Tallinna linnusekohus

Tallinna linnusekohus (saksa keeles Revaler Burggericht, rootsi k. Revals borgrätt) oli Tallinnas Rootsi ajal tegutsenud kohus. Kohtu pädevusse kuulusid Tõnismäe ja Toompea elanike, riigiametnike, sõjaväelaste, riigimaad saanud aadlike ja riigimõisate talupoegadega seotud kohtuasjad. 
Tallinna linnusekohtusse kuulus Tallinna asehaldur ehk president ja neli, või kuni kuusArvo Tering. Tartu ülikooli osa Eesti- ja Liivimaa haritlaskonna kujunemises XVII sajandil ja XVIII sajandi algul, "Keel ja Kirjandus" 1982, nr. 11, lk 592. assessorit. Tallinna asehaldur oli ühtlasi linnusekohtu eesistujaAndres Andresen, Kõige selgem õiguslik järjepidevus valitses Eestimaa kubermangus.”Ühe baltisaksa ajalookirjutuse paradigma kriitika, Ajalooline Ajakiri, 2013, 1 (143), lk 37. Kohus käis koos kaks korda aastas, suvel ja talvel. Linnusekohtu otsuseid sai edasi kaevata Stockholmis asunud Svea õuekohtusse.

Lossikohus oli II astme kohtuinstants maakohtute suhtes ja tegutses riigile kuuluvates kindlustes. Lossikohtu esimees,(lääni)asehaldur oli ühtlasi kindluse komandant, käsutas sõjalist võimu ja oli kuninglike domeenide valitseja. Tallinnas, Paides ja Rakveres lõpetasid lossikohtud tegevuse seoses linnuseläänide kadumisega 17. sajandi II veerandil, Haapsalus aga pärast Haapsalu lossi põlemist 1688. aastalLossikohus, Eesti Ajalooarhiiv, 5.1.2. Lossikohus.

Tallinna linnusekohus tegutses 1710. aastani.
 Tallinna linnusekohtu presidente 
 Eberhard Bremen (1573–1645),  kuningliku Tallinna linnusekohtu president ja Tallinna asehaldur
 Michael Gottlieb Grass, Tallinna Linnusekohtu president ja Tallinna asehaldurMichael Gottlieb Grass, Tallinna asehaldur, Tallinna Linnusekohtu president. Daatum 24.04.1646, EAA.858 Eestimaa ülemmaakohus,  Rahvusarhiiv
Wilhelm von Ulrich (1605−1661), kuningliku Tallinna linnusekohtu assessor ja president ning Tallinna asehaldur 1652–1659
Johan Christopher von Scheiding (1634–1685),  kuningliku Tallinna linnusekohtu president ja 1673–1685 Rootsi asehaldur Tallinnas
Adolph Tungel, Tallinna lossikohtu president ja samaaegselt ka aastatel 1685–1690 Tallinna asehaldurMarten Seppel, Aadel ei või türanniseerida talupoegi nii nagu tahab”. Mõisnike omavoli küsimus Liivi- ja Eestimaal, Ajalooline Ajakiri, 2010, 1 (131), lk 19

 Tallinna linnusekohtu  assessoreid 
Tallinna linnusekohtu asenõuniku ja assessorina tegutses 1648. aastast Philipp von Krusenstiern, hilisem - 1653. aastast Rootsi Kuningliku Kommertskolleegiumi Eesti- ja Ingerimaa kommertsdirektor, Narva linnusekrahv ning 1655–1658 õigusnõunik Moskvas, 1659 kuni  1670  Tallinna asehaldur; 
Tallinna linnusekohtu sekretär ja assessor Christian Jhering (1629 – 1697 TallinnLilliering, Kristian (1629-1697), akatemiasampo.fi), aadeldati (1673) ja introdutseeriti Rootsi rüütelkonda 1675. aastal nr 838 allLilliering nr 838. Christian Ihering, adlad Lilliering,  Född 1629-05-25  Sekreterare och assessor i borgrätten i Reval 1662-04-09. Adlad 1673-03-04 (introducerad 1675 under nr 838). Generalguvernementssekreterare i Estland och assistensråd 1674-06-26. Död 1697, www.adelsvapen.com, Eestimaa kindralkubermangu sekretär ja abinõunik; 
assessor (1680) Gabriel Elvering, kes aadeldati 1690. aastalSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 65, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda;  
kaasistuja (1671) Wilhelm LindtmannSooniste mõis (Kullamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
assessor (1706) Martin Grefvenhjelm, aadeldatult 1687 Martin GrefvenhjelmSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 90, keda ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda;
assessor Gottschalk Krämer (sünd. 1664), kes aadeldati 1694. aastal, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkondaSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 160.

 Vaata ka 
Eestimaa Ülemmaakohus
Toompea lossifoogtikohus

 Viited 

Kategooria:Tallinna ajalugu
Kategooria:Eesti kohtud
Kategooria:Rootsi valitsusaeg Eestis
Kategooria:Toompea