Kirikueestseisja

Kirikueestseisja (saksa keeles Kirchenvorsteher) oli kihelkonna ametiisik, kes täitis majanduslikke ja politseilisi ülesandeid. Enamasti olid kirikueestseisjad kohalikud mõisnikud ja harilikult oli neid kihelkonna kohta kaks.Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 224

Kirikueestseisja mõiste tuli Euroopas kasutusele hiliskeskajal, Vana-Liivimaal hakati seda kasutama 15. sajandi teisel poolel. Esialgu oli populaarsem vöörmündri nimetus, kuid alates 17. sajandist nimetati kihelkonnakiriku eest hoolitsejat reeglina eestseisjaks ning tema talupojast abilist vöörmündriks.Kuujo, Erkki Olavi. Die rechtliche und wirtschaftliche Stellung der Pfarrkirchen in Alt-Livland. Helsingi: 1953, lk 177–178. Kirikueestseisjad nimetas igas kihelkonnas ametisse kohalike mõisnike hulgast kreisi ülemkirikueestseisja ja need pidasid ametit väga vastumeelseks.Laur, Mati. Eesti ala valitsemine 18. sajandil (1710−1783). Tartu: Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, 2000, lk 89. 

Eestis kaotati kirikueestseisja ametikohad 1919. aastal.

Vaata ka
Ülemkirikueestseisja

Viited

Kategooria:Inimesed
Kategooria:Eesti keskaeg
Kategooria:Eesti uusaeg
Kategooria:Evangeelne kirik Eestis