Keiserlik õiguskool

Keiserlik õiguskool (vene keeles Императорское училище правоведения) oli aastatel 1835−1918 Peterburis tegutsenud Venemaa keisririigi juriidilist haridust andnud privilegeeritud kõrgem õppeasutus. 

Ajalugu
Eellugu
Juba keiser Peeter I mõistis, et Venemaa riik vajab mitte lihtsalt õilsat päritolu (aadel), vaid ka õpetatud riigiametnikke. Nii avatigi 1720. aastal senati juurde kool, mis pidi valmistama ette kantseleiametnikke. Viimaste koolitamine osutus aga ebatõhusaks ja see õppeasutus suleti 1763. aastal keisrinna Katariina II korraldusel. Aastatel 1763−1797 sai Venemaal juriidilist haridust omandada vaid kadetikorpuses ja Moskva ülikoolis. Keiser Paul I ajal asutati 1797. aastal taas senati juurde junkrukool, kuid see suleti 1805. aastal. Viimase asemele loodi Kõrgem õiguskool, mis tegutses ametlikult 1816. aastani, kuid sisuline tegevus peatati juba 1809. aastal.

1833. aastaks oli Mihhail Speranski viinud lõpule ligi 36000 seadusakti korrastamise (Seaduste täielik kogu). See tingis taas vajaduse õpetatud ametnike järele, kes oskaks seadusi rakendada. Seepärast tegigi keisri sugulane Oldenburgi prints Konstantin Friedrich Peter (1812−1881) tihedas koostöös Speranskiga ettepaneku avada Keiserlik õiguskool, mis pidi alluma justiitsministeeriumile.
pisi|Senaator Nepljujevilt omandatud hoone renoveerisid arhitektid Avraam Melnikov (1784−1854) ja Vassili Stassov (1769−1848)

Asutamine
Keiser Nikolai I kiitis kooli asutamise heaks ning kinnitas see põhikirja ja koosseisu 29. mail (vkj) 1835. Õppeasutuse kuraatoriks nimetati Oldenburgi prints Peter, direktoriks sai riiginõunik Simon Poschmann (1792−1847) ja inspektoriks määrati Tsarskoje Selo lütseumi professor vabahärra Georg Gustav Ludwig von Wrangell (1783−1841). Kooli õppehooneks omandas prints Peter senaator Ivan Nepljujevilt 700 000 rubla eest Fontaka jõe ääres maja, mis järgnevalt renoveeriti. Kool avati pidulikult 5. detsembril (vkj) 1835, juba kaks päeva hiljem algas õppetöö.

Kool oli kuni 1917. aastani justiitsministeeriumi alluvuses, seejärel allutati see Ajutise Valitsuse korraldusega rahvahariduse ministeeriumile.

Likvideerimine
Õiguskool likvideeriti Nõukogude Venemaa rahvahariduse komissariaadi otsusega 18. juunil 1918. Selle hoones alustas tööd Petrogradi agronoomiainstituut.

Kooli õigusjärglane on Peterburi Pjotr Oldenburgski nimeline õiguse instituut.

Õppetöö
pisi|Kooli 12. lend (1859)
Õppetöö kestis alguses kuus aastat, kuid 1838. aastal pikendati seda seitsme aastani. See jagunes kaheks kursuseks: noorem ehk gümnaasiumiaste (VII-IV klass) ja vanem ehk ülikooliaste (III-I klass). 1847. aastal asutati kooli juurde ettevalmistusklassid, mis vältasid alates 1856. aastast kolm aastat.

Nooremal kursusel omandasid õpilased klassikalise gümnaasiumiprogrammi (ainult kreeka keele asemel õpetati loodusteadusi). Vanema kursuse hulka kuulusid järgmised õppeained: õigusteaduse algkursus, kiriku-, Rooma, tsiviil-, kaubandus-, kriminaal- ja riigiõigus, tsiviil- ja kriminaalmenetlus, Rooma õiguse ajalugu, rahvusvaheline õigus, kohtumeditsiin, politseiõigus, poliitökonoomia, rahandusseadused, usundilugu, filosoofiaajalugu ning õigusfilosoofiline ladina ja inglise keel (fakultatiivselt võis õppida ka saksa ja prantsuse keelt).

Õpilased
Kool oli privilegeeritud suletud õppeasutus, mis oli seisundilt võrdne Tsarskoje Selo lütseumiga. See võttis vastu kuni 100 noormeest vanuses 12 kuni 17, kes olid pärit pärusaadli hulgast. Õppimine oli küll tasuline, kuid riigi õpilaste kulud kattis riik. 

Pärast kooli lõpetamist pidid kõik vilistlased teenima kuus aastat kohtuministeeriumis. Kiitusega lõpetajad said teenistusse astudes titulaarnõuniku või kolleegiumisekretäri teenistusastme ja teenisid reeglina kohtuministeeriumi kantseleis või senatis. Ülejäänud lõpetajad teenisid vastavalt oma õppetulemustele kubermangude kohtuametites.

Aastatel 1840−1918 lõpetas kooli 79 lendu (vähemalt 2299 õpilast).

Lõpetajate arv lennuti 1840−1918
 Lend Kuupäev Lõpetajate arv  Lend Kuupäev Lõpetajate arv  Lend Kuupäev Lõpetajate arv  Lend Kuupäev Lõpetajate arv 1. 05.06.1840 14  21. 16.05.1860 24  41. 16.05.1880 27   61. 15.05.1900 32 2. 14.06.1841 21  22. 13.05.1861 24  42. 20.05.1881 25   62. 15.05.1901 33 3. 01.06.1842 23  23. 11.05.1862 28  43. 15.05.1882 29   63. 15.05.1902 43 4. 12.06.1843 27  24. 14.05.1863 26  44. 27.04.1883 39   64. 16.05.1903 36 5. 26.05.1844 21  25. 14.05.1864 16  45. 14.05.1884 19   65. 15.05.1904 48 6. 07.04.1845 24  26. 22.05.1865 21  46. 14.05.1885 21   66. 16.05.1905 37 7. 28.05.1846 25  27. 14.05.1866 22  47. 14.05.1886 23  67. 16.05.1906 19 8. 07.05.1847 25  28. 16.05.1867 24  48. 16.05.1887 29   68. 15.05.1907 33 9. 26.05.1848 25  29. 17.05.1868 29   49. 16.05.1888 33   69. 15.05.1908 33 10. 18.05.1849 32  30. 12.05.1869 33   50. 19.05.1889 38   70. 15.05.1909 38 11. 13.05.1850 34  31. 15.05.1870 31  51. 16.05.1890 23   71. 15.05.1910 37 12. 14.05.1851 21  32. 15.05.1871 34  52. 20.05.1891 31  72. 16.05.1911 30 13. 15.05.1852 33  33. 13.05.1872 24   53. 16.05.1892 31  73. 15.05.1912 49 14. 13.05.1853 34  34. 17.05.1873 27   54. 14.05.1893 32  74. 04.05.1913 27 15. 15.05.1854 30  35. 15.05.1874 21   55. 30.04.1894 28  75. 16.05.1914 46 16. 21.05.1855 28  36. 15.05.1875 26   56. 01.05.1895 34  76. 16.01.1915 37 17. 16.05.1856 23  37. 15.05.1876 22   57. 01.05.1896 36  77. 16.01.1916 26 18. 11.05.1853 26  38. 14.05.1877 26   58. 15.05.1897 45  78. 11.02.1917 30 19. 10.05.1858 25  39. 16.05.1878 27   59. 15.05.1898 35  79. 1917/1918 18 20. 12.05.1859 32  40. 16.05.1879 29   60. 15.05.1899 32   

Juhtkond
Kuraatorid
 Nr Ametiaeg Pilt Nimi Auaste Märkused 1 1835−1881 65px Oldenburgi prints Konstantin Friedrich Peter (1812−1881) kindralleitnant (a-st 1841 jalaväekindral) Keiserliku Aleksandri lütseumi kuraator 1843−1881 2 1881−1917 65px Oldenburgi prints Alexander Konstantin Friedrich (1844−1932) kindralmajor svita (a-st 1881 kindralleitnant, a-st 1895 jalaväekindral) 

Direktorid
 Nr Ametiaeg Pilt Nimi Auaste 1 1835−1847  Simon Poschmann (1792−1847) riiginõunik 2 1848−1849  vürst Nikolai Sergejevitš Golitsõn (1809−1892) polkovnik 3 1849−1877  Aleksandr Petrovitš Jazõkov (1802−1878) kindralmajor (a-st 1856 kindralleitnant) 4 1877−1890 65px Johann Alopäus (1824−1904) riiginõunik (hiljem salanõunik) 5 1890−1897 65px Aleksandr Iljitš Pantelejev (1838−1919) kindralmajor (a-st 1893 kindralleitnant) 6 1897−1902 65px Aleksandr Ivanovitš Rogovski (1848−1917) kindralmajor (a-st 1901 kindralleitnant) 7 1902−1911  Vassili Vassiljevitš Olderogge (1848−1911) kindralmajor (a-st 1908 kindralleitnant) 8 1911−1917  Zahhari Vassiljevitš Mitskevitš (1859−1930) kindralmajor

Inspektorid
 Nr Ametiaeg Pilt Nimi Auaste Märkused 1 1835−1841 65px vabahärra Georg Gustav Ludwig von Wrangell (1783−1841) tõeline riiginõunik  2 1841−1850  Alexander Otto Wilhelm Kranichfeld (1812−1884) õigusteaduse doktor Peterburi ülikooli õigusteaduskonna dekaan 1844−1847 3 1851−1854  Alexander Magnus Fromhold von Reutz (1799−1862) riiginõunik, õigusteaduse doktor  4 1854−1862  Theodor Karl Julius Georg Witte (1822−1879) riiginõunik, õigusteaduse doktor  5 1862−1866 65px Ivan Jakovlevitš Gorlov (1814−1890) filosoofiadoktor Peterburi ülikooli õigusteaduse professor 6 1867−1881 65px Johann Albrecht Bernhard Dorn (1805−1881) tõeline riiginõunik (a-st 1871 salanõunik), filosoofiadoktor  7 1891−1904  Pavel Korniljevitš Pokrovski (1849−1904) filoloogiakandidaat  8 1904−1906 65px David Johann Friedrich Grimm (1864−1941) riiginõunik, Rooma õiguse doktor Peterburi ülikooli professor 9 1906−1907 65px vabahärra Alexander von Meyendorff (1869−1964) õigusteaduse magister  10 1908−?  Vassili Ieronimovitš Sobolevski  

Vilistlasi
Selles koolis on õppinud keiserliku Venemaa tähtsamad juristid ja riigiametnikud, aga ka helilooja Pjotr Tšaikovski, tema näitekirjanikust vend Modest Tšaikovski, male maailmameister Aleksandr Alehhin jpt. 

Varia
Õpetajana on selles koolis töötanud eestlane Friedrich Fromhold Martens, kes õpetas rahvusvahelist õigust.

Vaata ka
Kõrgem õiguskool

Kirjandus
Amburger, Erik. Geschichte der Behördenorganisation Russlands von Peter dem Grossen bis 1917. − Studien zur Geschichte Osteuropas. Bd X. Leiden: E. J. Brill, 1966. Lk 484-485 .
Leps, Ando. Tšaikovski, maailma tuntuim jurist. − Õpetajate Leht. 20.02.2015.
Сюзор, Георгий. Ко дню LXXV юбилея Императорского училища правоведения 1835−1910 гг. (исторический очерк). С-Петербург: Государственная типография, 1910 .

Välislingid
Keiserliku õiguskooli lõpetajate kronoloogiline nimekiri saidil genrogge.ru
Keiserliku õiguskooli lõpetajate tähestikuline nimekiri saidil genrogge.ru

Kategooria:Keiserlik õiguskool
Kategooria:Peterburi koolid
Kategooria:Venemaa kõrgkoolid
Kategooria:Õigusteadus