Carl Friedrich Karell

Carl Friedrich Karell (11. oktoober 1791 Hageri kihelkond – 28. veebruar 1857 Peterburi) oli eesti helilooja ja klaveriõpetaja. Kuni 1811. aastani oli Karelli perekonnanimi Jakobson.

Carl Friedrich  Jakobson sündis  1791. aastal Hageri kihelkonnas Haibal, Jakobite peres, sai saksapärase nime Carl Friedrich ja ristiisaks parun von Ulrich. Isa pidas mõisas mitut ametit – oli teenija, jääger, aidamees. Kui parunipere Tallinna kolis, võeti kaasa ka Jakobi pere. Pere kolis Tallinna, kus Carl oli organistiks mitmes kirikus. Linnas pandi neile liignimi ja see oli Jakobson. Peatselt sai perekond endale uue nime – Karell. Arvatavasti sündis see Carli initsiatiivilAlo Põldmäe, Sünniaastapäev: Carl Fr. Karell 215, Delfi.ee, 09.10.2006Aadu Lüüs. Eestlane Wene keisrikojas., Postimees, nr. 121, 7 mai 1926. Innustudes kuulsaist heliloojatest ja nende lennukatest nimedest, olevat Carl välja pakkunud tuletise Corelli–Carelli–Karell. Aastaks 1811 oli selle omaks võtnud kogu pere. 

Muusikuna alustas Carl Pühavaimu kirikukooris, jätkas 1804–1819 viiuldajana ja muusikadirektori abina  August von Kotzebue Tallinna Saksa teatris, oli organistiks mitmes Tallinna kirikus, sh 1816–1820 Pühavaimu koguduse organist. Aktiivsust heliloomingus tõendavad 1816–1817 David Heinzi noodikogumikes ilmunud klaveriteosed “Kolm poloneesi”, “Kaks ekosseesi” ja “Anglees” – esimesed eesti helikunstniku trükis ilmunud instrumentaalpalad. 

1819. aastal kutsuti Moskva teatri koorikordajaks, 1820 siirdus Karell Peterburi, kus ta oli vürst Lopuhhini juures kapellmeistriks, koorirepetiitor ja organist, Moskvas ooperilaulja, Kiievi ja Smolenski kubermangus kapellmeister. 1830. aastal asus ta Peterburi Rootsi Katariina kiriku organisti ja koorijuhataja kohaleMaie Toomsalu. Tsaaritohter Philipp Jakob Karell. Eesti Arst, 86 (4), 287−292.

Suurim tunnustus tuli Peterburi õigusteaduskooli muusikaõpetaja ametis aastast 1837, 1837. aastast töötas ta Peterburi õigusteaduskoolis muusikaõpetajana ja oli õpilaste hulgas väga hinnatud. Teiste seas andis ta muusikaharidust ka tulevasele heliloojale Pjotr Tšaikovskile.

Karell nakatas kõiki erilise kiindumusega muusikasse ja nii kõneldi koolist kui õigusteadus- ja muusikaakadeemiast. Karelli käe all said muusikaõpetust ka Vene muusika hilisemad suurkujud, muusikateadlased Vladimir Stassov ja Aleksandr Serov ning helilooja Pjotr Tšaikovski. Neile antud muusikalise õpetuse olulisust on raske ülehinnata.
 Isiklikku 
Tema noorem vend Philipp Karell oli eesti soost arst Peterburis Venemaa keisri õukonnas ning Vene Punase Risti asutaja,  vend Ludwig Johann Karell (1809–1871) oli 1829–1871 Raplas köster ja kihelkonnakooli õpetajaJüri Viikberg, MINEVIKKU UUDISTADES, Ühistöö : Rapla maakonna ajaleht, nr. 22, 22 veebruar 1979.

 Viited 

 Kirjandus 
 Hans Treumann, Keel ja Kirjandus 1959, 9, 562 
 Hans Treumann, Pilt ja Sõna 1958, nr 1, lk 10-11

 Välislingid 

Alo Põldmäe, Sünniaastapäev: Carl Fr. Karell 215, Delfi, 9. oktoober 2006

Kategooria:Eesti heliloojad
Kategooria:Eesti muusikapedagoogid
Kategooria:Eestlased Venemaal
Kategooria:Sündinud 1791
Kategooria:Surnud 1857