Schwengelm

Schwengelm, varem ka Schwengell ja Schwengeln (vene keeles Швенгельм) oli teadmata päritolu aadlisuguvõsa, mis suri välja 1857. aastal. 

Ajalugu
Suguvõsa esimestest esindajatest on teada Georgius Schwengelm, kelle päritolu on teadmata. 1631. aasta 1. augustil tõsteti Georgius Rootsilt aadliseisusse, kuid ei introdutseeritudSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 264 Rootsi rüütelkonda. 

Suguvõsa liikmeid
Georg (Georgius) von Schwengelm (suri pärast 1664), Rootsi sõjaväelane (kindralmajor), mõisaomanikStackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band II,  Görlitz, 1930, 
Gustav von Schwengelm (suri 1703), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), Pärnu komandant, Kavastu mõisarentnik
Jakob Heinrich von Schwengelm (1669−1710), Rootsi sõjaväelane (ooberst), viimane Rootsi-aegne Pärnu komandant, mõisaomanikStackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band II,  Görlitz, 1930, 
Berend Erich von Schwengelm (1693−1740), ooberst, mõisaomanik
Jakob Heinrich von Schwengelm (1704−1794), meeskohtunik, Eestimaa maanõunik, Kunda, Kavastu, Ruila, Valkla, Tudu, Huuksi, Palu, Kloodi, Venevere ning Luusika mõisaomanik
Berend Gustav von Schwengelm (1734−1774), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Venevere mõisnik
Georg Wilhelm von Schwengelm (1740−1794), Valkla ja Jäneda mõisaomanikStackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band II,  Görlitz, 1930, 
Peter Jakob von Schwengelm (1770−1846), kolleegiumisekretär, Eestimaa rüütelkonna sekretär, mõisaomanik
Jacob Eberhard von Schwengelm (1772–1829), haagikohtunik, Luusika ja Venevere mõisnik
Georg Otto Andreas von Schwengelm (1799−1857), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), metsakorpuse direktor
Schwengelmi suguvõsa mõisavaldused
pisi|Kloodi mõis. Schwengelmide valduses 1781−1839
Eestimaa:
Jädivere (Jeddifer) (1709−1710), Jäneda (Jendel) (u 1778−1792), Karinõmme (Karrinöm) (1730ndad−1757), Kloodi (Peuth) (1781−1839), Kunda (Kunda) (1747−1814), Luusika (Lusik) (1743−1821), Palu (Pallo) (1740ndad−1750ndad), Päri (Kattentack) (oli 1702, pandivaldus), Raeküla (Raeküll) (1800−1812, pandivaldus), Roela (Ruil) (1760ndad), Rosentali (Rosenthal) (1760ndad), Tudu (1750ndad−1760ndad) (Tuddo), Turpla (Turpel) (oli 1702, pandivaldus), Ulvi (Oerthen) (1750ndad), Valkla (Walküll) (1759−enne 1765 pandi-, enne 1765−1785 pärusvaldus), Veltsa (Weltz) (1730ndad−1757), Venevere (Wennefer) (1730ndad−1821)
Liivimaa eesti distrikt:
Alatskivi (Allatzkiwwi) (oli 1627, rendivaldus), Kabina (Kabbina) (1630−1770), Kavastu (Kawast) (1630−1752), Pilka (Pilcken) (1630−1770), Tammistu (Tammist) (1630−1770), Uue-Kastre (Kaster) (1628−1630)

Varia
Schwengelmi suguvõsa nimest on tulenenud Vana-Vigala mõisa kõrvalmõisa Vängla (Schwengeln) nimi.KNR. Vängla .

Viited

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 433.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 255-257.
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 264-265 .

Kategooria:Aadlisuguvõsad
Kategooria:Eestimaa aadlisuguvõsad
Kategooria:Eestimaa matrikliaadel
Kategooria:Liivimaa aadlisuguvõsad
Kategooria:Liivimaa matrikliaadel
Kategooria:Rootsi introdutseerimata aadel