Kehra Gümnaasium

pisi|Kehra Gümnaasiumi fassaad enne 2012. aastat
pisi|Kehra Gümnaasiumi algklasside maja 2020. aasta sügisel aadressil F. R. Kreutzwaldi tänav 4
Kehra Gümnaasium on üldhariduskool Harju maakonnas Anija vallas Kehras.

1850. aastal loodi Kehra Vallakool.M. Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. Tallinn, Tallinna Raamatutrükikoda. Lk 17 Hiljem on kool kandnud nimesid Kehra Algkool (aastast 1920), Kehra Mittetäielik Keskkool (aastast 1944), Kehra Keskkool (aastast 1946). 2007. aastal nimetati kool Kehra Gümnaasiumiks.

 Ajalugu 

 1850–1918 Kehra Külakool ja Vallakool 
1850 ehitati Kehra külasse jõe äärde koolimaja. Koolitöö algas mõni päev enne mardipäeva.

Esimene õpetaja oli Jakob Jäger.

Õpetati lugemist, kirjutamist, laulmist ja rehkendamist.

Kooli pidas üleval mõisahärra.

 1918–1940 Kehra Algkool 
1. novembrist 1919 paiknes Kehra 4-klassiline Algkool riigimõisalt renditud 1914. aastal ehitatud mansardkorrusega puumajas, mis seisis raudteeülesõidust paremat kätt Anija tee ääres. Hoone hävis sõja ajal.

Õpetati emakeelt, kodulugu, matemaatikat, looduslugu, maateadust, ajalugu, saksa keelt, joonistamist, laulmist, käsitööd ja võimlemist.

1928/1929. õppeaastal sai kool 6-klassiliseks algkooliks. Kooli pidaja oli Anija vald.

1938. aasta 11. septembril hakati arhitekt Erich Jacoby projekti järgi ehitama Kehra mõisapargi äärde uut koolimaja.

Uus koolimaja aadressil F. R. Kreutzwaldi tänav 4 õnnistati sisse 8. oktoobril 1939. See valge maja oli tol ajal suurim ja moodsaim maakoolimaja Harjumaal.

Õpilasorganisatsioonidest tegutsesid Eesti Noorte Punane Rist, Lootusliit, noorkotkaste ja kodutütarde rühmad.

 1940–1944 Kehra 6-klassiline Algkool ja Üldhariduslik Täiendkool 
Kooli tüüp oli mittetäielik keskkool, avatud oli seitse klassi.

Sõja ajal kasutati koolimaja ka mobiliseeritute väljaõppe laagripaigana.

Koolimajas elas kirjanik Richard Roht, kelle abikaasa oli õpetaja.

 1944–1946 Kehra Mittetäielik Keskkool 
Kool oli 7-klassiline.

Uued õppeained olid vene keel, konstitutsioon, sõjaline õpetus.

Eesti-aegsete noorsooühenduste tegevus oli lõpetatud, loodud olid pioneeri- ja komsomoliorganisatsioonid.

Kool kuulus riigile.

 1946–2007 Kehra Keskkool 
1946 – kool alustas tööd keskkoolina. Kooli juures avati ka vene õppekeelega klassid. Kool töötas sellest ajast alates kahes vahetuses.
1946 – koolimajas kohandati kaks ruumi internaadiks. Hiljem koliti internaat Kehra külasse Pirgule, sealt omakorda Raja tänavale.
Koolis tegutses rahvatantsurühm õpetaja Helmi Hindrikuse juhtimisel.
1950 – Kehra Keskkooli esimeses lennus lõpetas 14 õpilast. Klassijuhataja oli Alfred Grents.
1950 – koolis tegutsesid naiskoor ja meeskoor Johannes Luo eestvedamisel, segakoor Herbert Vinbergi juhtimisel, mudilaskoor Vanda Ranne juhtimisel.
1951. aasta sügis – koolimaja kõrvale hakati rajama kooli staadionit ja lasketiiru.
1957 – kooli direktoriks sai 26-aastane Johannes Kork, kes hakkas võitlema uue koolimaja eest.
1960 – mõisapargis ehitati välja palliplatsid (käsipall, korvpall, tennis). Talvel oli seal liuväli.
1961. aasta 8. november – kool kolis uude neljakorruselisse koolimajja, kus lisaks ilusatele heledatele klassiruumidele olid järgmised kabinetid: bioloogia, keemia, füüsika, muusika, poistele puidu- ja metallitööklass, tütarlastele käsitööklass ning õppeköök. Kooli võimla oli sel ajal ainuke täismõõtmes võimla Harjumaal. Vanasse koolimajja asus internaat. Kool töötas kakskeelsena ja kahes vahetuses.
1962 – koolimajas alustas allüürnikuna tegevust Kehra Lastemuusikakool, praegune Kunstidekool.
1968 – esimene vene keskkooli lend lõpetas 16 õpilasega, klassijuhataja Mall Peletskaja.
1975 – vana maja juurdeehitisena saadi uus internaat ning 1. septembril alustasid algklassid õppetööd vanas koolimajas. Kool hakkas töötama ühes vahetuses.
1975–1985 – ehitati välja ja sisustati ainekabinetid. Õppetöö viidi koduklassidest üle aineklassidesse.
1984. aasta 14. mai – väikese koolimaja katus põles.
1988 – likvideerusid nii pioneeri- kui ka komsomoliorganisatsioon.
1988 – kooli aulas lehvis esimest korda sinimustvalge lipp ja tähistati jõule.
1991 – kool sai munitsipaalkooliks. Kooli pidajaks sai Kehra linnavalitsus.
1998 – kooli internaat lõpetas tegevuse.
1998. aasta 4. juuni – kooli külastas Eesti president Lennart Meri.
2000 – Kehra kool tähistas oma 150. aastapäeva. Selleks puhuks anti välja Kehra kooli ajalugu käsitlev juubeliraamat.
2002. aastast alates on kooli pidaja Anija vald.
2005. aasta 18. veebruar – avati pidulikult koolimaja juurdeehitis – spordihoone ehk Anija valla spordikeskus. Spordihoone ühendati koolimajaga aula eest algava galerii kaudu.
2005/2006. õa – kool ühines hilise keelekümbluse programmiga: vene kooli kuuendas klassis hakkasid õpilased omandama osa õppeaineid eesti keeles.
2006 – tegutsemist alustas T.O.R.E. – noorteühing Tugiõpilaste Oma Ring Eestis.

 Alates 2007 Kehra Gümnaasium 
2007 – kool nimetati Kehra Gümnaasiumiks.
2006/2007. õa – vene kooli esimeses klassis alustati osalise varajase keelekümblusega.
2012 – kooli pidaja Anija vald renoveeris suure koolimaja.
2012/2013. õa – liituti varase täiskeelekümblusprogrammiga. Keelekümblusklassis toimub õppetöö eesti keeles.
2016/2017. õa – gümnaasiumi õppekava täiendati valikainetega. 2016. aastal oli valikus 29 valikainet.
2018. aasta kevad – algklasside maja hoovis avati linnulaulu kooliõu.
2018. aasta 8. november – algklasside majas eksponeeriti taas Viktor Turpi restaureeritud maali "Kalevi tulek" (kunstniku kingitus koolile 1939. aastast).

 Koolijuhid 

 Sümboolika 
Kooli märgi autor on kunstiõpetaja Otti Pille, kes töötas koolis aastatel 1953–1971.
Kunagine koolimärk on praeguse logo ja lipu kavandi aluseks. 2011. aastal muudeti autori loal kavandid praegusele nimele vastavaks. Kehra kooli vilistlaste ühendus kinkis koolile uue lipu.

 Kehra koolis õppinud silmapaistvaid inimesi 
Gennadi Vainikko, matemaatik ja akadeemik, Tartu Ülikooli emeriitprofessor, lõpetas Kehra Keskkooli 1956. aastal kuldmedaliga.
Rein Loik, riigi- ja omavalitsustegelane, endine haridusminister, lõpetas Kehra Keskkooli 1968. aastal.
Marja Kallasmaa, keeleteadlane, filosoofiadoktor, lõpetas Kehra Keskkooli 1968. aastal.
Silvi Vrait, laulja, pedagoog, lõpetas Kehra Keskkooli 1969. aastal.
Jevgeni Nurmla, mälumängur, lõpetas Kehra Keskkooli 1977. aastal.
Jüri Lepp, teenekas käsipallitreener, lõpetas Kehra Keskkooli 1977. aastal.
Laine Mägi, näitleja, käis Kehras algkoolis.
Terje Pennie-Kolberg, näitleja, lõpetas Kehra Keskkooli 1978. aastal.
Kare Kauks, laulja, pedagoog, lõpetas Kehra Keskkooli 1979. aastal.
Valdo Praust, küberneetik, mõisate uurija, jalgrattamuuseumi asutaja, lõpetas Kehra Keskkooli 1988. aastal.
Ingomar Vihmar, näitleja, lavastaja, teatrijuht, lõpetas Kehra Keskkooli 1988. aastal.
Eva Koldits, lavastaja ja näitleja, lõpetas Kehra Keskkooli 1995. aastal.
Karmen Pedaru, modell, lõpetas Kehra Gümnaasiumi 2008. aastal.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht
Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum Harju-Jaani kihelkonna koolid
Kehra Gümnaasium tähistas 160. sünnipäeva, Sõnumitooja, 26.10.2010
Külli Koppelmaa: Kehra Gümnaasium võtab kasutusele koolivormi, Sõnumitooja, 06.06.2018
 Kehra kooli maal "Kalevi tulek" on restaureeritud, Sõnumitooja, 14.11.2018
Vastukaja uudiselõigule: Sergei Metlev: eesti lasteaiast tulnud tüdruku eesti klassi võtmata jätmine paneb Eesti riigis pettuma, 7. oktoober 2017

Kategooria:Harju maakonna koolid
Kategooria:Kehra