Volkonski

Volkonski (vene keeles Волконский, saksa keeles Wolkonski) on Venemaa aadlisuguvõsa. 

Ajalugu
Päritolu
Volkonskid põlvnesid Tšernigovi valitsevatest vürstidest. Suguvõsa rajas XIV sajandil elanud Ivan Jurjevitš Tolstaja Golova (Suurpea), kes oli Tšernigovi vürsti Mihhail Vsevolodovitši (1179−1246; valitses 1223−1246) lapselaps ja Rjuriku järeltulija 13. põlves. Tema järglased omandasid hilisema Tuula kubermangu Aleksini maakonna aladel Volhonka jõe ääres maavaldusi ja said selle järgi perekonnanimeks Volhonski; hiljem kinnistus nimekuju Volkonski. Ivan Jurjevitši kolmest pojapojast − Konstantin, Ivan ja Fjodor Fjodorovitšist − said alguse suguvõsa kolm pealiini, mis omakorda erinevateks harudeks jagunesid.

Vanem liin
1834. aastal sai vürst Pjotr Mihhailovitš Volkonski (1776−1852) Venemaa keisrilt hiilgusliku vürsti (светлейший князь) tiitli.

Repnin-Volkonski
1801. aastal andis keiser Aleksander I vürst Nikolai Grigorjevitš Volkonskile (1778−1845) õiguse kasutada perekonnanime Repnin-Volkonski; ta oli viimase vürst Repnini tütrepoeg.

Volkonskid rüütelkonna matriklis
Hiilguslik vürst Pjotr Mihhailovitš Volkonski (1776−1852) võeti 1839. aasta 1. juulil (vkj) Liivimaa ja 1840. aasta 3. mail (vkj) Kuramaa rüütelkonna matriklisse. Tema poeg hiilguslik vürst Grigori Petrovitš Volkonski (1808−1882) immatrikuleeriti 1864. aasta 9. märtsil (vkj) Eestimaa rüütelkonna matriklisse.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930, lk 280. Lisaks võeti Volkonskid Kaluuga, Kurski, Moskva, Rjazani (1789), Samara, Saratovi, Tambovi, Tuula, Vologda ja Voroneži kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.Volkonski suguvõsa genealoogia ja eluloolised andmed saidil 62info.ru.

Mõisavaldused Eestimaal
Abielu kaudu krahvinna Maria von Benckendorffiga (1820−1880) liikus Volkonskite kätte Keila-Joa, Käesalu ja Meremõisa mõisast koosnenud majoraat. Krahvinna poeg vürst Pjotr Grigorjevitš Volkonski (1843−1896) päris need valdused 1882. aastal. Majoraat oli suguvõsa käes võõrandamiseni 1919. aastal. Suguvõsale kuulus aastatel 1882−1910 Laulasmaa mõis.

Suguvõsa liikmeid
Vanem liin
Vürst Mihhail Petrovitš Volkonski (1755−1805), brigadir
Vürst Dmitri Petrovitš Volkonski (1762−1812), kindralleitnant, Sõjakolleegiumi liige, kindralintendant
Hiilguslik vürst Pjotr Mihhailovitš Volkonski (1776−1852), kindralfeldmarssal, Venemaa õukonna ja udellide minister, Peastaabi ülem, Riiginõukogu liige
Hiilguslik vürst Dmitri Petrovitš Volkonski (1805−1859), tõeline riiginõunik, õuemeister, Peterburi kubermangu aadlimarssal, õueintendandi kontori ja Tema Majesteedi kabineti viitsepresident
Hiilguslik vürst Grigori Petrovitš Volkonski (1808−1882), tõeline riiginõunik, õuemeister, Peterburi õpperingkonna kuraatori abi, Odessa õpperingkonna kuraatori kohusetäitja, mõisaomanik
Vürstinna Jelizaveta Grigorjevna Volkonskaja (sündinud hiilguslik vürstinna Volkonskaja) (1838−1897), õuepreili, kirikuajaloolane, Volkonskite perekonnaajaloo autor, Laulasmaa mõisaomanik
Hiilguslik vürst Pjotr Grigorjevitš Volkonski (1843−1896), tallmeister, Keila-Joa majoraathärra
Hiilguslik vürst Pjotr Dmitrijevitš Volkonski (1845−1920), kolleegiuminõunik, troonipärija õukonna tallmeister, Polotski kubermangu aadlimarssal
Hiilguslik vürst Grigori Petrovitš Volkonski (1870−1940), jäägermeister, viimane Keila-Joa majoraathärra

Keskmine liin
Vürst Fjodor Ivanovitš Merin Volkonski (suri u 1630), Moskva aadlik, Kostroma, Jeletsi ja Mihhailovi vojevood
Vürst Fjodor Fjodorovitš Volkonski (suri 1665), bojaar, Kaluuga ja Muromi asehaldur, Livna ja Belaja vojevood, palvekirjade prikaasi ülem
Vürst Pjotr Fjodorovitš Volkonski (suri 1649), okolnitši, Kostroma, Bežetski Verhi, Ufa, Pelõmi ja Putivli vojevood
Vürst Ivan Fjodorovitš Volkonski (suri enne 1641), stolnik, Usserda vojevood
Vürst Grigori Semjonovitš Volkonski (suri 1721), stolnik, kindralmajor, polgukomandör, Muromi vojevood
Vürst Aleksandr Ivanovitš Volkonski (suri 1727), kindralmajor
Vürst Nikita Ivanovitš Volkonski (suri 1717), stolnik, Kašira vojevood
Vürst Semjon Fjodorovitš Volkonski (1703−1768), kindral en chef, kindral-proviantmeister, Sõjakolleegiumi liige
Vürst Grigori Semjonovitš Volkonski (1742−1824), ratsaväekindral, polgukomandör, senaator, Orenburgi sõjakuberner, Riiginõukogu liige
Vürst Nikita Grigorjevitš Volkonski (1781−1841), kindralmajor svita, salanõunik, jäägermeister, mõisaomanik
Vürst Sergei Grigorjevitš Volkonski (1788−1865), kindralmajor, brigaadikomandör, tiibadjutant, dekabrist, mõisaomanik
Vürst Pjotr Grigorjevitš Volkonski (1803−1857), mereväeleitnant, kindralmajor, polgu- ja brigaadikomandör, mõisaomanik
Vürst Aleksandr Nikititš Volkonski (1811−1878), salanõunik, kammerhärra, Venemaa suursaadik Saksimaa kuningriigis, Mõlema Sitsiilia kuningriigis ja Hispaanias, mõisaomanik
Vürst Mihhail Sergejevitš Volkonski (1832−1909), salanõunik, ülemjäägermeister, senaator, rahvaharidusministri abi, Riiginõukogu liige, Laulasmaa mõisnik
Vürst Sergei Mihhailovitš Volkonski (1860−1937), riiginõunik, õuemeister, Keiserlike teatrite direktor, Borissoglebski maakonna aadlimarssal, teatrikriitik, memuarist
Vürst Vladimir Mihhailovitš Volkonski (1868−1953), tõeline riiginõunik, jäägermeister, siseministri abi, III ja IV Riigiduuma liige, Riigiduuma esimehe abi, Šatski maakonna ja Petrogradi aadlimarssal
Vürst Peeter Volkonski (sündinud 1954), muusik, näitleja, lavastaja

Repnin-Volkonski
Vürst Nikolai Grigorjevitš Repnin-Volkonski (1778−1845), ratsaväekindral, Väikevene kindralkuberner

Pildid

Volkonski suguvõsa mõisavaldused
Moskva kubermang:
Nikiforovskoje
Rjazani kubermang:
Konistševo, Konstantinovskoje, Novosilovo, Savatma, Vješki, Volõn
Tuula kubermang:
Konino, Opotšnja, Pavšino, Verigino

Varia
Nimede eestistamise ajal võttis Keila-Joa viimase majoraathärra Grigori Petrovitši poeg hiilguslik vürst Pavel Grigorjevitš Volkonski (1898−1962) endale uueks nimeks Undipoeg.Riigi Teataja Lisa, 26-1937

Vaata ka
Keila-Joa mõis

Viited

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 25-26.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 280-282 .
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2005. Lk 358-359.
Genealogisches Handbuch des Adels. Fürstliche Häuser. Bd V. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1959.
Schwennicke, Detlev. Europäische Stammtafeln. Neue Folge. Bd III. Seiterverwandte der Rurikiden. Frankfurt am Main: Vittorio Klostermann, 2004. Taf. 977-997.
Власьев, Геннадий Александрович. Потомство Рюрика. Материалы для составления родословной. Тoм I. Черниговские князья. Часть 3-я. − С.- Петербург: Т-вo П. Голике и А. Вилъборгъ, 1907. Lk 327-508 
Волконская, Е. Г. Род князей Волконских. − С.- Петербург: Типография М. М. Стасюлевича, 1900 .
Дворянские роды Российской Империи. Том первый. Кназья. Санкт-Петербург, 1993. Lk 143-154.
Долгоруков, Пётр Владимирович. Российская родословная книга. Частъ первая. С. Петербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1854. Lk 255-270 .

Välislingid

Volkonski suguvõsa ajalugu veebisaidil bigenc.ru
Volkonski suguvõsa genealoogia veebisaidil angelfire.com
Volkonski suguvõsa genealoogia veebisaidil rgfond.ru
Volkonski suguvõsa genealoogia ja eluloolised andmed veebisaidil 62info.ru
Volkonski suguvõsa genealoogia (esimene peaharu)  veebisaidil rurik.genealogia.ru
Volkonski suguvõsa genealoogia (teise peaharu esimene liin) veebisaidil rurik.genealogia.ru
Volkonski suguvõsa genealoogia (teise peaharu teine liin) veebisaidil rurik.genealogia.ru
Volkonski suguvõsa genealoogia (kolmas peaharu) veebisaidil rurik.genealogia.ru

Kategooria:Eestimaa matrikliaadel
Kategooria:Rjurikust põlvenud vürstisuguvõsad
Kategooria:Venemaa aadlisuguvõsad
Kategooria:Venemaa vürstisuguvõsad
Kategooria:Volkonskid