Muravanka Jumalaema Sündimise kirik

pisi|Vaade ühest kiriku tornidest

Muravanka Jumalaema Sündimise kirik (valgevene keeles Царква Раства Багародзіцы) on kirik Valgevenes Hrodna oblasti Ščučyni rajoonis Mažejkava külanõukogus Muravanka külas. Kirikut kasutavad õigeusklikud.

Valgevene gootika stiilis rajatud kirik pärineb 16. sajandi esimesest poolest.

 Kirikuhoone 
Kuigi kirikut mainitakse esimest korda 1407. aastal, on hilisemate uuringute põhjal selgunud, et selle dokumendi näol on tegemist XVII sajandist pärineva võltsinguga. Reaalselt valmis hoone XVI sajandi alguses. Hoone on hea näide gooti stiilist ja üleminekust renessanssarhitektuurile.в. Мураванка. Сьвята-Раства-Багародзіцкая царква // Кулагін А. Праваслаўныя храмы на Беларусі: Энцыкл. даведнік. — 2-е выд. — Мн.: БелЭн, 2001. С. 141 Muravanka Jumalaema Sündimise kirik on üks vähestest säilinud Valgevene kindluskirikutest. Kuna asula nimi tuleneb kivihoonest ja on varasem kui kirikuhoone ise, arvatakse, et algselt asus seal vaid üks kindlusetorn, mille juurde hiljem siis kirik ehitati. 

 Ajalugu 

Kirik valmis vahemikus 1516–1542. See rajati õigeusu kirikuna, ehitust toetasid Mažejkava mõisa omanik ja sealne rentnikТкачоў М. А. Абарончыя збудованнi заходнiх зямель Беларусi XIII—XVIII стст. ― Мн., 1978.. 1656. aastal sai kirik sõjas Moskva tsaaririigiga kannatada, pärast seda ehitati tornid kõrgemaks. Taas sai see kannatada Põhjasõja ajal, mil seda kahjustas Rootsi vägede suurtükituli. Pärast seda lagunenud hoone hüljati.

Kirik seisis tühjana kuni XIX sajandi keskpaigani. 1822. aastal alustati selle taastamist.Иодковский И. И. Церкви, приспособленные к обороне в Литве и Литовской Руси // Древности. Труды комиссии по сохранению древних памятников. ― М., 1915. ― Т. 6. Suuremad tööd viidi läbi veel vahemikus 1871–1872. XX sajandi alguses oli see mõnda aega kasutusel katoliku kirikuna. Pärast Teist maailmasõda seisis kirik mõnda aega tühjana.G. Rąkowski, Ilustrowany przewodnik po zabytkach kultury na Białorusi, Burchard Edition, Warszawa 1997, ISBN 83-904446-9-0, s.153–154 Õigeusu kogudus alustas seal taas tööd 1988. aastal, kuigi ametlikult kuulus see katoliku kirikule kuni 1992. aastani.

 Arhitektuur 

Kirik on põhiplaanilt peaaegu ruudukujuline (15 × 13,5 m). Kiriku idaküljel asub apsiid, mis on hoonega ühelaiune. Kiriku nurkades asuvad neli torni. Läänepoolsed neist on suuremad, nende diameeter on 4,5 meetrit, seinte paksus 1,8 meetrit, kõrgus aga 14 meetrit. Idapoolsed tornid on sama kõrged, kuid nende diameeter on 3 meetrit ja seinte paksus 1c meeter. Torni seintes asuvad laskeavad.

Fassaadi kaunistavad nišid, need ehivad ka torne ja apsiidi. Lääneviilu kaunistavad kaksikkaarsed orvad. Hoonet kaunistavad veel nurga all laotud tellistest moodustuvad sakkfriisid; ka vaheldub valge värv telliste punase tooniga.

Sees jagavad neli sammast hoone kolmeks lööviks, mis on peaaegu ühekõrgused. Keskmise löövi kõrgus on 12 meetrit.http://www.geocaching.su/?pn=101&cid=3628 Kuni XIX sajandi ülesehitustöödeni asusid kiriku põranda all kaks võlvkambrit.

Kiriku sissepääsu kaitses langevärav. XIX sajandi alguseni viisid kirikust välja neli salakäiku, mis viisid igasse ilmakaarde. Toona need likvideeriti, fassaadile lisati uued karniisid, sissepääsu juurde ehitati aga narteks.

 Galerii 

Viited

 Välislingid

Artikkel kiriku kohta
Muravanka kirik
Kirik; fotod
Artikkel kirikust ja selle restaureerimisest
Video Muravanka kiriku interjöörist

Kategooria:Valgevene kirikud
Kategooria:Tellisgootika ehitised
Kategooria:Ščučyni rajoon