning parandatud Piibli väljaanne (1685) ning et tõsta kirikuõpetajate hariduslikku taset, nõudis ta kirikuõpetajaameti taotajailt ülikooliharidust.
pisi|Yxi paras lasten tawara
Gezelius võitles nii Eestis kui Soomes aktiivselt rahvausuga. Turu piiskopina andis ta teoreetilise panuse Soome nõiaprotsesside puhkemisse. 1660.–1680. aastail anti Soomes nõidumise kahtlusega kohtu alla üle 200 inimese, kellest surma mõisteti 71.Eesti ajalugu III: Vene-Liivimaa sõjast Põhjasõjani. Tartu 2013. Lk 390–391. 1673. aastal väljastas Gezelius edikti vanade loitsude hävitamiseks.Martti Haavio. Suomalainen mythologia, lk 43. Helsinki: WSOY, 1967.

 Isiklikku 
Johannes Gezelius vanem abiellus 1643. aastal Gertrud Gutheimiga (1626–1682), kes oliSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 86 Rootsi kuninga Gustav II Adolfi õuejutlustaja, 1621. aastast Riia Püha Jakobi kiriku pastor, Liivimaa Riia distrikti asesuperintendent ja Liivimaa ülemkonsistooriumi assessor (Per Arvidsson) Petrus Jonæ Guthemiuse (Gutheim) (u 1596–1644) ja Ebba Wittsanti tütar. Gertrudi vend Petri Arvidi Guthemius oli Ruhnu Püha Magdaleena koguduse pastor ja Jakob Persson  Gutheim (aadeldatult Gutheimb, kuid Rootsi aadlisuguvõsade loendisse mitteintrodutseeritudSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 96) oli Eestimaa, Liivimaa ja Ingerimaa litsenditolliinspektor 1656, sõjakomissar 1659Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 96. Hiljem abiellus Gezelius Kristina Persdotteriga (1632–1703), abielu jäi lastetuks.

Järglased:
Anna Johansdotter Gezelia (sünd. 1643 Tartus), kes aadeldati 1675. aastal, oli abielus Samuel Danielsson Molsdorfferiga (surn. 1692), Rootsi sõjakolleegiumi aktuaariusega
Johannes Gezelius noorem (1647 Tartu – 1718), Narva ja Ingerimaa superintendentMatthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift, Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, lk. 64, Turu kuningliku akadeemia rektor, 1690–1718 aga Turu piiskop, kelle poeg oli Porvo piiskop ja Turu Akadeemia professor Johannes Gezelius noorim (1686 Narva – 1733)
Gertrud Johansdotter Gezelia (1652–1730), kes aadeldati 1675. aastal, oli abielus Rootsi sõjaväelase Johan Matiasson Staudeniga (1629–1712)Transehe-Roseneck, Astaf von: Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft, Bd.: 2, s. 789, aadeldatult von Stauden
Ebba Johansdotter Gezelia (surn. 1696), kes aadeldati 1675. aastal, oli abielus Saaremaa superintendent Johann Stemanniga
Kristina Johansdotter Gezelia, kes aadeldati 1675. aastal, oli abielus Rootsi sõjaväelase kapten Peter Bergiga
Maria Johansdotter Gezelia (surn. 1700), kes aadeldati 1675. aastal, abiellus 1679. aastal Rootsi sõjaväelase rittmeister Gustaf Axelssoni (1646–1679), aadeldatult SölfverklingaSölfverklinga nr 973, www.adelsvapen.com
Elisabet Johansdotter Gezelia (surn. 1695), kes aadeldati 1675. aastal, abiellus 1683. aastal Rootsi sõjaväelase rittmeister Henrik Ekestubbega (1641–1694)Ekestubbe nr 285, www.adelsvapen.com

Viited

Kategooria:Liivimaa vaimulikud
Kategooria:Liivimaa konsistooriumi vaimulikud assessorid
Kategooria:Riia Jakobi koguduse vaimulikud
Kategooria:Rootsi teoloogid
Kategooria:Rootsi luteriusu piiskopid
Kategooria:Soome inimesed
Kategooria:Superintendendid
Kategooria:Tartu Ülikooli usuteaduskonna professorid
Kategooria:Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Kategooria:Sündinud 1615
Kategooria:Surnud 1690
Kategooria:Turu piiskopid