Eestimaa konsistoorium

Eestimaa konsistoorium (ka Eestimaa provintsiaalkonsistoorium) oli 1629Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Konsistoorium–1919. aastani Eestimaal Tallinnas Toompeal tegutsenud Rootsi riigikiriku Evangeelse luterliku kiriku, VELK Eestimaa konsistooriumiringkonna, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kiriku haldusorgan. 

Eestimaa konsistooriumi juhtis Rootsi ajal kuni 1710. aastani Eestimaa piiskop Eestimaa Evangeelse luterliku kiriku kõrgeim vaimulik juht Eestimaa superintendent, aastast 1638 Eestimaa piiskopEestimaa ülemsuperintendent Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1188. Eestimaa konsistooriumi ülemsuperintendent oli ühtlasi Tallinna toomkiriku ülempastor. Vene valitsusajal oli  provintsiaalkonsistooriumi ja  VELK Eestimaa konsistooriumiringkonnas konsistooriumi presidendiks, ilmalik Eestimaa rüütelkonna maanõunik.

 Kuninglik konsistoorium Tallinnas
1638. aastal nimetati Tallinna ja Eestimaa piiskopiks Joachim Jhering ning temast sai samal aastal loodud vaimulikest liikmetest koosneva Tallinna kuningliku konsistooriumi eesistuja (president). Talle 2. juunil 1638 antud kuninglik instruktsioon oli kuni 1686. aasta Rootsi kirikuseaduse kehtestamiseni Eestimaa kirikukorralduse ja valitsemise põhialus.Eesti Ajalooarhiivi fond Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Konsistoorium - 1187

Rootsiaegne kuninglik konsistoorium  Tallinnas tegutses Toompeal ja konsistooriumile allusid Eestimaa luterlike praostkondade (Harju, Järva, Viru, Maa-Lääne, Ranna-Lääne ja Saarte-Lääne praostkond) maakogudused ja Toompea Tallinna toomkirikut ning konsistooriumi juhtis Eestimaa piiskop. 

Tallinna linnakoguduste  haldus- ja kohtulik  kirikuvalitsus Tallinna linnakonsistoorium oli asutatud 1629. aastal, 1686. aasta Rootsi kirikuseadusega kaotati alamkonsistooriumid ja Tallinna linna vaimulikkond allutati 1692. aastast Eestimaa piiskopile ning Tallinna toomkapiitlile. Karl XI poolt 30. novembril 1692 Eestimaa piiskopkonna jaoks välja antud Rootsi 1686. aasta kirikuseaduse täiendusega"Declaration der Kirchen-Ordnung. Königliche Majestäten gnädigste Resolutsion und Erklärung derer von Ritter- und Priesterschaft in Ehstland, durch den Bischof Johann Heinrich Gerthius" Nordische Miscellaneen. 1781 lk. 163–193, muutus Eestimaa territoriaalkirik Rootsi territoriaalkiriku üheks Eestimaa piiskopkonnaks ja sellega liideti ka Tallinna territoriaalkirik.

Alates 17. sajandist toimus Eestis kohtupidamine luterlikus kirikus konsistooriumites. Vaimulike süüasju arutas esmase kohtualluvuse korras konsistoorium, rängemad kuriteod anti üle kaelakohtutele ehk kriminaalõigusemõistmisele, kuid ka seal said konsistooriumi liikmed olla arutamise juures.Seisusliku kirikukohtu mõju taandus iseseisvunud Eestis visalt, novaator.ee, 13.05.2025

 Eestimaa provintsiaalkonsistoorium 
Harku kapitulatsiooniaktiga 29. septembrist 1710 Põhjasõjas anti Tallinna linnale selle varasem episkopaalõigus. Eestimaa provintsiaalkonsistoorium organiseeriti 15. märtsil 1715 ja kuni 1833. aastani juhtisid Eestimaa kiriklikku elu selle konsistooriumi esimesed assessorid ehk Tallinna Rüütli- ja Toomkiriku ülemvaimulikud. Eestimaa rüütelkond soovis endale kiriku suhtes ka kõiki neid õigusi, mis olid olnud varem Rootsi kuningal Eestimaa kiriku suhtes. Rüütelkond nõudis ka piiskopiameti kaotamist ja konsistooriumi presidendiks Eestimaa rüütelkonna maanõuniku määramist. Tüli kestis 1743. aastani, mil senat otsustas asja rüütelkonna kasuksPIISKOPKONDADE AJALUGU LUTERLIKUST ROOTSI AJAST KUNI EESTI VABARIIGINI, eelk.ee (vaadatud 13.07.2022). Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi (saksa k. Estländische Provinzialkonsistorium) presidendiks oli Eestimaa rüütelkonna maanõunik, kelle abiks oli Toomkoguduse ülemõpetajaTallinna Toomkirik 700-aastane, Waba Maa, nr. 254, 28 oktoober 1935 ja ülejäänud liikmed olid (kuni 1832. aastani), vaimulikud: praostid ja lihtpastorid.

Konsistooriumi kõrgemaks kiriklikuks kohtuks oli nn. ülem-apellatsioonikohus.

 VELK Eestimaa konsistoorium 
Pärast 1832. aasta kirikuseadust (millega kadusid mitmed kohalikud e provintsiaalkonsistooriumid (Saaremaa provintsiaalkonsistoorium, Tartu linnakonsistoorium, Pärnu linnakonsistoorium jne)Moskva Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi arhiivifond (F 1629) Moskva Ajaloo Keskarhiivis, www.ra.ee) nimetati konsistooriumi kui Eestimaa konsistooriumiringkonna Eestimaa provintsikonsistoorium. Pärast Tallinna rae kaotamist, 1890. aastal, ühendati Tallinna konsistoriaalringkond Eestimaa konsistoriaalringkonnaga.

Eestimaa konsistooriumi koosseis 1914. aastal: president: parun Alfred Rosen-Wichterpal, Eestimaa rüütelkonna maanõunik; asepresident: Daniel Burchard Lemm, kindralsuperintendent.

Ilmik-assessorid: Alexander von Weiss, Ernst Samson von Himmelstjerna. Vaimulikud assessorid: Konrad von zur Mühlen, Tallinna Niguliste koguduse pastor; Max Krause, Viru-Nigula koguduse pastor. Sekretär, aadli Vaeslastekohtu sekretär. Sekretär ja tõlk: Roman von Bodisco, asjaajaja ja notar: Roman von BodiscoDIE EVANGELISCH-LUTHERISCHE KIRCHE IN RUSSLAND. 1914..

 Eestimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistoorium 
1919Eestimaa Ew.-Lutheri usu konsistoriumi terwitus Ajutisele Walitsusele.,  Tallinna Teataja (1910-1922), nr. 67, 24 märts 1917 Tallinnas loodi kirikukongressil Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku (EELK) esimene kirikuvalitsus ehk EELK Konsistoorium, koosseisus: piiskop Jakob Kukk, vaimulikud assessorid Johan Kõpp ja Jaan Lattik, konsistooriumi abipresident dr. Friedrich Akel (presidendiks oli kogu aeg piiskop), ilmalikud assessorid Viktor Kargaja ja G. SoosaarKirik ia kool (10 ) Luteri kirik Eesti Vabariigis, Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 28. jaanuar 1981

 Konsistooriumi presidendid 
Johann Jacob Pfeiff (1613–1676), Eestimaa konsistooriumi president ja Tallinna Toomkiriku saksa koguduse pastor.
165..., Abraham Winkler vanem (1606–1657), Eestimaa konsistooriumi president ja Tallinna Toomkiriku saksa koguduse pastor
1658–1664 Andreas Virginius, Eestimaa konsistooriumi president ja Eestimaa piiskop 
1684–1695 Johann Engelhardt Bender (1623–1699), Eestimaa konsistooriumi direktor ehk president
1715–1728, Adam Johann von Uexküll (1662–1729), Eestimaa konsistooriumi president  ja Eestimaa maanõunik
1730, Johann Abraham Winkler vanem (1676−1742), Eestimaa konsistooriumi eesistuja ja Koeru koguduse pastor
1738–1743, Jakob Heinrich von Ulrich (surnud 1743), Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
1743–1745, Christopher Engelbrecht von Kursell (1685–1756), Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
1749–1762 Georg Johann von Stackelberg, Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
–1768, Otto Jürgen von Hastfer (surn. 1773), Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
1768–1787, Georg Ludwig von WrangellAdressbuch der Revalischen Statthalterschaft. Vom Jahre 1787. Gedruckt mit Lindforscheschen Schriften, seite 62 (1726–1796), Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
1787–1802 Otto Friedrich von Stackelberg, Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
1803–1815 Hermann Ludwig von Löwenstern, Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
1815–1846, Reinhold Gottlieb von Maydell (1771−1846), Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
1834–1862, Carl Christian Friedrich Rein,  Eestimaa superintendent ja konsistooriumi asepresident
1847–1868Eduard Paucker, Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848: Im Anschlusz an "Ehstlands Geistlichkeit von H. R. Paucker", Reval 1885, seite 1, Wilhelm von Ungern-Sternberg (1797–1868)Georg Vilhelm Teodor Ungern-Sternberg. Lantråd i Estland 1845-01-18. Preses i konsistoriet i Reval 1847. Död 1868, www.adelsvapen.com, VELK Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi ilmalik presidentStackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, seite 449 ja Eestimaa maanõunik
1863–1887, Ernst Wilhelm Woldemar Schultz,  Eestimaa superintendent ja konsistooriumi asepresident
1868–1879, Otto von Lilienfeld (1805–1896), VELK Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi ilmalik president ja Eestimaa maanõunik
1880–1882, Alexander von Grünewaldt (1805–1886), VELK Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi ilmalik president ja Eestimaa maanõunik
1882Carl Rall, Sammlung von Bildnissen Estländischer Pastoren., Revalsche Zeitung, nr. 183, 23 august 1905, Eduard von Maydell, VELK Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi ilmalik president ja Eestimaa maanõunik
1888–1904, Magnus Heinrich Ferdinand Leopold Hörschelmann,  Eestimaa superintendent ja konsistooriumi asepresident
1884–1894, Wilhelm von Wrangell (1831–1894), Eestimaa konsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
1893–1902, Otto von Lilienfeld  (1865–1940), Eestimaa konsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
1904–1918, Daniel Burchard Lemm,  Eestimaa superintendent ja konsistooriumi asepresident
1910–1911 Ferdinand von Wrangell (1863–1911), VELK Eestimaa konsistooriumi president ja Eestimaa maanõunik
1911, Alfred von Rosen (1850–1921), VELK Eestimaa konsistooriumi president, Eestimaa maanõunik
1918–1919, Wilhelm Kentmann,  Eestimaa superintendent ja konsistooriumi asepresident
Otto von Lilienfeld (1865–1940), VELK Eestimaa konsistooriumipresident ja Eestimaa maanõunik

Vaata ka
 Kategooria:Eestimaa konsistooriumi vaimulikud assessorid
 Saaremaa konsistoorium, Liivimaa ülemkonsistoorium
 Tallinna linnakonsistoorium

Viited

 Kirjandus 
Eduard Paucker, Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848: Im Anschlusz an "Ehstlands Geistlichkeit von H. R. Paucker", Reval 1885, seite 1
Välislingid


Kategooria:Evangeelne kirik Eestis
Kategooria:Eestimaa konsistoriaalringkond
Kategooria:17. sajand Eestis
Kategooria:Rootsi valitsusaeg Eestis
Kategooria:Eestimaa rüütelkond
Kategooria:Eestimaa kubermang