Alam-Reini-Vestfaali ringkond

pisi|300px|Alam-Reini-Vestfaali ringkonna ajalooline kaart aastast 1710, Peter Schenk Vanem

Alam-Reini-Vestfaali ringkond (saksa Niederrheinisch-Westfälischer Reichskreis) oli Saksa-Rooma riigi ringkond. See koosnes endiste Alam-Lotringi hertsogkonna ja Friisimaa territooriumidest ning endise Saksimaa hertsogkonna Vestfaali osast.

Ringkond koosnes arvukatest väikeriikidest, siiski suutsid Marki krahvid koguda märkimisväärse hulga territooriume, alates 1521. aastast Jülich-Kleve-Bergi ühendatud hertsogkonnad. Keisririigi suurim kiriklik territoorium oli Münsteri piiskopkond.

 Koosseis 

Ringkond koosnes järgmistest riikidest:

 Nimi Tüüp Kommentaarid 20px  Aachen Riigilinn Keiser Friedrich I Barbarossa poolt aastal 1166 antud Reichsfreiheit 20px  Anholt Isandkond Endine Utrechti piiskoppide territoorium, reichsfrei 14. sajandist, Gemeni isandate valdus, läks aastal 1641 Salm-Salmile 20px  Beilstein Isandkond Trieri vasall aastast 1488, aastast 1635 Freiherr von Metternichi valduses, aastast 1679 Reichsgraf 20px  Bentheim Krahvkond Freiherr von Steinfurt päris aastal 1421, aastast 1454 Bentheim-Bentheim, aastast 1530 taas Steinfurt 20px  Berg Hertsogkond Ülendatud hertsogkonnaks kuningas Wenzeli poolt aastal 1380, Jülich-Kleve-Bergi osa aastatel 1521–1614, koos Jülichiga Pfalz-Neuburgile vastavalt Xanteni lepingule 20px  Blankenheim-Gerolstein Krahvkond Päriti Manderscheidi poolt aastal 1468 20px  Brakel Riigilinn Staatuse vaidlustas vürstlik Paderborni piiskopkond 20px  Cambrai Vürstlik piiskopkond Piiskopkond rajati 6. sajandil, Reichsfreiheit annetati kuningas Heinrich II poolt aastal 1007, peapiiskopkond aastast 1559, läks Prantsusmaale 1679. aasta Nijmegeni rahuga 20px  Cambrai Riigilinn Staatuse vaidlustasid Cambrai piiskopid, kuulutati keiser Maximilian I poolt aastal 1510 hertsogkonnaks 20px  Kleve Hertsogkond Jülich-Kleve-Bergi osa aastatel 1521–1614, koos Marki ja Ravensbergiga Brandenburgile vastavalt Xanteni lepingule 20px  Köln Riigilinn Staatust tunnistas keiser Friedrich III aastal 1475 20px  Corvey Vürstlik abtkond Rajatud aastal 815 kuningas Ludwig Vaga poolt 20px  Delmenhorst Krahvkond Rajatud Oldenburgi dünastia noorema haru poolt, Oldenburgi käes aastast 1436 20px  Diepholz Krahvkond Rajatud umbes aastal 1160, Braunschweig-Lüneburgile aastal 1585 20px  Dortmund Riigilinn Staatuse kinnitas keiser Friedrich II aastal 1236 20px  Duisburg Riigilinn Panditud Klevele kuningas Rudolf I poolt aastal 1290, kaotas aastal 1674 riigilinna tiitli lõplikult Brandenburgi kuurvürstile Friedrich Wilhelm I-le 20px  Düren Riigilinn Staatuse kinnitas keiser Otto III aastal 1000, panditi aastal 1241 keiser Friedrich II poolt Jülichile 20px  Ida-Friisimaa Krahvkond Ülendati vürstkonnaks aastal 1662, läks Preisimaale aastal 1744 20px  Echternach Vürstlik abtkond Rajati umbes aastal 698 Püha Willibrordi poolt, vahetu alluvuse annetas kuningas Pippin Lühike aastal 751, annekteeriti Prantsusmaa poolt aastal 1794 20px  Essen Vürstlik abtkond Rajati aastal 845 Püha Altfridi poolt, vahetu alluvuse annetas arvatavasti kuningas Konrad I (911–918), ilmalikustati Preisimaasse aastal 1803 20px   Fagnolle Isandkond Ligne aadlisuguvõsa valduses, ülendati krahvkonnaks aastal 1770 20px   Gemen Isandkond Holstein-Schauenburgi krahvide valduses, läks Limburg-Stirumile aastal 1640 20px   Gimborn Isandkond Schwarzenbergide valduses, Reichsfreiheit annetatud keiser Ferdinand II poolt aastal 1631, krahvkonnaks ülendati aastal 1698, müüdi Johann Ludwig von Wallmoden-Gimbornile aastal 1782 20px  Gronsveld Isandkond Richsfreiheit annetati keiser Maximilian I poolt aastal 1498, krahvkonnaks ülendati umbes aastal 1588, Prantsusmaa annekteeris aastal 1794 20px   Hallermund Krahvkond Calenbergi vasall Springe ümbruses, ülendati keiserlikuks krahvkonnaks aastal 1706 20px  Herford Vürstlik abtkond Nunnaklooster rajati aastal 789, otse keisrile alluv aastast 1147, kinnitatud keiser Friedrich I Barbarossa poolt aastal 1152 20px  Herford Riigilinn Reichsfreiheit saadud Herfordi kloostrilt, vaidlustatud Jülich-Kleve-Bergi poolt aastast 1547, annekteeritud Brandenburgi Ravensbergi poolt aastal 1652 20px  Holzappel Krahvkond Endine Nassau Esterau valdus, anti keiser Ferdinand III poolt aastal 1643 välimarssal Peter Melanderile, aastal 1676 Anhalt-Bernburgile 20px  Hoya Krahvkond Braunschweig-Lüneburgi vasall aastast 1519, liin hääbus aastal 1582 20px  Jülich Hertsogkond Reichsfreiheit kinnitati keiser Ludwig IV poolt aastal 1328, hertsogkonnaks ülendati keiser Karl IV poolt aastal 1356, Jülich-Kleve-Bergi osa aastatel 1521–1614, koos Bergiga Pfalz-Neuburgile vastavalt Xanteni lepingule 20px   Kerpen ja Lommersum Isandkond Annekteeriti Brabanti poolt Kölnilt pärast 1288. aasta Worringeni lahingut, päriti Burgundia poolt aastal 1406 ja Habsburgide poolt aastal 1482, läks Jülichile aastal 1710, ülendati krahvkonnaks aastal 1712, saavutas Reichsfreiheit aastal 1786 18px  Kornelimünster Vürstlik abtkond Loodi aastal 814 Püha Benedikt Anianest poolt 20px  Lemgo Riigilinn Loodi umbes aastal 1190 Lippe isanda Bernhard II poolt, Reichsfreiheit tuvastas Keiserlik Õuekohus 20px  Lüttich Vürstlik piiskopkond Loodi umbes aastal 315 Püha Maternus Kölnist poolt Tongerenis 18px  Lingen Krahvkond Tekkis Tecklenburgist aastal 1493, tagastatud läänina konfiskeeriti keiser Karl V poolt aastal 1547, koos Burgundia Madalmaadega anti Hispaania kuningale Felipe II-le aastal 1555, vallutati prints Oranje Mauritsa poolt aastal 1597, päriti Preisimaa poolt aastal 1702 20px  Lippe Isandkond Isandkond rajati umbes aastal 1123, ülendati krahvkonnaks aastal 1528, eraldati Lippe-Alverdissenist aastal 1613 (Schaumburg-Lippe aastast 1643), ülendati vürstkonnaks aastal 1789 20px  Luksemburg Hertsogkond Burgundia ringkonda aastal 1512 20px  Manderscheid Krahvkond Valdas Schleidenit aastast 1445, ülendati keiserlikuks krahvkonnaks keiser Friedrich III poolt aastal 1457, päris Blankenheim-Gerolsteini aastal 1468, Sternberg-Manderscheidi aastast 1780, annekteeriti Prantsusmaa poolt aastal 1794 20px  Mark Krahvkond Rajati umbes aastal 1160, omandas Kleve aastal 1368, Jülich-Kleve-Bergi osa aastatel 1521–1614, koos Kleve ja Ravensbergiga Brandenburgile vastavalt Xanteni lepingule 20px  Myllendonk Isandkond Saavutas Reichsfreiheit aastal 1700, Osteini krahvide valduses aastast 1732 20px  Minden Vürstlik piiskopkond Ilmalikustati Brandenburgile 1648. aasta Vestfaali rahuga kui Mindeni vürstkond 20px  Moers Krahvkond Esmamainitud aastal 1186, Wiedi valduses aastast 1493, Neuenahri krahvidele aastal 1519, päritud Adolf van Nieuwenaari poolt aastal 1578, Oranje Mauritsa poolt aastal 1594, Preisimaale kui vürstkond aastal 1702 20px  Münster Vürstlik piiskopkond Piiskopkond rajati Püha Liudgeri poolt umbes aastal 805, reichsfrei territoorium tekkis aastal 1180 Saksimaa hertsogkonnast, valitseti personaalunioonis Wittelsbachi Kölni vürstlike piiskoppide poolt 1612–1650, 1683–1688 ja 1723–1801 20px  Nassau-Dillenburg Krahvkond Tekkis Nassaust aastal 1303, eraldus Oranjest aastal 1559, vürstkond aastal 1654, Oranje-Nassau päris aastal 1739 20px  Nassau-Diez Krahvkond Endine Diezi krahvkond, Nassau-Dillenburg päris selle aastal 1386, tekkis Nassau-Dillenburgist aastal 1606, vürstkond 1654, Oranje päris selle aastal 1702, uueks nimeks sai Oranje-Nassau 20px  Nassau-Hadamar Krahvkond Tekkis Nassau-Dillenburgist aastal 1606, vürstkond 1650, liin hääbus aastal 1711, Oranje-Nassau päris selle aastal 1743 20px  Oldenburg Krahvkond Loodi Saksimaal pärast Heinrich Lõvi kukutamist aastal 1180, personaalunioonis Taaniga 1667–1773, ülendati Schleswig-Holstein-Gottorfi valitsetavaks hertsogkonnaks aastal 1774 20px  Osnabrück Vürstlik piiskopkond 20px  Paderborn Vürstlik piiskopkond 20px  Pyrmont Krahvkond 20px  Ravensberg Krahvkond Loodi umbes aastal 1140 endisest Calvelage krahvkonnast, Bergi käes aastast 1346, Jülich-Kleve-Bergi osa aastatel 1521–1614, koos Kleve ja Markiga Brandenburgile vastavalt Xanteni lepingule 20px   Reckheim Krahvkond 20px   Reichenstein Isandkond 20px  Rietberg Krahvkond 20px   Salm-Reifferscheid-Dyck Krahvkond staatus ebaselge 20px   Sayn Krahvkond 20px   Schaumburg Krahvkond 20px   Schaumburg-Hessen Krahvkond 20px   Schaumburg-Lippe Krahvkond 20px   Schleiden Krahvkond 20px   Soest Riigilinn 20px   Spiegelberg Krahvkond     Stavelot-Malmedy Vürstlik abtkond 20px   Steinfurt Krahvkond Bentheim-Steinfurt aastast 1454, Reichsfreiheit annetati keiser Friedrich III poolt aastal 1486, Steinfurti krahvkond aastal 1495 20px   Tecklenburg Krahvkond Bentheim-Tecklenburg aastast 1557 20px   Thorn Vürstlik abtkond 20px   Utrecht Vürstlik piiskopkond Hiljem Burgundia ringkond 20px   Verden Vürstlik piiskopkond Ilmalikustati vürstkonnaks Rootsi kuninga alluvusse aastal 1648 20px   Verden Riigilinn staatus ebaselge 20px   Virneburg Krahvkond 20px   Warburg Riigilinn 20px   Werden Vürstlik abtkond 20px   Wesel Riigilinn staatus ebaselge 20px   Wickrath Krahvkond 20px   Wied Krahvkond 20px   Winneburg Isandkond      Wittem Isandkond

Kategooria:Saksa-Rooma riigi valdused
Kategooria:Saksamaa ajalugu
Kategooria:Saksamaa ajaloolised riigid
Kategooria:Euroopa uusaja riigid
Kategooria:Vestfaal