Umurga kihelkond

Umurga kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Ubbenorm, läti keeles Umurgas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Volmari kreisis.

Ajalugu
Kihelkonna moodustamise aeg pole täpselt teada, selle nime on mainitud nii aastail 1400, 1431, 1494 kui ka 1504.Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk. 524.  Umurga koguduse õpetajat Arnold Koopmanni on mainitud aastal 1384. Kirik ehitati sinna aastal 1496, kuigi oletatakse, et varem asus kihelkonnakirik Vainiži piiskopilinnuse juureswww.vietas.lv (sinna rajati hiljem Poola võimu ajal uus katoliku kirik). Ametlikesse nimekirjadesse ilmus see kihelkond 1509. aastal. Patronaadiõigus kuulus riigile, pastori valis ametisse kirikukonvent ja kindralkuberner kinnitas selle.

Kihelkonnale allus ka Ārciemsis asunud kabel, kus alates 1684. aastast peeti jumalateenistusi igal kolmandal pühapäeval.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Umurga kihekonnas üks kihelkonnakool, kus oli 28 õpilast, neljas vallakoolis oli 194 õpilast.Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evang.-Luther Gemeinden in Rußland : Ges. u. hrsg. von E.H. Busch. Mit 2 Kart. in Farbendruck, E.H Busch lk 524.

Umurga kihelkonna mõisad
Ārciemsi (Erküll) rüütlimõis, fideikomiss
Āstere (Poickern) rüütlimõis
Kaijes (Kaizeem), Mazstraupe mõisa kõrvalmõis
Kalnamuiža (Maikendorf) rüütlimõis, hiljem Roperbeķi kõrvalmõis, fideikomiss
Katvari (Kadfer) rüütlimõis, fideikomiss
Ķipēni (Eck, varem Neu-Eck) rüütlimõis
Muižkalnsi (Lindenhof) rüütlimõis, hiljem Katvari kõrvalmõis
Pociemsi (Posendorf, varem Hof zu Pahl) rüütlimõis
Roperbeķi (Roperbeck, varem Salsenhof) rüütlimõis
Rucka (Würzenberg, varem Wodis ja Rutzkenhof) rüütlimõis
Sārumi (Sarum) riigimõis, Umurga kõrvalmõis
Tiegaži (Tegasch) rüütlimõis
Umurga (Ubbenorm Pastorat) kirikumõis
Umurga (Ubbenorm) riigimõis
Vainiži (Wainsel) riigimõis

Viited

Kirjandus
Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 249-50 .
Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 369 .
Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 143-50 .
Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 96–100 .
Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909. 

Kategooria:Läti kihelkonnad