Kuigatsi linnamägi

Kuigatsi linnamägi ehk Puka linnamägi on neemiklinnus Valga maakonna Otepää valla Kibena küla Vana-Liinamäe talu maadel. Ajalooliselt jääb linnus Sangaste kihelkonna aladele. Kibena külas olev linnamägi võeti arheoloogiamälestisena (MK reg nr 13116) kaitse alla alates 1998. aastast.

Kirjeldus

Linnamägi asetseb loode-kagu suunas pikliku, umbes 4–6 m kõrgusel järsunõlvalise seljandiku kõrgemal kagupoolsel otsal. Ovaalse kujuga õueala on loode-kagu suunas 45 m pikk ja kuni 18 m lai. Mägi on pealt kumer ja selletõttu on nõlva piir kohati ebamäärane. 6–7 m kõrgust nõlva on kunstlikult järsemaks kaevatud. Muinaslinnus on dateeritud I aastatuhandesse prk ja 11.-12. sajandisse. (H. Moora, Muistsed linnused ja asulad. Tallinn, 1955 lk 65;) E. Tõnisson, Linnamäed ja maalinnad. Tallinn, 1966. lk 67) (E. Tõnisson, Eesti muinaslinnad. Tartu-Tallinn, 2008, lk 309.) Kuigatsi linnamäest on koostatud lidari abiga 3D-mudel.

 Arheoloogilised uurimised 
Harri Moora uuris linnust 1955. aastal, siis toimusid linnuse platool proovikaevamised ja inspektsioon (nn leire), mille käigus avastati õhuke kultuurkiht, leiti Rõuge tüüpi keraamikatHarri, Moora. 1955. Muistsete linnuste uurimise tulemustest Eesti NSV-s. - Muistsed asulad ja linnused. Arheoloogiline kogumik I, Lk 46-87.. Linnusest on avastatud ka kedrakeraamika savinõukilde. 2012. aastal toimusid proovikaevamised Heiki Valgu juhtimisel. 2012. aastal avastati tiigel, mille kasutusaeg jääb rooma rauaaega. Kaevati kolm kaevandit, kust võeti mitu erinevat söeproovi ja saadi erinevast perioodidest arheoloogilisi leide. Kaevamistelt leiti ka üksikuid hilisrauaaegseid leide, mis aga ei viita püsiasutusele. Keraamika põhjal saab linnusel eristada kahte kasutusetappi: esimene oli rooma rauaaeg ja teine viikingiaeg. Valk, Heiki, Lillak, Anti, Haav, Allar, Kurisoo, Tuuli. 2013. Excavations on the hill forts of South-East Estonia: Kureküla, Kõõru and Kuigatsi. - Arheoloogilised välitööd Eestis = Archaeological fieldwork in Estonia, 2012. Lk 61-72.

 Linnuse asukoht 
Kuigatsi linnus jääb Aakre linnusest 6 km ja Sangaste linnamäest 7 km kaugusel ning jääb suuresti nende mõjualale. Linnuse lähiümbruskonnas suuremat jõge ega järve ei ole teada. Kuna linnuse juurest ei lähe mööda suuremat vooluveekogu, siis ei olnud neil väljapääsu laiemasse veeteede võrku. Arvatavasti oli linnus täielikult sõltuv maanteedest, mille kaudu hoiti ühendust naabrite linnustega (Otepää, Sangaste ja Aakre linnus). Linnus võis olla kasutuses vahipostina, Otepääle suunduvate maanteede kontrollimiseks. Linnusest jääb ligi 0,5 km läände Kibena kivikalme (MK reg nr 13115). Linnusest jääb ligi 2 km kagusse jääb Pringi ohvrimägi ja ligi 1,2 km edelas asub Ädu Kabelimägi (MK reg nr 13182).

 Pärimus 
Vanasti olevat mäe seest jooksnud läte. Teoorjuse ajal olevat üks sulane mäge ületas kuulnud mäe seest laulmist ja saanud sõnadest ja viisist aru. Võtnud kübara peast ja hakanud kaasa laulma, aga jäänud selle eest kurdiks. Hiljem olevat üks karjapoiss kuulnud mäe otsas kobinat ja kella löömist mäe sest. Samuti jäänud kõrvadest vigaseks.  

 Vaata ka 
 Kibena kivikalme
 Ädu kabelimägi
 Kibena küla
 Sangaste linnamägi
 Aakre kivivare linnamägi
 Otepää linnamägi
 Pringi ohvrimägi

Viited

Välislingid

Kategooria:Eesti muinaslinnused
Kategooria:Otepää vald