Gild

Gild (saksa keeles Gilde, vanagermaani keeles 'ohvrisööming') on keskaegne või keskajast pärinev kutseorganisatsioon, harvem usuline või poliitiline organisatsioon.Sinna kuulusid kaupmehed ja laevaomanikud, kes ei olnud veel abiellunud.Eesti keele töövihik 3. klassile I osa. Kirjastus Avita, Tallinn 2020, 2022
 Eestis 
Eestis tekkisid gildid arvatavasti 13. sajandil.
pisi|Kanuti gildi hoone Tallinnas (september 2011)
Tallinnas olevasse Kanuti ja Oleviste gildi kuulus algselt nii kaupmehi kui käsitöölisi, aga kui 14. sajandi keskel eraldus neist Suurgild, muutusid Kanuti ja Oleviste gild üksnes käsitööliste ühenduseks.  Käsitöölised olid vastavate kutsealade järgi koondatud ametitesse ehk tsunftidesse.  Oleviste ja Kanuti gild erinesid teineteisest kutsealase koondumise poolest. Kanuti gildis olid peamiselt saksa rahvusest "peenemad" käsitöölised,Kustaa H. J. Vilkuna, Ruotsin peruukintekijät 1648–1810, Suomen Sukututkimusseuran Vuosikirja, nr 49 (2021) kes tegelesid rohkem "puhtamatel" ja tulusamatel kutsealadel. Näiteks eestlastel oli Liivimaa ordu võimu ajal keelatud astuda pagarite, kullasseppade ja lihunikkude tsunfti. Oleviste gild aga koosnes algupäraselt ilmselt skandinaavlastest ja eestlastest, kes tegelesid füüsiliselt tugevat jõudu vajavatel käsitööaladel. Rohkesti leidus eestlasi kivimurdjate, sadamatööliste, veovoorimeeste, kraavikaevajate, kaalumeeste, majateenijate, ratasseppade, korstnapühkijate jm. erialadel. Suures enamuses olid aga eestlased tünderseppade, kasukseppade, kiviraidurite ning müürseppade, kanepipunujate ning lõpuks ka maalrite, klaasijate ning tislerite ühises tsunftis.Kaljula Teder, TSUNFTISELLIDEST JA KAHEST VÄIKEGILDIST, Kodumaa: nädalaleht, nr. 36, 28 august 1968

Oleviste ja ka Kanuti gildil oli oma hoone.  Oleviste gild suleti 1698, kui Tallinna raad sai Rootsi kuningalt nõusoleku kahe gildi liitmiseks.  Lisaks oli Tallinnas väikseid usulisi ja kutseorganisatsioone, näiteks Püha Ihu gild ja Toompeal Toomgild.
pisi|Olevi gildi hoone
Tartus ja Pärnus tegutsesid kaupmeeste suurgild ja käsitööliste väikegild. Tartu Väikegildi nimetati keskajal Maarja gildiks, 18.–20. sajandil Antoniuse gildiks.

Eesti linnade valitsemises osalesid gildid 1877. aastani. 1920 nad kaotati.

 Tallinna gildid 
 Tallinna suurgild, ka Kaupmeeste gild
 Mustpeade vennaskond
 Püha Kanuti gild
 Olevi gild
 Toomgild
 Püha Anna gild ehk Vennaskond
 Püha Antoniuse gild ehk Vennaskond
 Püha Gertrudi gild
 Püha Hiiobi gild ehk Vennaskond
 Püha Ihu gild
 Püha Luuka gild ehk Maalrite ja Nikerdajate gild
 Püha Maarja gild ehk Armsa Jumalaema Vennaskond, Toompeal. Pärast reformatsiooni nimetatakse seda sageli Toomgildiks.
 Maarja gild, Oleviste kiriku juures
 Püha Mihkli gild
 Püha Rochuse Vennaskond
 Püha Viktori gild ehk Vennaskond
 Kümnetuhande Rüütli vennaskond
 Püha Jüri gild

 Vaata ka 
 Tsunft
 Katariina Gild

 Viited 

Kategooria:Organisatsioonitüübid