Otto von Budberg

Parun Otto von Budberg (täisnimi saksa keeles Otto Bernhard Freiherr von Budberg-Bönninghausen, vene keeles Отто́н Рома́нович Бу́дберг; 18. veebruar 1850 Tallinn Eestimaa kubermang Venemaa keisririik – 17. veebruar 1907 Kivi-Vigala Haapsalu kreis  Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa mõisnik ja rüütelkonnategelane.

Budbergide suguvõsast pärit parun Otto Bernhard von Budberg sündis Vanamõisa mõisniku ja Eestimaa rüütelkonna sekretäri parun Reinhold (Roman) Friedrich von Budberg-Bönninghauseni (1816–1858) ja Vanamõisa ning Seira pärijanna vabapreili Alexandra Elisabeth Clodt von Jürgensburgi (1829–1898) vanima lapsena.

Ta õppis 1863–1869 Tallinna Toomkoolis ja 1869–1875 Tartu ülikoolis õigusteadust. Ta oli 1881. aastast Vanamõisa ja  Seira mõisnik ning tegutses Haapsalu kreisi meeskohtu assessori, adrakohtuniku, kreisikohtunikuna, oli Läänemaa kreisi koolikomisjoni liige, Kuuda Õpetajate Seminari kuraator. 

Otto von Budberg oli 1881–1893 Läänemaa kreisisaadik,  Läänemaa ülemkirikueestseisja, 1893–1902 Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik ning Venemaa keisririigi Riiginõukogu liige.

Aastatel 1905–1907 oli ta Eestimaa Põllumajanduse Seltsi esimees, Eestimaa Kirjanduse Ühingu president.

Talle kuulus Vanamõisa (Võhma-Vanamõisa) mõis,  Kirbla kihelkonnas  ja Seira mõis Haapsalu kreisis.

Ta mõrvatiParun Budbergi tapmise saladus, Päewaleht, nr. 318, 18 november 1934 17. veebruaril 1907 Kivi-Vigalas, tema 1905. aasta revolutsioonist osavõtnud sotsiaaldemokraatidest Anton Holunder, Aleksander Donner ja Jakob LeisMihkel Aitsam, 1905. aasta eel- ja järellugudega, Päewaleht, nr. 34, 3 veebruar 1937 jt. terroristide lendsalga röövmõrtsukad, kes Põhja-Eestis riisumiste ja röövmõrtsukatöödega kogusid raha revolutsiooni otstarbeks, tabatiPekka Erelt, „Paruni pea oli kui kotletiliha!“, Eesti Ekspress, 23.10.2019. Budbergi tapmises mõisteti  1908. aastal Anton Holunder, Voldemar Johanson ja Eduard Sommer Peterburi sõjaringkonnakohtu väljasõiduistungil Tallinnas surma. Holunder ja Johanson poodi Rahumäe tee äärde männi otsa. Teistele kohtualustele määrati karistuseks eri pikkusega sunnitöö, ja seda mitte ainult Budbergi tapmise, vaid ka muude kuri­tegude eest.

Budberg maeti 24. veebruaril 1907 Tallinna Kopli kalmistule.

Perekond
Otto von Budberg abiellus 17. augustil 1882 Aasperes vabapreili Elisabeth Alexandrine von Dellingshauseniga (1860–1896), kes oli Aaspere mõisniku ja Eestimaa rüütelkonna peamehe Nikolai von Dellingshauseni ja Alexandrine von Weissi tütar. Abielust sündisid:
Alexandra (Adine; sünd. 1883) abiellus 1907 Lihula mõisniku parun Hermann Buxhoevedeiga
Otto Reinhold Eberhard Gotthard von Budberg (Odo; sünd. 1884), staabirittmeister
Roman Nikolai Bernhard Andreas von Budberg (1886–1929)
Anna Harriet Elisabeth (sünd. 1886), abiellus 1916 Hans Hjalmar Christensoniga
Harriet Wilhelmine Marie Sophie (sünd. 1890), abiellus 1912 Massu mõisniku Hans Arnold von Winkleriga (suri 1930)
Nikolai Rotger Emil Arthur Friedrich von Budberg (Ley; 1896–1974), kes abiellus 1921 Jäneda mõisniku lese Mura Zakrevskajaga (1892–1946), kes sai hiljem tuntuks Maksim Gorki ja Herbert George Wellsi armastatuna.

Esivanemad

 Viited 

Välislingid
Sissekanne Eestimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus

Otto von
Kategooria:Eestimaa aadlikud
Kategooria:Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Kategooria:Eestimaa Kirjanduse Ühingu liikmed
Kategooria:Eestimaa rüütelkonna peamehed
Kategooria:Eestimaa maanõunikud
Kategooria:Kopli kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1850
Kategooria:Surnud 1907