Vega (barkantiin)

Vega (kuni 1948 Venta, vene keeles Вента; ka Vega II, vene keeles Вега) on pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud ja Eesti NSV-s õppelaevana kasutatud kolmemastiline puust purjelaev. On säilinud tänaseni, kuid on pikemat aega Soomes taastamisel.

Ajalugu
Ehitamisest Nõukogude aja lõpuni 
Vega ehitati 1952. aastal Soomes Turus (Pansios) Laivateollisuus-laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit, Vega oli kogu sarja viimaseid laevu (nr 88). Laevade planeeritud ekspluatatsiooniiga oli 20 aastat. 

Vegast sai 1959. aastal Tallinna Merekooli esimene õppelaev. 

1962. aastal moderniseeriti laeva oluliselt Loksa Laevaremonditehases. Ehkki loodeti, et uuendused lubavad laeval sõita Läänemerest kaugemale, see ei täitunud. 

Ligi 27 aastat ekspluatatsioonis olnud laevast käis läbi 3116 kursanti peaaegu kõigist tollase NSV Liidu merekoolidest. Läbisõidetud meremiile jagus enam kui umbes viiekordseks ümbermaailmasõiduks mööda ekvaatorit. Laeval on filmitud kümmekonna mängufilmi stseene.
pisi|Reisilaev Tallinn, õppelaev Vega ja Aegna liinilaevad 1970. aastal Tallinna kaubasadamas reisiterminaali juures
1978. aasta jäi Vega viimaseks navigatsioonihooajaks. 

1979. aasta 1. aprillil otsustati laev anda Eesti Meremuuseumile esimeseks oma ujuveksponaadiks. Vega viidi tänapäevase nimega Lahesuu sadamasse.

Vega pukseeriti 16. juunil 1980 olümpiamängude regati ajaks Pirita sadamasse, kus pakkus silmailu ja kus seda kasutati ka ujuvrestoranina. Suvel 1983 viidi ta edasi Pirita sadama lõunamuuli lääneosa äärde. Laeva edasine saatus oli arutelul, Vegale plaaniti muuhulgas purjetamise muuseumi. Samas vajas laev hooldust ja remonti.

1986. aastal viidi juba üsna kehvas seisus laev remonti Tallinna Meretehasesse ja tõsteti staaplile. 1989. aastal ehitati ahtriosa peale majake, mille varjus hakati ahtriosa restaureerima.

Iseseisvuse taastamise järel
Vega seisis 1991. aastal ikka Meretehases staaplil. Töö ei edenenud ja Meremuuseumil oli käsil muid kulukaid projekte. Laeva kere hindasid üle tuntud Eesti puulaevameistrid. Väidetavalt oli laeva kahjustanud vamm. Eesti ametkondadele sai järjest selgemaks, et Vegat eri põhjusil lähiaastail taastada ei õnnestu ja laev võib halvemal juhul üldse hävida. Samal ajal hakkasid nukras seisus laeva vastu suuremat huvi tundma aga soomlased, kes nägid selles oma merekultuuri pärandit ja otsisid võimalusi selle ülevõtmiseks.

 Tagasi Soome 
Sinimustvalge lipu all laev merele ei jõudnudki. 26. novembril 1996 võõrandati Vega valitsuse otsusega Kultuuriministeeriumilt ja anti detsembris üle Soomes moodustatud sihtasutusele Soome Vega. Eesti noortele reserveeriti sihtasutuse põhikirjaga siiski võimalus oma purjetamisoskuste arendamiseks Vegal tulevikus, kui see peaks taastatama. Laev tehti Meretehases veel Eesti riigi raha (180 000 Eesti krooni) eest liigutamiskõlblikuks ja veeti 1997. aastal spetsiaalsel ujuvalusel Soome Pietarsaari Vanasse sadamasse. Hiljem tõsteti Vega seal uuesti staaplile ja alustati taastamistöid. Suur osa laevast on kogutud ja annetatud raha eest taastatud, seejuures paljud detailid täielikult uuendatud, kuid teadaolevalt pole töö väga suure mahu tõttu seni veel valmis.

 Kirjeldus 
Põhiandmed: 
kere pikkus: 44 m 
maksimaalne pikkus: 53 m 
laius: 8,9 m 
süvis: 2,9–3,5 m 
veeväljasurve: 595 t 
mahutavus: 322 brt
purjede arv: 14 
purjepind: 882 m² 
peamasin: 300 hj
kiirus masinajõul: 7 sõlme
laevapere: 15 + 35 merekooli kursanti

Vega oli kolmemastiline puidust kerega barkantiin. Paljud seadmed ja ehitised olid siiski metallist. Laev oli väidetavalt üsna hea merekindlusega. 4–6-pallises tuules saavutati purjede all kiiruseks 6–7 sõlme. Suurim saavutatud purjetamiskiirus olnud 8 sõlme. Kiirus polnud suur ja see oli tingitud peamiselt laeva suhteliselt laiast kaubalaevalikust kerest, kuid õppesõidul polnudki kiirus oluline.

Praktikandid elasid 4- ja 6-kohalistes kahekorruseliste koidega kajutites. Lisaks oli mõned ülestõstetavad koid kahes kursantide messis ja madruste kajutites.

1962. aastal läbis laev uuenduskuuri. Peamasina 225 hj kalorisaatormootor asendati moodsama 300 hj diiselmootoriga, paigaldati kaks võimsat 150 kW diiselgeneraatorit ja ankrupeli ottomootor asendati elektrimootoriga. Laevaruumide kivisöega köetav vesiküttesüsteem asendati elekterküttega. Kambüüsi samuti kivisöeküttel pliit asendati elektripliidiga ja tekile ehitati suur külmkamber toiduainete säilitamiseks. Kolme tekiehitise vahele ehitati uued laiemad ülekäigusillad ja avasild sai nn tiivad, mis hõlbustasid ettepoole vaatamist. Laev sai uue radari, translatsiooni ja 10 numbriga sisetelefonijaama.

Filmid
Vegat on kasutatud umbes 10 filmi võtetel, sealhulgas:
1969. aastal filmitud ja 1970. aastal esilinastunud Eesti Telefilmi muusikalise revüü "Ahvatluste tund" (peaosades Marika Lenk ja Peeter Jakobi) ühe osa võtted tehti Vegal:
"Ahvatluste tund". Ajavahemik 14:24–16:39. ERR Jupiter
1980. aastal olümpiaregati puhul filmitud Tõnis Mäe venekeelse populaarse laulu "Olimpiada" videos
1983. aastal on laeva näha Anne Veski laulu "Pozadi krutoi povorot" videos

Vaata ka
Hoppet
Eesti Meremuuseum
Tallinna Merekool
Eesti Ajalooliste Laevade Selts

Kirjandus
Ants Pärna. "56. Vega". // 100 laeva. Valgus. Tallinn 1975. Lk 132–133
Eero Levanto, Matti Pietikäinen. "Sotakorvauskuunari Vega". Vega-säätiö. Helsinki 2000. 64 lk. ISBN 951-98536-0-X. Soome keeles
Lauri Saviluoto. "Vega. Voimallisin". 2010. ISBN 978-952-235-271-2. Soome keeles
Mati Õun, Hanno Ojalo. "56. Barkantiin Vega. 1952". // 100 Eesti laeva. Varrak. Tallinn 2015. Lk 120–121
"1952. Purjelaev Vega". // 100 aastat kiilu all. Eesti lugu laevades. Eesti Meremuuseum. Tallinn 2015. Lk 76–77

Välislingid

Vega Sihtasutuse Vega kodulehel. Rootsi keeles
Морская практика на Веге – mälestusi merepraktikast Vegal 1959. Vene keeles
Mootorlaev "Simferoopol" ja purjelaev "Vega" Tallinna sadamas. 1960. Eesti Meremuuseumi fotokogu, MM F 292/17
Purjelaev "Vega" Tallinna sadamas. 7. veebruar 1975. Eesti Meremuuseumi fotokogu, MM F 832/13
Vega täies purjes
Vega
Urmas Dresen. "Vega – õppelaevast muuseumieksponaadiks". Eesti Meremuuseumi blogi. Vaadatud 22. jaanuaril 2025

Kategooria:Sõjakahjutasukuunarid
Kategooria:Eesti purjelaevad
Kategooria:Eesti õppelaevad
Kategooria:Soome laevad
Kategooria:NSV Liidu laevad
Kategooria:Eesti Meremuuseum