Eesti Üleüldise teaduse raamat

"Eesti Üleüldise teaduse raamat ehk encyklopädia konversationi-lexikon" on Karl August Hermanni 1900–1906 Tartus avaldatud entsüklopeedia.

Enamik artikleid on anonüümsed, tuvastatud on vaid üksikud autorid. Suurem osa illustratsioone on võetud teistest trükistest, Eesti teemasid kajastavad vähesed pildid. Mitmeid teemasid käsitles Hermann oma entsüklopeedias esimesena kogu eestikeelses kirjasõnas, seepärast tuli tal tegeleda laialdase sõnaloomega. Entsüklopeedia saatetekstide hulgas oli ka sõnaseletusi, kuid rohked uudissõnad raskendasid lugemist ning ärritasid kriitikuid. Samas on mitmed entsüklopeedia tarbeks välmitud terminid siiski käibele läinud või ka hiljem velmatud.

Ehkki Hermann pani entsüklopeediale suuri lootusi ning algselt kirjutas ka hulgast kaastöölistest, jäi lõpuks siiski tema kanda niihästi suurem osa kirjatööst kui ka rahastusest. Algul regulaarselt ilmuma pidanud vihikud jäid rahapuuduse ja Hermanni kehva tervise tõttu venima, mistõttu langes ka tellijate arv. Ajakirjanduses kritiseeriti entsüklopeediat ägedalt, nii nagu tollal (ja hiljemgi) enamikku teisigi Hermanni ettevõtmisi. See kõik halvendas omakorda ta tervist ning lükkas uute vihikute ilmumise edasi. Entsüklopeedia avaldamisel oli oluline roll Hermanni majandusliku seisu halvenemises 1900. aastatel, nii et võlgadest vabaneda ta eluajal ei jõudnudki ning pärast tema surma 1909. aastal jäigi osa võlgu tema perekonna maksta.

Entsüklopeedia jäi lõpetamata. Selle esimene köide ilmus vihkude kaupa 1900–1904. Teine köide (tähed B, C, D, E, 1906) katkeb poolelt sõnalt 64. leheküljel (muutmata kirjaviisis): Brasilia ühisvabadkoosdused on Lõuna-Amerika kõige suurem maade kogu, kuid on üleüldse maailma kõige laialdasemate ühisde ehg riikide sekka lugeda, ta on 8,337,218 rtklm ehg 166,740 rtpnk. suur, mis põhjatul ruumil kõigesd vaevalt 20 milj. inimesd (nende seas 600,000 medsa indiani) elavad. Maapind on ruumikas küllalt, et siis, kui see põlisesd med-

 Hinnangud 
Hermanni entsüklopeedia kohta on kirjutatud väiksemaid ülevaateid ning käsitletud üksikküsimusi teadusartiklites, kuid põhjalikku analüütilist ülevaadet selle kohast ja mõjust Eesti kultuuriloos tänini ilmunud pole.

 Vaata ka 
 Eesti rahvaleksikon
 Eesti Entsüklopeedia
 Eesti entsüklopeedia
 Eesti nõukogude entsüklopeedia
 ENEKE
 TEA entsüklopeedia
 Eestikeelne Vikipeedia

 Viited 

Välislingid

 1. köide, täht A, 1900–1904, Kirjandusmuuseumi depositoorium KIVIKE
 2. köide, täht B, 1906, Kirjandusmuuseumi depositoorium KIVIKE
 Tiiu Reimo. "Esimene eesti entsüklopeedia – 100" Raamatukogu, 5/2000, lk 15–17 (PDF)
 Raul Veede. "Eestikeelne entsüklopeedia saab 125-aastaseks" Horisont, 10. aprill 2025

Kategooria:Eesti entsüklopeediad