Trakai

Trakai () on linn Leedus Vilniuse maakonnas, Trakai rajooni ja Trakai valla keskus. Asub 28 km Vilniusest läänes Galvė, Akmena, Skaistise, Totoriškise, Luka, Gilušise, Babrukase, Lovka, Nerespinka ja Plomėnai järvede vahel.

Linnas on jahisadam ja Trakai raudteejaam. Linna lõunaosas on kultuurimaja, rajooni keskhaigla, polikliinik ja postkontor, linnas on ka raamatukogu.

Linn on tuntud seal asuva Trakai linnuse järgi. Linnas asub ka teine Trakai linnus. Linnas on Trakai ajaloomuuseum, seal asub Trakai rahvuspargi administratsioon. Linna piiridesse jäävad Užutrakise mõisa ja Totoriškėse mõisa hoonetekompleksid. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1409, õigeusu kirik aastal 1863. Trakai kenesa valmis XVIII sajandil.

Haridust annavad Trakai spordiinternaatkool, gümnaasium, keskkool, algkool ja Leedu politseikool. Seal tegutseb Trakai kuninglik kammerteater. Linnas on sakraalkunsti näitus ja karaiimide etnograafia näitus.

Linna nimi tuleneb sõnast trãkas, mis tähendab metsas asuvat kõrgemat paika, raiesmikku või põlendikku, ka metsa all kasvavat puhmastikku.

 Ajalugu 

Arheoloogiliste leidude põhjal olid Trakai alad asustatud esimesel aastatuhandel eKr. Praegune linn ei pärine siiski mitte sellest asustusest. Trakai nime kandis varem praegune Senieji Trakai küla, kus asus Leedu suurvürstide linnus. Praeguse Trakai aladele rajas esimese linnuse XIV sajandi teisel aastakümnel Kęstutis ja aastaks 1375 oli see Vilniuse järel Leedu alade (kuigi mitte kogu suurvürstiriigi) tähtsuselt teine keskus. Aastaks 1409 valmis Trakai teine linnus, mis oli Vytautase residentsiks.

Vytautas asustas ka karaiimide pärimuse kohaselt linnuse kaitseks Krimmist 380 peret Trakaisse.Dovile Troskovaite. Identity in Transition: The Case of Polish Karaites in the first half of the 20th century. University of Klaipeda (Lithuania) 2013 lk. 210 Linnas elavate tatarlaste pärimuse kohaselt asusid sinna ka Kuldhordi eest koos khaan Tohtamõšiga pagenud tatarlased.Конопацкий Ибрагим, Белорусские татары: историческая судьба народа и культуры

Aastal 1409 sai Trakai ka Magdeburgi õigused, samal aastal avati linnas kihelkonnakool.Steponas Maculevičius, Doloresa Baltrušiene, Znajomość z Litwą. Księga tysiąclecia. Tom pierwszy. Państwo, Kraštotvarka, Kaunas, 1999, ISBN 9986-892-34-1, lk. 26. XV sajandil valmis ka linna raekoda. Aastal 1413 kujunes linn Trakai vojevoodkonna halduskeskuseks.

Alates XVI sajandi algusest hoiustati Trakais Leedu suurvürstiriigi arhiivi ehk Leedu Meetrikat. XVI ja XVII sajandil hakkas linna tähtsus poliitilise, kaubandus- ja kultuurikeskusena vähenema. Aastal 1609 põöetasid katoliku fanaatikud maha kohaliku mošee, sünagoogi ja protestantide pühakoja.J. Kiełpiński "Pogoń za Litwą. Sześćset lat po Grunwaldzie" PIW 2010 a. XVII sajandi keskel oli linn Vene-Poola sõja ajal mitu aastat Moskva okupatsioonivägede valduses; sel ajal laastati linn ja põletati see maha. Ühtlasi purustati ka mõlemad Trakai linnused.Городския поселения в Российской империи: Том первый  Trakai põletati maha ka Põhjasõja ajal.

Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Новые ТрокиТроки. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, ТKd. 33А (66) : Томбигби — Трульский собор. С.-Петербургъ, 1901., 887 lk. või Троки.роки. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 5 (Таарджалъ — Яя). СПб, 1885, 224 lk..  Linn kuulus Vilno kubermangu ja oli Troki maakonna halduskeskus.

Aastal 1915 purustas Saksa sõjaväe kahurituli Trakai kesklinna. Sõdadevahelisel ajal kuulus Poola koosseisu. Aastal 1924 asutati sinna õpetajate seminar, kus koolitati pedagooge [Vilniuse ümbruskonna algkoolide tarbeks. Linnas asus ka Piirivalvekorpuse Trakai pataljon. Aastal 1938 avati linnas karaiimide muuseum.

Aastal 1946 liideti Trakaiga suur osa selle ümbruskonna alasid. Aastal 1854 eraldati sellest Senieji Trakai ümbruskonna alad. Aastal 1960 moodustati Trakai maastikukaitseala, aastal 1991 aga Trakai rahvuspark. Nõukogude perioodil rajati linna kämping, jahtklubi, turismibaas ja kaks puhkebaasi.

Linn oli 2020. aastal Leedu kultuuripealinn.

Elanike arv
<tr valign=top><td>
 1267 (1804)
 2191 (1870)
 2800 (1897)
 2390 (1901)
 2530 (1931)
 3100 (1939)
 3100 (1959)
<td>
 4677 (1970)
 6000 (1976)
 5763 (1979)
 6703 (1989)
 5725 (2001)
 4933 (2011)
 5400 (2019)

2011. aastal olid 66,53% elanikest leedulased, 19,01% poolakad, 8,8% venelased, 1,44% valgevenelased, 0,63% ukrainlased ja 0,59% tatarlased.

 Sõpruslinnad 

  Malbork, Poola
  Nowy Sącz, Poola
  Góra, Poola
  Giżycko, Poola

  Szydłowiec, Poola
  Alanya, Türgi
  Bernburg, Saksamaa
  Rheine, Saksamaa

 Tuntud elanikke 

pisi|püsti|Algirdas Vaclovas Patockas
pisi|püsti|Seraja Šapšal
pisi|püsti|Vassili I ja Leedu Sofia
Kristinas Astikas – Leedu ülik
Troki Isaak – karaiimi filosoof
Abraham ben Jošijahu – karaiimi luuletaja ja arst
Antoni Tadeusz Przezdziecki – Rzeczpospolita poliitik
Boguslavas Kaplanovskis – karaiimi preester
Jossif Žilinski – Vene geodeet ja sõjaväelane
Feliksas Maleckis – karaiimi preester
Bogusław Firkowicz – karaiimi preester
Simon Kobecki – karaiimi dramaturg
Vladimir Belski – Vene luuletaja ja libretist
Seraja Šapšal – karaiimi hakham
Pola Wawer – Poola arst
Rafał Abkowicz – karaiimi preester
Simonas Firkovičius – karaiimi preester ja luuletaja
Ananiasz Zajączkowski – karaiimi orientalist
Simonas Kobeckas – karaiimi luuletaja ja dramaturg
Aleksander Dubiński – karaiimi orientalist
Szymon Pilecki – karaiimi insener ja sõjaväelane
Edward Narkiewicz – Poola kunstnik
Halina Kobeckaitė – Leedu diplomaat
Marek Czasnojć – Poola fotograaf ja marinist
Algirdas Vaclovas Patackas – Leedu poliitik
Romualdas Kozyrovičius – Leedu poliitik
Natalja Kalašnikova – Nõukogude sõudja
Povilas Čukinas – Leedu korvpallur
Steponas Babrauskas – Leedu korvpallur
Petras Stankeras – Leedu ajaloolane
Marian Iwańciów – Poola kunstnik
Amvrossi (Fedukovits) – Vene vaimulik
Igoris Steško – Leedu jalgpallur
Jadvyga Zinkevičiūtė – Leedu poliitik
Leedu Sofia – Moskva vürstinna

Viited

 Välislingid 

Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
 Linn portaalis vietoves.Lt

Kategooria:Leedu linnad
Kategooria:Trakai rajoon