Leóni kuningriik

Leóni kuningriik oli riik Pürenee poolsaare loodeosas.

Leóni kuningriik loodi 910. aastal, kui kuningas Alfonso III jagas Astuuria kuningriigi oma kolme poja vahel.León. – Eesti Entsüklopeedia 5: Konj–Lõuna. Tallinn, Valgus, 1990, 507. 
pisi|vasakul|Ibeeria poolsaar Cordoba emiraat, Leóni kuningriik, Navarra kuningriik ja Barcelona krahvkond, 910
pisi|vasakul|Ibeeria poolsaar Leóni kuningriik, Navarra kuningriik ja Barcelona krahvkond, 1037
pisi|vasakul|Ibeeria poolsaar Kastiilia ja Leóni kuningriik, Portugali kuningriik, Navarra kuningriik ja Aragóni kuningriik, 1150
pisi|vasakul|Ibeeria poolsaar Kastiilia ja Leóni kuningriik, Portugali kuningriik, Navarra kuningriik, Aragóni kuningriik ja Granada kuningriik 1360
Leóni alad päris tema vanim poeg García, kes valitses aastatel 910–914. Leóni kuningriigiks hakati seda nimetama tema venna Ordoño valitsusajal (914–924), mil kuningriigi pealinn viidi üle Leóni linna.
pisi|Ibeeria poolsaar 1212–1492
Aastal 924 Leóni kuningriik, Galicia kuningriik ja Astuuria kuningriik taasühendati. Nüüd hakati seda pealinna Leóni järgi nimetama Leóni kuningriigiks.

1085. aastal vallutas Kastiilia ja Leóni kuningas Alfonso IV moslemitelt Toledo, mis sai aastateks 1087–1561 Kastiilia ja Leóni kuningate residentsiks.

1086. aasta Sagrajase lahingu kaotas Kastiilia ja Leóni kuningas Alfonso IV moslemi Almoraviidide kaliifi Youssef ibn Tachfine vägedele ning rekonkista edenemine pidurdus. Berberi Almoraviidide dünastia, valitses Marokos, Mauritaanias, Lääne-Alžeerias ja Hispaanias (al-Andalus).

1095. aastal moodustati kuningriigi koosseisus Portugali krahvkond Ibeeria poolsaare läänerannikul, mis alates 12. sajandi algusest valitses ennast sisuliselt Leóni kuningatest sõltumatult ja eraldus 1139. aastal ametlikult Portugali kuningriiginaJenkins, Brian; Sofos, Spyros A. Nation and identity in contemporary Europe. Routledge, 1996, 145..

1195. aastal kaotas Alfonso VIII Alarcose lahingu Almohaadide kaliifi Abu Yusuf Yaqub al-Mansuri vägedele.

1212. aastal võitsid Kastiilia, Leóni, Aragóni kuningriigi, Navarra kuningriigi väed Alfonso VIII juhtimisel Las Navas de Tolosa lahingus Almohaadide vägesid.

Leóni kuningriigi iseseisva eksistentsi lõpuks loetakse 1230. aastat, mil kuningriigi vallutas Kastiilia kuningas Fernando III ja liitis selle oma kroonivaldustega. Ametlikult kahte riiki ei ühendatud ja León moodustas Kastiiliaga personaaluniooni, kuid võimukeskuseks kujunes Kastiilia.León (medieval kingdom). – Encyclopaedia Britannica (vaadatud 18.04.2015)

Kastiilia ja Leóni kuningad
1217–1250, Fernando III Püha
1252–1284, Alfonso X Tark
1284–1295, Sancho IV
1295–1312, Fernando IV
1312–1350 Alfonso XI (1311–1350)
1350–1366 ja 1367–1369 Pedro I Julm (1334–1369)
1366–1367 ja 1369–1379 Enrique II (1334–1379)
1379–1390 Juan I (1358–1390)
1390–1406 Enrique III (1379–1406)
1406–1454 Juan II (1405–1454)
1454–1474 Enrique IV (u. 1420–1474)
1474–1504 Isabel I (1451–1504)
1504–1506 Felipe I (1478–1506)
1506–1555 Juana Nõdrameelne (1479–1555), reaalselt valitsesid ta isa Fernando II ja regendid
1516–1556, ametlikult 1555–1556 (1516–1555 kaaskuningana) Carlos I (1500–1558), ka Aragóni kuningas, temast alates olid Kastiilia monarhid ka kogu Hispaania kuningad.

Viited

Kategooria:Hispaania ajaloolised riigid
Kategooria:Portugali ajalugu
Kategooria:Hispaania keskaeg

Kategooria:Euroopa keskaja riigid
Kategooria:Kastiilia kuningriik