Mere puiestee

Mere puiestee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas. Mere puiestee tänav algab Viru väljakult ja kulgeb Vanasadamani. 

pisi|Vaade Ahtri tänavale Tallinna kesklinnas Mere puiestee ja Ahtri tänava ristmikult Jõe tänava ristmiku poole
pisi|Merekeskus 2010. aastal
Mere puiestee tänav ristub Inseneri tänava, Ahtri tänava, Sadama tänavaga ning jätkub Põhja-Tallinna linnaosa Põhja puiesteena.
pisi|Viru Turg Mere puiestee 1 ja 3 vahelisel alal
pisi|Tallinna Piiritusevabriku hooned, Mere puiestee 8

Hoonestus
Mere puiestee 1 // Vana-Viru 15, endine elamu, kultuurimälestis nr 24240
Mere puiestee nurgal Viru väljak 2, asub Metro Plaza (endine Rotermanni kaubamaja hoone, kus aastatel 1872–1917 tegutses Tallinna Aleksander I Gümnaasium ja seejärel Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasium ja Eritööstuskool nr 49
Mere puiestee 1 ja 3 vahelisel alal, Viru Turg
Mere puiestee 3 (algselt 14a), Tallinna adventkirik Kultuurimälestis nr 1109
Mere puiestee 4, endise Rotermanni tehase direktori Christian Barthold Rotermanni esinduslik elamu-kontorihoone koos väravaga, valmis aastatel 1909–1910. Elamu Mere pst. 4 (algselt Mere puiestee 17, saksa keeles Seepromenade 17) fassaadid on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 24255
Mere puiestee 4a, Rotermanni keskus. 1888. aastal valminud Rotermanni tehase esinduslik kaubahoone. Algselt Mere puiestee 17 (1921–1930?) asus AS Silva kaubahoone. Mere pst 4 asub Rotermanni tehase plokistatud abihoone ning Rotermanni tehase arhitekt Rudolf Otto von Knüpfferi projekteeritud ja 1879. valminud katla- ja saehoone aurusaeveski-sepikoja korsten (1902). Rotermanni kvartal Rotermanni kaubamaja, kõrvale kujunes 19. sajandi jooksul terve Rotermanni tehaste kompleks, kuhu kuulusid puidutehas, tärklise- ja piiritusevabrikud, jahuveski (1890), makaronivabrik (1887), jahutööstus, leivatehas (1912), elevaatorihoone (1900) ning külmhoone.
Mere puiestee 4b, asuvad neli arhitektuurimälestist nr 8269, kus Eesti NSV ajal tegutses Tallinna Kontrollmõõduriistade Tehas. 

Mere puiestee 5, Vene Kultuurikeskuse hoone (endine Punalipulise Balti Laevastiku Ohvitseride Maja Tallinnas). Kultuurimälestis nr. 8171. Hoone valmis 1954. aastal arhitekt Aleksandr Kuznetsovi projekti järgi. Ehitamisel kasutati osaliselt ära selles kohas 1914. aastast asunud ning viimases sõjas hävinud esinduskino Grand-Marina (hiljem Ars) ning 19. sajandi II poolel. ehitatud Nikolai Imetegija kiriku kogudusele kuulunud hoone. 
Haljasala Mere puiestee 5, Inseneri, Aia ja Kanuti tänava vahelisel alal Kanuti aed, endise Väikese Rannavärava bastioni ja Kalev Spa juures.
Mere puiestee 6, Roseni Torn. Endise Tallinna Piiritustehaste Omanike Ühisuse Rosen & Co hoonedOÜ Roseni Majad. Ajalugu.
Mere puiestee 8, Tallinna Piiritustehaste Omanike Ühisus Rosen & Co Tallinna Piiritusevabriku hooned. Revaler Spiritfabriku paekivist Tallinna Piiritusevabriku administratiivhoone valmis 1888. aastal arhitekt Rudolf Otto von Knüpfferi projekti järgi ja järgnevalt asusid parempoolses hoones piiritusevabriku kontor ja omaniku korter.
Mere puiestee 10, asus kaubanduskeskus Merekeskus (endises Tallinna Sadamatehaste hoonetes)
Parvlaeva Estonia katastroofis hukkunute mälestusmärk
Mere puiestee 20B, Tallinna Linnahall

Mere puiestee hoonestuse galerii

Ajalugu
 Admiraliteedi töökojad
pisi| Rannavärava mäe piirkond
pisi|pisi|Vaade Tallinna sadamale, Johannes Hau (1838)
pisi|left|Tallinna kesklinna Merepromenaadi ala Viru tänavast (Lehmpforte) Suure Rannaväravani (Grosse Strandpforte), 1879. aasta kaardil. Kaardil: Aleksandri Gümnaasium, Tallinna (Revali) piiritusevabrik, Admiraliteedi bassein
pisi|left|Admiraliteedi Admiraliteedi basseini ja Tallinna sadama piirkond 1879. aasta kaardil
Algselt sumbus promenaad Tallinna sadamast alanud Sadama tänavasse, mis 1932. aastal teostatud Balti vaksali ümbruse heakorrastamisega kujundati ümber ühendusteeks Balti jaamani. Promenaadi sihil Sadama tänava ristumise taga (kohas, kus praegu on Tallinna Linnahall) asus 1815. aastal asutatud Tallinna lihuniku Johann Krauspi rajatud kümblusasutus, kus härrasrahvas käis tervistavaid mereveevanne võtmas. Kuid 19. sajandi teisest poolest alates sai Tallinnast järjest rohkem tööstuslinnaks ning Tallinna ja sadama reostus sundis omanik Johann Krauspi seal äri lõpetama.Allar Viivik, Tallinn oli kunagi kuulus suvituslinn ja merekuurort, ohtuleht.ee, 8. juuni 2002
pisi|Rotermanni kaubamaja
Aastatel 1849–1850 ehitati arhitekt I. Jefimovi projekti järgi Viru väljaku (tolleaegse nimetusega Vene turu) põhjaküljele ehitatud kahekorruseline Christian Abraham Rotermannile kuulunud Rotermanni kaubamaja. 1871. aastal müüdi hoone Tallinna linnale, 1871 alustas hoones tegevust Tallinna Aleksandri Gümnaasium, esimene venekeelne poeglastegümnaasium Eestis. 
Rotermanni kaubamaja kõrvale kujunes 19. sajandi jooksul terve Rotermanni kvartal: Rotermanni tehaste kompleks, kuhu kuulusid puidutehas, tärklise- ja piiritusevabrikud, jahuveski (1890), makaronivabrik (1887), jahutööstus, leivatehas (1912), elevaatorihoone (1900) ning külmhoone.
pisi|left|Promenaadi tänav Tallinna linna plaanil koos Tallinna sõja- ja kaubasadamaga (1876)
pisi|Kino Grand Marina
pisi|Mere puiestee ja Tallinna sadam 1930/1940
pisi|left|Tallinna linna, Merepromenaadi ja Tallinna sadama kaart, 1914
Üheks esimeseks ja suuremaks ehitiseks Merepromenaadi piirkonnas sai toorpiirituse puhastamiseks asutatud ettevõte Tallinna Piiritusevabrik, mille ehitamiseks esitas Preisimaa kodanik Friedrich Rappuh palve 1875. aastal Tallinna linnavalitsusele. Hoone ehitamist alustati 1875. aasta novembris, lõplikult valmis tööstushoone 1876. aastal. 1888. aastal valmis Revaler Spiritfabriku paekivist Tallinna Piiritusevabriku administratiivhoone, vabrikuhoone rektifikatsioonitornile, milles asusid toorpiirituse puhastamiseks mõeldud seadmed ehitati 1924. aastal juurde veel üks korrus. 

1888. aastal valmis Rotermanni tehase esinduslik kaubahoone.

Merepromenaadi linnapoolsel küljel Kanuti aia pargi kohal oli kuni 19. sajandini Tallinna kaitserajatisena veega täidetud vallikraav. 1866. aastal anti praeguse pargi territoorium Tallinna linna poolt rendile Kanuti gildile, kes pidi rajama sinna avaliku suveaia ning sellest ajast kannab haljasala Kanuti aia nime. 19. sajandi lõpul peatusid haljasalal mitmed Tallinna külastavad rändtsirkused. 1920 võttis Eesti Asutav Kogu vastu Seisuste kaotamise seaduse, millega kaotati Eestis seisused ning seisuslikuks kuulutatud asutused tuli likvideerida, ja sh gildid ja nende varad võõrandada. 1921. aasta suvel võeti Kanuti gildi varandus ja ka Kanuti gildi aed (ülevõtmisaktis Rahwa aed) Aia tänav 14 / Mere puiestee 5Tallinna Vanalinna Muusikamaja (praegu Uus16c) ja Uus tn 16 kinnistu ajaloost. Tallinna Linnaarhiiv üle riigi haldusse. Tallinna Rahwaaia aadressiks oli hiljem aga Mere puiestee 7.Rahwaaed, Merepuiestee 7, Päewaleht, nr. 168, 30 juuni 1921

Kanuti aia kõrval ehitati 1913. aastast kino Grand Marina (hiljem Ars), mis oli asutamise ajal suurim kino kogu Venemaa keisririigis.

Mere puiestee ääres, Mere puiestee 13 asus Tallinna Sadamatehaste hooneJaan Tamm, 60 aastat märtsipommitamisest, Kultuur ja Elu 1/2004 ja Admiraliteedi kantselei hoone.

Algselt alustati Mere puiestee hoonete nummerdust Tallinna lahe poolt.

Viited

Kategooria:Kesklinna linnaosa tänavad
Kategooria:Tallinna 6. linnajagu