Lachavičy

Lachavičy (Leedu keeles Liachavičai, poola keeles Lachowicze, transkribeerituna Ljahhavitšõ) on linn Valgevenes Bresti oblastis ja Lachavičy rajooni halduskeskus. Linna läbib raudteeliin Baranavičy–Łuniniec.

Linn on saanud nime ilmselt selle esimeste asukate poolakate järgi, keda valgevene keeles kutsuti ляхі. Samas on võimalik, et nimi pärineb hoopis Poola kaudu Valgevene aladele rännanud juutidelt, kelle murrakus samasugune sõna tähendas tatrasööjaid.

Linnas on kolm keskkooli, gümnaasium, põllumajanduslik kolledž ja laste spordikool. Lachavičys on ka kaks kultuurimaja ja kolm raamatukogu. Linna ajaleht on «Ляхавіцкі веснік». 

Tööstus on koondunud raudteejaama ümbrusse. Lachavičys on toiduainetetööstus, seal töödeldakse puitu ja valmistatakse ehitusmaterjale. Linnas on neli ehitusettevõtet.

Suurem osa linna ajaloolistest vaatamisväärsustest on hävinud. Osalt on säilinud vanalinn, linnas on XIX sajandil ehitatud sünagoog ja katoliku kirik aastast 1909. Hävinud on mošee, kuus linna piiridesse jäänud mõisakompleksi, kaks vana kirikut ja kabel, samuti pole säilinud Lachavičy kindlus.

 Ajalugu 

Lachavičyt on esmamainitud XV sajandil. XVI sajandi alguses läks asula Goštautaste suguvõsa valdusse. 1542. aastal sai asula omanikuks Barbara Radziwiłłówna, kelle kaudu sai 1547. aastal asulast suurvürstide valdus. Esimene täpselt dateeritud dokument asula kohta pärineb aga 1572. aastast, mil asula omanikeks said Chodkiewiczid ja asulast sai krahvkonna keskus.


XVI sajandi lõpus ehitati Lachavičysse kivist kindlus, mida tugevdasid algusest peale neli bastioni. Juba aastail 1695–1596 jooksid kasakad kindlusele tormi, aga edutult.

XVII sajandi alguses sai Lachavičyst alev, ühtlasi läks see 1635. aastal Sapiehade valdusse. Uputuse ajal piirasid kindlust kuus kuud Moskva väed. kuid edu neil ei olnud. Lachavičy jäi ainsaks kindluseks Leedu aladel, mida vaenlastel ei õnnestunud vallutada. Kindlus hävis Põhjasõja ajal, mil kindluse kahurid Słucki kaitseks konfiskeeriti. 1706. aastal piirasid Rootsi väed kindluse sisse ja kui seda kaitsnud kasakate väesalk alistus, siis hävitasid rootslased kindluse, koos sellega ka selle juures asunud alevi.

Lachavičy kuulus algselt Navahradaki vojevoodkonda ja Navahradaki maakonda. XVIII sajandi alguses läks asula Massalskite valdusse, ent 1775. aastast sai sellest riikliku alluvusega alev. 

1793. aastal läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Lachavičy hakkas kuuluma Minski kubermangu Słucki kreisi. Asula hakkas arenema pärast raudtee ehitamist 1880. aastatel.

1921. aastast oli Lachavičy Poola koosseisus, 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Linnaõigused sai asula 1931. aastal.

 Tuntud elanikke 
Sergiusz Piasecki – Poola kirjanik
Fiodar Jeŭłašoŭski – Valgevene kirjanik
Franciszek Ksawery Niesiołowski – Rzeczpospolita riigitegelane
Jakub Szynkiewicz – Poola ja Valgevene orientalist ja usutegelane
Tadeusz Reyten – Rzeczpospolita riigitegelane
Jan Stanisław Sapieha – Rzeczpospolita riigitegelane
Piotr Morzkowski – Rzeczpospolita riigitegelane ja usureformaator
Nachman Shlomo Greenspan – Inglise rabi
Alaksandr Bahdančuk – Valgevene poliitik

 Viited 

 Välislingid 

 Linna ajaleht (valgevene keeles)
 Linna koduleht
 Linna juutide kogukonna portaal
 Linn YouTube'is I osa
 Linn YouTube'is II osa
 Lachavičy
 Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
 Lachavičy

Lachavičy