Inna Rose

Inna Rose (sündinud 10. aprillil 1958 Tomskis Vene NFSV-s) on eesti laskur, kolmekordne maailmameister (1982 ja 1985) ning maailmarekordi püstitaja (1985) naiskondlikus püstolilaskmises. (vaadatud 10.04.2015).

Haridus
Inna Rose on lõpetanud 1976. aastal Türi Keskkooli ning õppinud aastatel 1984–1987 Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehakultuuri. 

Sportlastee
Lasketreeninguid alustas Rose 1972. aastal Paides Rein Valdru treeningurühmas, hiljem juhendas teda Jüri Talu. 

1975. aastal tuli ta (16-aastaselt) individuaalselt Nõukogude Liidu noortemeistriks (üldarvestuses, kus noormehed ja neiud võistlesid koos) spordipüstoliharjutuses. Lisaks sai ta naiskondlikult spordipüstoliharjutuses 2. ja õhupüstoliharjutuses 3. koha.Inna Rose elulugu ESBL-is. Vaadatud 04.03.2025.Aet Süvari. Inna Rose – unistustes baleriin, tegelikkuses meisterlaskja Eesti Päevaleht, 03.11.2008.Raadiosaade "Vana raud. Inna Rose" Inna Roset intervjueerib Taavi Libe. ERR Arhiiv, 20.07.2014. 

Inna Rose kutselise sportlase karjäär, millele ta sai täie jõuga pühenduda pärast keskkooli, kulges algul peamiselt Riias, kus ta kuni abiellumiseni elas.Pamela Parts. Meisterlaskja võitleb ebaõigluse vastu Järva Teataja, 17.11.2007.

Aastatel 1976–2007 kuulus Rose Eesti ning 1980–1988 ka Riia ASK ja Nõukogude Liidu koondvõistkonda püstolilaskmises.

1982. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta NSV Liidu naiskonna koosseisus kuldmedali spordipüstoliharjutuses (30 + 30 lasku) ja sama ala individuaalarvestuses hõbemedali ning õhupüstoliharjutuses (40 lasku) võistkondliku kuldmedali ja individuaalarvestuses pronksmedali. 1985. aasta maailmameistrivõistlustel sai ta kuldmedali naiskondlikus arvestuses õhupüstoliharjutuses. 

1985. aasta Euroopa meistrivõistlustel püstitas ta Nõukogude Liidu naiskonna koosseisus õhupüstoliharjutuses maailmarekordi.

Inna Rose osales esimese Eesti naislaskurina 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas, kus sai õhupüstoliharjutustes 21. ja spordipüstoliharjutustes 35. koha. Sealsed tulemused valmistasid talle pettumuse. Pärast Eesti taasiseseisvumist valitsenud majanduslikus kitsikuses olid treenimis- ja rahvusvahelistele võistlustele pääsemise võimalused järsult vähenenud ning ka alaliidult ei tulnud enam piisavat toetust, mis oleks motiveerinud Inna Roset tippspordi tasemel edasi treenima. 1994. aastal ta taanduski tippspordist.Pamela Parts. Meisterlaskja võitleb ebaõigluse vastu Järva Teataja, 17.11.2007.Tõnu Kees. Inna Rose väljus klaaspurgist Eesti Päevaleht, 31.10.1995.

Ta on olnud suurmeister (1981, 1993) ja Nõukogude Liidu teeneline meistersportlane (1984).

Saavutusi tiitlivõistlustel
 Kolmekordne maailmameister NSV Liidu naiskonnas (1982, 1985), MM-i individuaalne hõbe ja pronks (1982)
 Euroopa meister õhupüstolinaiskonnas (1985), individuaalne EM-hõbe (1981), naiskondlik viiekordne EM-hõbe (1981, 1984, 1985, 1986, 1987)
 Barcelona olümpiamängudel 1992. aastal õhupüstoliharjutuses 21. koht, spordipüstoliharjutuses 35. koht
 Sõjaväelaste maailmameistrivõistlustel võitnud viis pronksmedalit Eesti naiskonna liikmena (1995, 2000, 2001)

Saavutusi Eesti meistrivõistlustel
Eesti meister
 1974–2006 individuaalarvestuses 19 korda (lisaks võitnud 12 hõbedat ja 1 pronksi)
 1984–2001 naiskondlikus arvestuses 13 korda (lisaks võitnud 3 hõbedat ja 1 pronksi)
Eesti rekordid
Inna Rose püstitas aastatel 1976–1994 individuaalarvestuses 11 Eesti rekordit ja kuulus aastatel 1976–2001 kuue naiskondliku rekordi parandajate hulka.

Isiklikke rekordeid
 Spordipüstoliharjutuses 30 + 30 lasku – 594 p (1988)
 Õhupüstoliharjutuses 40 lasku – 391 p (1990)
 Vabapüstoliharjutuses 30 lasku – 278 p (1979)

Pärast tippspordist loobumist on Rose võistelnud sõjaväelaste maailmameistrivõistlustel ja võitnud sealgi medaleid.Aet Süvari. Inna Rose – unistustes baleriin, tegelikkuses meisterlaskja Eesti Päevaleht, 03.11.2008.Eesti kaitseväelased võistlevad Indias sõjaväelaste maailmamängudel Eesti Kaitseväe koduleht. 11.10.2007.

1981. ja 1982. aastal oli ta Eesti parim naissportlane.

Ta on andnud osa oma tippspordis võidetud auhindu Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi kogudesse ning Männiku lasketiiru ekspositsiooni.Pamela Parts. Meisterlaskja võitleb ebaõigluse vastu Järva Teataja, 17.11.2007.

Muu spordiga seotud tegevus
Inna Rose on töötanud Paide laste- ja noorte spordikoolis treeneri-instruktorina (1976–1978). 

1994. aastast on ta teeninud Eesti kaitsejõududes, auastmelt kapral (2006). Olnud üksik-sidepataljoni juurde kuuluva spordirühma liige (2006). 

Inna Rose on Järvamaa Laskespordiklubi liige. 

Ta on olnud Eesti Laskurliidu juhatuse liige ja suhtekorralduskomisjoni esimees (2005–2017) ning Eesti Sportlaste Ühenduse juhatuse liige (2009–2024). 

Ta on öelnud avalikes aruteludes sõna sekka näiteks teemadel, kuidas võiks riiklik spordisüsteem toetada lapsevanematest sportlaste sportimisvõimalusi ja motivatsiooni tippspordiga tegelda.Anu Säärits. Inna Rose: naissportlased on jäetud enda hoolde ERR Sport, 23.05.2015.

Poliitiline ja ühiskondlik tegevus
Inna Rose on olnud erakonna Isamaa ja Res Publica Liit (2011–2012) ning Eesti Vabaerakonna (2014–2018) liige.Inna Rose Äriregistris (vaadatud 10.04.2018) 2022. aasta oktoobrist on ta erakonna Parempoolsed liige.

Ta on olnud kanepi legaliseerimist toetava MTÜ Eesti 420 juhatuse liige (2019–2024).Eestis registreeriti kanepi legaliseerimist taotlev MTÜ Eesti 420 Õhtuleht.ee, 14.02.2019.

Pärast tippspordist loobumist on ta teinud mitut liiki vabatahtlikku tööd, näiteks aidanud koguda raha vähihaigete abistamise fondi, omandanud vajaliku eriväljaõppe ning töötanud koroonapandeemia ajal vabatahtlikuna häirekeskuse infotelefonil, vastates eriolukorra pärast mures olnud inimeste kõnedele ja nõustades vaktsineerimisküsimustes. Alates 2020. aastate algusest osaleb ta heategevusprojektis "Vabatahtlik seltsiline", millega hoolitsetakse hoolt vajavate haigete ja eakate inimeste vaimse tervise eest.Inna Rose: "Projektis seltsilisena osalemine pakub mulle tõelist rõõmu" Maardu Panoraam, 29.03.2023.

Isiklikku
Inna Rose on sündinud Siberis, kuhu tema vanemad olid küüditatud Nõukogude okupatsiooni ajal Pälastvere mõisast. Pere naasis Eestisse, kui Inna oli nelja-aastane.Pamela Parts. Meisterlaskja võitleb ebaõigluse vastu Järva Teataja, 17.11.2007.

Inna Rose on abielus ning tal on täiskasvanud tütar ja poeg.Andrus Nilk. Inna Rose: "Ma ei saa end laskmisest lahti rebida." Spordileht, 28.01.1991.Anu Säärits. Inna Rose: naissportlased on jäetud enda hoolde ERR Sport, 23.05.2015.Inna Rose – juhatuse liikme kandidaat Eesti Vabaerakonna nädalakiri. 15.04.2017.

Pärast tippsportlaskarjääri lõppu pidas ta mõnda aega Tallinna vanalinnas naisterõivaste, jalatsite ja moekauba poodi.Aet Süvari. Inna Rose – unistustes baleriin, tegelikkuses meisterlaskja Eesti Päevaleht, 03.11.2008.Pamela Parts. Meisterlaskja võitleb ebaõigluse vastu Järva Teataja, 17.11.2007.Tõnu Kees. Inna Rose väljus klaaspurgist Eesti Päevaleht, 31.10.1995.

Viited

Välislingid

 Tõnu Kees. Inna Rose väljus klaaspurgist Eesti Päevaleht, 31. oktoober 1995
 Aet Süvari. Inna Rose – unistustes baleriin, tegelikkuses meisterlaskja Eesti Päevaleht, 3. november 2008
 Raadiosaade "Vana raud. Inna Rose" Inna Roset intervjueerib Taavi Libe. ERR Arhiiv, 20. juuli 2014

Kategooria:Eesti laskurid
Kategooria:Eesti 1992. aasta suveolümpiamängudel
Kategooria:Sündinud 1958