Symbian

Symbian on suletud lähtekoodiga mobiilseadmete operatsioonisüsteem, mis on loodud nutitelefonidele. Selle haldamisega tegeleb ettevõte Accenture. Symbian oli populaarne mitme mobiiltelefonifirma seas, näiteks Nokia, Samsung, Motorola ja Sony Ericsson. Symbian oli maailma kõige populaarsem nutitelefonide operatsioonisüsteem kuni 2010. aasta lõpuni, mil Android sellest möödus.

 Ajalugu 
pisi|Symbiani logo kuni 2009. aasta aprillini

Symbian sai alguse operatsioonisüsteemist EPOC, mille lõi firma Psion 1980. aastatel. 1998. aasta juunis sai Psionist firma Symbian Ltd., mis oli Psioni ja telefonifirmade Ericsson, Motorola ja Nokia ühisfirma.

2008. aasta juunis võttis Nokia Symbian Ltd. firma üle ja loodi uus sihtasutus The Symbian Foundation. Sihtasutuse eesmärgiks oli pakkuda Symbiani kasutustasuta ja avatud lähtekoodiga. 2010. aasta veebruaris avaldati Symbiani lähtekood ametlikult. Nokiast sai kõige suurem panustaja Symbiani koodi, kuna neil olid olemas ressursid nii Symbiani operatsioonisüsteemi põhiosa kui ka kasutajaliidese jaoks.

11. veebruaril 2011 teatas Nokia, et nad sõlmisid partnerluslepingu Microsoftiga ja nende uueks peamiseks nutitelefonide operatsioonisüsteemiks sai Windows Phone. Selle tõttu jäi Symbian tagaplaanile ja selle kasutus mobiilsete rakenduste platvormina langes järsult.

5. aprillil 2011 lõpetas Nokia Symbiani lähtekoodi avalikustamise. Sama aasta 22. juunil sõlmiti leping firmaga Accenture, et nad võtaksid Symbiani-põhise tarkvara arendamise ja tugiteenuste pakkumise üle kuni aastani 2016. Umbes 2800 Nokia töötajat suundus tööle Accenturesse.

 Ülevaade 
 Kasutajaliides 

Symbianil on loomisest saadik olnud omad graafilised tööriistad, mis on tuntud kui AVKON (varem Series 60). S60 disainiti kasutamiseks klaviatuurilaadsetel klahvistikel, nagu 15-klahviline telefoni klahvistik või mini-QWERTY klaviatuur. AVKONi põhine tarkvara on mõlemat pidi ühilduv kuni Symbian^3 versioonini. Symbian^3 sisaldab ka Qt raamistikku, mis on soovitatav kasutajaliidese tööriist uute rakenduste jaoks. Qt on võimalik paigaldada ka vanemate Symbiani seadmete peale.

Nokia soovitab, et rakenduste arendajad kasutaksid Qt Quicki raamistikku koos QML keelega, kuna tegemist on kõrgetasemelise, deklaratiivse kasutajaliidese ja skriptimisraamistikuga, mis töötab nii Symbiani kui ka MeeGoga. Üha rohkem rakendusi läks üle Qt-s tehtud kasutajaliidesele, nii et vana AVKON raamistik hakkas välja surema ja seda ei kaasatud enam uute seadmete peal. Selle tõttu lõppes mõlemapidine ühilduvus vanade S60 rakendustega.
 Brauser 
Symbian^3 ja sellest varasemad versioonid sisaldavad WebKiti-põhist brauserit. Symbian oli esimene mobiilseadmete platvorm, mis WebKiti kasutas. Mõnel vanemal Symbiani mudelil on vaikebrauseriks Opera Mobile. Symbian Anna väljastamisega anti välja uus brauser, mis oli kiirem ja parema kasutajaliidesega.
 Keeletugi 
Symbian pakub laialdast keeletuge, et kolmanda osapoole rakenduste arendajad saaksid oma tooteid lokaliseerida. Symbian Belle, mis on kõige hilisem Symbiani versioon, pakub tuge 48 keelele.

Symbiani kasutajad, kes kasutavad mitteladina tähestikku ja soovivad ladina tähtede kirjutamiseks sisestuskeelt vahetada, on kurtnud keerulise keelevahetuse üle. Probleem tuleneb sellest, et puudub üks nupp, mis lubaks kiiresti kahte keelt omavahel vahetada. Praeguse seisuga peab kasutaja keelevahetuseks minema menüüsse ja sealt nooleklahvidega soovitud keele välja otsima, et ainult ühte tähte kirjutada. Pärast seda tuleb protsessi korrata, et oma algne keel tagasi saada.

 Rakenduste arendamine 
 Qt 
Alates 2010. aastast on Symbiani arendustarkvaraks olnud C++, mis kasutab Qt raamistikku. Qt kasutamiseks on olemas Qt Creator ja Carbide arenduskeskkonnad. On olemas ka telefoni simulaator, millega saab Qt rakendusi testida. Simulaatoris ei pea rakenduste käitamiseks midagi emuleerima ega teiste platvormide jaoks kompileerima. Rakenduste arendamiseks saab kasutada kas C++ või QML keelt.
 Symbian C++ 
Kuna Symbiani operatsioonisüsteem on kirjutatud C++ keeles, siis on võimalik seda kasutada ka arenduskeelena. Enne Qt arendustarkvara loomist oligi Symbian C++ põhiliseks arenduskeskkonnaks. Symbian C++ on keeruline programmeerimiskeel, kuna seal kasutatakse deskriptoreid, aktiivseid objekte ja puhastus-pinu. Seetõttu on ka üsna lihtsaid programmijuppe raskem implementeerida kui teistes keskkondades.

Symbian C++ programmeerimiseks kasutatakse tavaliselt arenduskeskkonda. Varasemate versioonide jaoks eelistati CodeWarrior arenduskeskkonda. 2006. aastal asendas CodeWarriori tööriistad Carbide.c++, mis on Nokia arendatud Eclipse-põhine arenduskeskkond. Carbide.c++ toetab ka Microsoft Visual Studio 2003 ja 2005 versioone tänu Carbide.vs pluginale.
 Muud keeled 
Symbiani seadmeid saab programmeerida ka järgnevates keeltes: Python, Java ME, Flash Lite, Ruby, .NET, Web Runtime ja C/C++.

Varem sai Symbiani programmeerimiseks kasutada ka keeli Visual Basic, Visual Basic .NET ja C# – see oli võimalik AppForge Crossfire'i pärast. Appforge Crossfire oli plugin Microsoft Visual Studiole, aga 13. märtsil 2007 Appforge firma suleti.

 Rakenduste väljastamine 
Loodud rakendused peavad kuidagi jõudma klientide telefonidesse. Rakendused on pakendatud SIS-failidesse, mille kasutajad saavad kas alla laadida, arvutist otseühenduse teel, Bluetoothiga või mälukaardilt. On võimalik ka telefonifirmadega partnerlepe sõlmida ja oma tarkvara toodetud telefonidega kaasata. Rakendused peavad olema Symbiani allkirjastatud, et saada juurdepääs teatud süsteemikomponentidele. Allkirjastamine on arendajatele tasuta.

 Pahavara 
 Cabir 
Symbiani operatsioonisüsteemile on loodud mitmesuguseid viirusi, nendest kõige tuntum on ussviirus Cabir. Arvatakse, et Cabir oli esimene viirus, mis nakatas mobiiltelefone. Selle viirusega nakatunud telefon kuvab ekraanile sõnumi "Caribe" iga kord, kui telefon sisse lülitatakse. See on üsna kahjutu viirus, kuid sellega näidati maailmale, et ka telefonid pole viiruste eest kaitstud. Cabir on võimeline levima teistesse telefonidesse Bluetoothi kaudu.

 Muud viirused 
Drever.A on pahavara, mis üritab peatada Symbiani viirusetõrjeprogrammide Simworks ja Kaspersky käivitumist.
Locknut.B on pahavara, mis paistab kui uuendus Sybmian S60 mudelile, kuid pärast paigaldamist jooksutab kokku tähtsaid süsteemikomponente. Selle tõttu ei saa telefonil ühtegi rakendust käitada.
Mabir.A on analoogne Cabiriga, kuid lisatud on multimeedia sõnumite funktsioonid.
Fontal.A on pahavara, mis põhjustab telefoni taaskäivitamise ebaõnnestumise. Telefon jääb taaskäivitustsüklisse lõksu kuni telefoni vormindamiseni, mis põhjustab ka kõikide andmete kaotamise.

Turuosa ja konkurents
16. novembriks 2006 oli toodetud 100 miljonit nutitelefoni, mis töötasid Symbiani operatsioonisüsteemiga. Aastaks 2009 oli see arv suurenenud 250 miljonini.

Kui 2006. aastal oli Symbiani käes 73% nutitelefoni turust, siis 2011. aasta teiseks kvartaliks oli Symbianil vaid 22,1%.

Nutitelefonide populaarsuse tõus tõi kaasa mitme uue mobiilioperatsioonisüsteemi turule toomise. Symbiani müük küll kasvas, kuid nende turuosa langes. 2010. aasta veebruaris tehtud turu-uuringu kohaselt oli Symbiani käes 47,2% nutitelefonide turust, RIMi käes oli 20,8%, Apple'il 15,1%, Microsoftil 8,8% ja Androidil 4,7%.

Aastatel 2009–2010 lõpetasid Motorola, Samsung, LG ja Sony Ericsson Symbiani toetamise ning pöörasid tähelepanu sellistele alternatiivsetele mobiilseadmete operatsioonisüsteemidele nagu Android ja Windows Phone.

2012. aasta teiseks kvartaliks oli Symbiani turuosa vähenenud enneolematult väikseks – vaid 4,4 protsendile.

 Viited 

Kategooria:Mobiilsete seadmete operatsioonisüsteemid