Maamiilits

Maamiilits on sõjaajalooline termin irregulaarsete ajutise iseloomuga maakaitsevägede kohta.

Prantsuse keelest Ida- ja Põhja-Euroopa keeltesse laenatud mõiste milice omas 17.-18. sajandil hilisemast ja tänasest mõistest märksa laiemat sisu. Niisamuti tähendas land-milice mitte üksnes maamiilitsat, vaid laiemalt maal komplekteeritud väge. 

Nii ei olnud Põhjasõjas Läänemereprovintsides 1701. aastal Eesti- ja Liivimaal Karl XII korraldusel loodud eesti ja läti sõdurkonnaga loodud väed mitte maamiilitsarügemendid (rootsi k. lantmilisregemente, Wieriska lantmilisregemente, Wikiska lantmilisregemente), vaid nekrutivõttude alusel regulaarsed sõjaväeosadKalle Kroon, “Kolme lõvi ja greifi all Põhjasõjas: Eestlased ja lätlased Rootsi armees, nähtuna sotsiaalmajanduslike muutuste taustal 17. sajandi lõpul – 18. sajandi alguses”Kalle Kroon, Vanast heast rootsi ajast ajaloolase pilguga, Raamat, Eesti Kirjastuste Liidu ajaleht, Nr 8 (20) 21. september 2007. lk 8 ning mõiste "maamiilits" oleks nende kohta eksitavKalle Kroon, Eestlaste vabadusest ja väest Rootsi aja lõpul.  Horisont 2, 2013, lk 38-47.

Oma kaasaegse mõiste omandas termin "maamiilits" üldisemalt 19. sajandi alguseks, näiteks 1806–1807 ja 1812. aasta maamiilits Balti kubermangudesRein Helme, Liivimaa maakaitsevägi 1812. aasta isamaasõjas, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 36, 1987, nr. 1, lk 59–73.

 Viited 

Kategooria:Sõjandus
Kategooria:1812. aasta isamaasõda
Kategooria:19. sajand Eestis
Kategooria:19. sajand Lätis
Kategooria:Põhjasõda Eesti alal