Dunten

Dunten, varem Dunte, ka Dunt, oli Alam-Saksimaalt Hildesheimist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

Ajalugu
Päritolu ja varasem ajalugu
Suguvõsaliin algab Henning (või Hans) Duntega, kes oli Hildesheimi lähedal Eldagsenis bürgermeister. Tema pojapoeg Jobst Dunte (suri 1579) siirdus Hildesheimist Liivimaale Tartusse, kus naitus Tartu raehärra Thomas Straelborni tütre Elisabethiga. Hiljem asus elama Tallinna, kus võeti 1563. aastal kodanikuks ja tegutses kaupmehena; tema oli kõigi Balti Duntede esivanem. Tema kolm poega rajasid suguvõsa kolm haru: vanem poja Tallinna Suurgildi oldermanni Gert Duntega (maeti 1641) jätkus Tallinna vanem liin, raadi valitud (1604) Jobst Dunte (1569−1615) oli Tallinna noorema liini esiisa. Keskmisest pojast Hans Duntest (1565−1640) põlvnes Riia haru.

Tallinna vanem liin
Gert Duntel oli arvukalt järeltulijad. Tema pojapoeg Jobst Dunte (u 1635−1697) sai 1662. aastal Tallinna kodanikuks,Adelheim, Georg.  Das Revaler Bürgebuch 1624 – 1690 nebst Fortsetzung bis 1710. Tallinn: 1933, lk 62 valiti 1670. aastal Tallinna raehärraks, aastatel 1688−1696 oli ta bürgermeister. Tema vend Thomas Dunte (maeti 1697Adelheim, Georg. Das Revaler Bürgebuch 1624 – 1690 nebst Fortsetzung bis 1710. Tallinn: 1933, lk 76 .) oli XVII sajandi lõpul Pühatu mõisa pandivaldaja. See haru kustus meesliinis 1736. aasta paiku.

Riia liin
Liini rajaja Hans Dunte (1565−1640) sai 1604. aastal Riia linnakodanikuks. Tema vanem poeg Jürgen Dunte (1599−1660) valiti 1639. aastal Riia raehärraksFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, Privilegium nobilitatis Senatus Rigensis,  ja 1655. aastal bürgermeistriks. 1653. aastal tõsteti ta Rootsi aadlikuks, sai perekonnanimeks von Dunte, kuid teda ei introdutseeritud Rootsi rüütelkondaSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 56. Tema poeg Melchior von Dunte (1638−1684) valiti Riia raehärraks 1672. aastal. See aadliharu kustus 1745. aastal. 

Hansu teine poeg, Riia linnakodanik ja kaupmees Martin Dunte (1603−1655) aadeldati 1654. aastal kui von Dunte, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkondaSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 57. Martini poeg Johann (Hans) von Dunten (1631 – u 1705) oli Oldenburgi krahvkonna ülemjäägermeister ja mõisaomanik. Tema poeg, Nurmiži, Tūja mõisnik Georg Gustav von Dunten (1671–1747) aga taas Riias ning tema poeg Saksa-Rooma riigikrahv Otto Magnus von Dunten (1722–1799) oli Liivimaa Polli, Gravenhofi ja Nurmiži, Tūja mõisnik, Pärnu kreisi sillakohtunik.
pisi|150px|right|Teoloogiamagister, Oleviste kiriku koguduse pastor ning Tallinna koolide järelevaataja Ludwig Dunte (1597−1639)

Tallinna noorem liin
pisi|150px|left|Keila mõisa peahoone. Duntede kunagine valdus
Selle liini rajajal raehärra Jobst Duntel (1569−1615) oli kolm täisealiseks elanud poega, kes omakorda rajasid kolm haru. Neist vanim − kaupmees Jobst Dunte (maeti 1637) − omandas Keila mõisa ja sai nii maaomanikuks. Tema pojad Gotthard Dunte (1629−1670) ja pastor Ludwig Dunte tõsteti 1663. aastal Rootsi aadliseisusse ja nad said perekonnanimeks von Dunten; järgmisel aastal introdutseeriti nad Rootsi rüütelkonda nr 721 allVon Dunten nr 721, www.adelsvapen.com. See haru suri välja juba XVII sajandi lõpul.

Raehärra Jobst Dunte keskmisest pojast Ludwig Duntest (1597−1639) sai vaimulik. Ta oli keeleliselt andekas: ta rääkis üheksat keelt. Tema poeg Wittenbergist magistrikraadi omandanud Georg Dunte (1631−maeti 1731) oli aastatel 1672−1677 Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor. Viimase poeg Adolph Friedrich Dunte (1665−1742) oli esmalt Varbla koguduse diakon, seejärel pikka aega pastor. Temaga suri välja selle liini keskmine haru.

Jobst Dunte kolmandast pojast Hans Duntest (maeti 1640) põlvnes noorim haru. Tema järeltulijate hulgast võrsus kaks Tallinna raehärrat: Caspar Dunte (1636−1688) ja Jobst Dunte (1670−1710Adelheim, Georg. Das Revaler Bürgebuch 1624 – 1690 nebst Fortsetzung bis 1710. Tallinn: 1933, lk 145 .). See haru kustus meesliinis XVIII sajandi algul.

Duntenid rüütelkonna matriklis
Dunte liin võeti Liivimaa rüütelkonna matriklisse 1747. aasta 29. juunil (vkj). Suguvõsa Leedu haru võeti 1820. aastal Vilno kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse (VI raamat ehk põlisaadel).Vilno kubermangu aadlisuguvõsaraamatutesse võetud suguvõsade loend saidil goldarms.narod.ru (vaadatud 11.11.2023).

Suguvõsa liikmeid
Dunte
Jobst Dunte (1569−1615), kaupmees Tallinnas, Tallinna raehärra (1604–1615)Böthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 88, Niguliste kirikueestseisja
Ludwig Dunte (1597−1639), teoloogiamagister, Mihkli abipastor, Tallinna Niguliste koguduse diakon
Jürgen von Dunte (1599−1660), Riia raehärra ja bürgermeister
Georg Dunte (1631−maeti 1703), magister, Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professorJohann Gottlieb Biedermann, Altes und Neues von Schulsachen. Erster Theil, Halle 1752, seite 280
Jobst Dunte (u 1635−1697), Tallinna raehärra ja bürgermeister
Caspar Dunte (1636−1688), Tallinna raehärra ja bürgermeister
Melchior von Dunte (1638−1684), Riia raehärra
Adolph Friedrich Dunte (1665−1742), Varbla pastor
Jobst Dunte (1670−1710), Tallinna raehärra, Tallinna Tondi Dunteni suvemõisa asutaja
Hermann Johann Dunte (1671−pärast 1736), Wesermünde-Lehe pastor

Dunten
Theodor von Dunten (1644−1685), astronoom, Liivimaa ülemkonsistooriumi assessor
Georg von Dunten (1671−1747), Riia maakohtunik, Dunte ja Tūja mõisnik
Johann Christoph von Dunten (1717−1793)
Krahv Otto Magnus von Dunten (1722–1799), Sēja, Polli, Grave, Nurmiži, Solenhofi ja Tūja mõisnik, Pärnu sillakohtunik
Georg Johan von Dunten (1739−1793)
Friedrich Gustav von Dunten (1741−1783)
Karl Wilhelm von Dunten (1761–1830), Karksi mõisnik, Pärnu kreisi aadlisaadik
Krahv Georg Weinhold von Dunten (1766–1845), Karksi ja Tūja mõisnik
Johann Andreas von Dunten (1773−1815)
Ernst Karl von Dunten (suri 1787), Venemaa keisririigi kindralmajor, polgukomandör
Krahv Otto Wilhelm Kasimir von Dunten (1800−1878), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kaardiväekapten), kreisisaadik, Tūja mõisnik 
Krahv Eugen Carl Georg Ludwig von Dunten (1829−1895), Tūja mõisnik  
Krahv Paul Georg Hyazinth von Dunten (1833−1904), Tūja ja Karksi mõisnik
Krahv Gustav Moritz von Dunten (1842−1891), Tūja mõisnik  
Arthur Bruno von Dunten (1863−pärast 1917), Venemaa keisririigi kindralmajor, Harbiini linna komandandi kohusetäitja, Smolenski komandant

Dunte ja Dunteni suguvõsa mõisavaldused
pisi|200px|Nurmiži mõis 1796. aastal. Duntenite valdus 1755−1898
Eestimaa:
Keila (Kegel) (XVII sajandil), Pühatu (Pühhat) (enne 1684−pärast 1696, pandivaldus)
Leedu:
Krowischek, Nendriai, Vileika
Liivimaa eesti distrikt:
Karksi (Schloß Karkus) (1799−1904, a-st 1838 majoraat), Polli (Pollenhof) (enne 1780−1826)
Liivimaa läti distrikt:
Blome (Kulsdorf) (1748−1761), Dunte (Ruthern) (1677−1904, fideikomiss), Gāle (Galenhof) (u 1780−1791), Grāvesmuiža (Gravenhof) (1751−1904, a-st 1847 fideikomiss), Klijas (Lemsküll) (1748−1761), Kūdums (Kudums) (1724−1726), Muižkalnsi (Lindenhof) (1748−1749, pandivaldus), Nurmiži (Nurmis) (1755−1898, a-st 1796 fideikomiss), Rūstuži (Rüssel) (alates 1748, pandivaldus), Sēja (Zögenhof) (1751−1904, a-st 1847 fideikomiss), Tūja (Taubenhof) (1728−1904), Tīnūži (Lindenberg) (1734−1748), Ungurmuiža (Orellen) (1724−1726), Uue-Salatsi (Neu-Salis) (1738−1795)

Vaata ka
Dunte mõis
Dunteni mõis 
Dunteni park

Viited

Kirjandus
EAA, f. 1674, n. 2, s. 59. Dunten, Ulenbrock, Udam, Magnus.
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 47−49.
Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. II kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1925-1936. Lk 335 .
Долгоруков, Пётр Владимирович. Российская родословная книга. Санктпетербургь: Печатано вь типо графии Эдуарда Веймара, 1856. Часть третья. Lk 126−127 .


Kategooria:Liivimaa aadlisuguvõsad
Kategooria:Liivimaa matrikliaadel
Kategooria:Rootsi introdutseerimata aadel
Kategooria:Rootsi introdutseeritud aadel