Hollandi krahv

Hollandi krahvid valitsesid 10. ja 16. sajandini Hollandi krahvkonda Madalmaades.

 Hollandi dünastia 

Esimene Hollandi krahv Dirk I oli Friisimaa krahvi Gerolfi poeg või kasupoeg. Ta sai aastal 922 Karl Paksult maad Egmondi ümbruses Bladellas (tänapäeva Bladel Eindhoveni lähedal Hollandis). Seda nähakse Hollandi krahvkonna algusena. Kuid kuni umbes aastani 1100 olid krahvkonna tavalisteks nimedeks Lääne-Friisimaa, Friisimaa või Kennemerland; vaatamata sellele nimetatakse krahve alates Hollandi krahv Dirk I-st.

NB! Mõne esimese krahvi kronoloogia pole selge.

 Gerolf (880–896)
 Dirk I (896–931)
 Dirk II (939–988)
 Arnulf (988–993)
 Dirk III (993–1039)
 Dirk IV (1039–1049)
 Floris I (1049–1061)
 Gertrud Saksimaalt (regent)
 Robrecht (regent)
 Godfried (regent)
 Dirk V (1061–1091)
 Floris II (1091–1121)
 Dirk VI (1121–1157)
 Floris III (1157–1190)
 Dirk VII (1190–1203)
 Ada (1203–1207)
 Lodewijk I (1203–1207)
 Willem I (1203–1222)
 Floris IV (1222–1234)
 Willem II (1234–1256)
 Floris de Voogd (1256–1258, regent)
 Floris V (1256–1296)
 Jan III van Renesse (1296, regent)
 Wolfert I van Borselen (1296–1299, regent)
 Jan II van Avesnes (1299 as regent)
 Jan I (1296–1299)

 Avesnes 

Kui Jan I lastetuna suri, päris krahvkonna Jan II van Avesnes, Hainaut' krahv.

 Jan II (1299–1304)
 Willem III (1304–1337)
 Willem IV (1337–1345)
 Margaretha I (1345–1354)

 Wittelsbachid 

Margaretha valitsemise ajal omas tema poeg Willem V tegelikku võimu krahvkonnas. Ta sai ise valitsejaks Konksude ja tursa sõdade tulemusena. Ta oli ka Baieri-Straubingi hertsog Wilhelm I.

 Lodewijk (1345–1347)
 Willem V (1354–1388)
 Albrecht I (1388–1404)
 Willem VI (1404–1417)
 Jacoba (1417–1432)
 Jan III (1417–1425)
 Jan IV (1418–1427)
 Humfred (1422–1425)
 Frank van Borssele (1432)

Jan III ja Jacoba vahel oli pärilussõda. Selle sõja võitis aastal 1432 Burgundia Philippe, kes oli vahepeal pärinud Jani nõuded krahvkonnale. Philippe oli Willem VI vennapoeg, kes oli abiellunud Burgundia Philippe Südi tütrega. Aastal 1432 sundis ta Jacoba loobuma enda kasuks Hainaut'st ja Hollandist.

 Valois'd 

 Philippe Hea (1432–1467)
 Charles Südi (1467–1477)
 Marie Rikas (1477–1482)

 Habsburgid 

 Maximilian (1482–1494, regent)
 Philipp Ilus (1494–1506)
 Charles II (1515–1555)
 Filips III (1555–1581, 1581–1598 titulaarne)

Burgundia ja Habsburgide 'võõrvõimu ajal' valitses krahvkonda asehaldur krahvi nimel. Aastal 1581 kuulutasid Ühendatud Provintside Generaalstaadid end Hispaania Felipe II võimust sõltumatuks. Kuni Münsteri rahuni aastal 1648 kasutasid Hispaania kuningad Hollandi krahvi tiitlit, kuid nad olid kaotanud tegeliku võimu krahvkonna üle Hollandi Staatidele.

 Filips IV (1598–1621, titulaarne)
 Filips V (1621–1648, titulaarne, tiitel kaotati aastal 1648)

 Hollandi krahvkond ja Lääne-Friisimaa 1582–1795 

Krahvkond jäi Hollandi Vabariigi koostisosana alles aastani 1795. Krahve siiski enam ei olnud, kuna Hollandi ja Lääne-Friisimaa Staadid olid krahvkonna suveräänid (kuigi krahviametit pakuti aastal 1584 Oranje Willemile veidi enne tema surma). Asehaldurid, kes olid Staatide teenistuses, olid sel ajal de facto täidesaatev võim.

Kategooria:Hollandi ajalugu
Kategooria:Hollandi krahvkond