Suurgild

Suurgild (ka Tallinna Suurgild, Kaupmeeste gild) oli Tallinna kõige mõjuvõimsam gild.

Suurgild tekkis 14. sajandi keskpaigas, kui osa Kanuti gildi liikmeid moodustas eraldi gildi. Nimetus "suurgild" (saksa keeles Große Gilde) võeti kasutusele 15. sajandi lõpus.. 1399. aastal eraldus Suurest Gildist Tallinna Mustpeade vennaskondJüri Kivimäe, MUSTPEAD TALLINNAS, Kodumaa : nädalaleht, nr. 37, 18 september 1991, lk 7.

Suurgildi liikmed olid peamiselt jõukad kaupmehed, sest Suurgildi liikmeteks võeti reeglina kaupmehi või teisi õilsamaid ameteid pidavaid inimesi. Gilde juhtisid oldermannid ja vanemad, kes moodustasid nn vanemate pingi (gildi istuv ja ka endine juhtkond – oldermannid ja nende kaasistujad, kes gildis tegelikult asju otsustasidGildid ja tsunftid, 3.3. Gildid ja tsunftid. Eesti Ajalooarhiiv (vaadatud 07.12.2024)). 19. sajandil oli Tallinna Suurgildis 4 oldermanni, 12 vanemat ja ülejäänud olid nn nooremad gildivennad. Gildi juhtis üks gildi valitud ja rae kinnitatud oldermann ja tema asetäitja. Suurgild oli kuni raekorra lõpuni mitte üksnes seltskondlik ja vaesunud gildiliikmeid ja nende leski toetav vennaskond.

Suurgild tegutses Suurgildi hoones.

Tallinna rae liikmed - raehärrad ja bürgermeistrid oli 14. sajandist kuni rae tegevuse lõppemiseni 1877 pärit Suurgildist. Suurgild osales ka kui Tallinna valitsusasutus peaaegu kõigi linnaelu valdkondade korraldamisel ja juhtimisel osales linna rae kõrval ka Suurgild. Suurgildi kontrollis koos raega, linnakassa, jumalalaeka, seekide konvendi sissetulekuid ja väljaminekuid. Tallinnas oli Suurgildi ülal pidada Tallinna Uus Seek, gildivennad hoolitsesid vaeste toidulaua eest ja tegelesid personaliga. Suurgildi juures tegutses 1363. aastal moodustatud nn Lauagild, mille tähtsamaks ülesandeks oli vaeste abistamine, põhikirja kohaselt: "... jagada almuseid majavaestele, kes kannatavad puudust ja häda, kuid kes häbenevad kerjata uste taga ja tänavail." Kõigil pühadel ja pühapäevadel jagas Lauagild Tallinna Pühavaimu kiriku ette ülesseatud laualt abivajajatele toiduaineid, millest tuligi gildi nimi.

Asehalduskorra ajal Tallinnas gildid ja tsunftid reorganiseeriti, suured ja väikesed gildid likvideeriti. Rikkamad linlased jagati vastavalt deklareeritud varandusele kolme gildi (1., 2., 3. gildi kaupmees). Tsunftisundus kaotati. Suurem osa gilde ja tsunfte jätkasid pärast 1796. aastat tegevust vanadel alustel.

Suurgildi liikmed valiti mitmesugustesse rae laiendatud või ühistesse komisjonidesse ja kolleegiumitesse: koolikolleegium, linnamõisate-, pearaha-, riigi joogimaksu-, majutus- korteri-, aktsiisi-, rõugete kaitsepookimise, küttepuude- puiesteede ja mitmed muud komisjonid. Suurgild osales kirikukonventides, jälgis mitmesuguseid ehitustöid, tuletõrjevahendite korrasolekut linnakvartaleis ja palju muud. 

Tallinnas on säilinud Suurgildi oldermannide päevaraamatuid ning Suurgildi lauagildi arveraamatudTorsten Derrik, Das Bruderbuch der Revaler Tafelgilde (1364-1549) , Edition Wissenschaft Reihe Geschichte Band 59, Tectum Verlag Marburg 2000 ja jooduraamatud, kus leidub teateid ka linna sisepoliitikast ja linnaelu korraldamisestTiina Kala, Sõda, katk ja kallis aeg. 16. sajandi pöördelised sündmused Tallinna Suurgildi asjaajamisraamatutes, Tuna 1 / 2023, lk 11–26. Suurgildis peeti neli korda aastas suured joodud – jõulujoodudKaia Otti, Jõulujoodud Liivimaal, Õhtuleht, 16. detsember 2005, vastlajoodud, maijoodud, papagoi laskmise joodud –, mis kestsid paar nädalat.Eestlastele andsid alkoholi joomises halba eeskuju sakslased, err.ee, 09.12.2012Inna Põltsam-Jürjo, Kellele kuulub öö? Elust pimedal ajal 13.–16. sajandi Liivimaal, Tuna 4/2014Anu Mänd, Pidustused keskaegse Liivimaa linnades, 2012

Suurgildi hoone keldris oli omapärane raudvarbadega tugev puidust puur (Neitsi), kuhu paigutati suurgildi peol märatsema hakanud inimesi.

Suurgildi tegevus lõppes 1920, mil Eestis gildid kaotati.
 Tallinna Suurgildi oldermannid ja vanemad 
 1554–1557Tiina Kala, Sõda, katk ja kallis aeg. 16. sajandi pöördelised sündmused Tallinna Suurgildi asjaajamisraamatutes, Tuna 1 / 2023, lk 11–26, Lutke van Oyten (surn. 11. septembril 1560Ivar Leimus,  Loeng „Oleviste kiriku antependium ja selle kinkija Lutke van Oyten“, Postimees Liivi sõja Vene-Liivi sõja Jeruusalemma mäe lahingus), Suurgildi oldermann
1560–1563, Gerd Kampferbeck, Suurgildi oldermann
Cortt Herbers (surn. 1638Georg Adelheim, „Die Genealogie der alten Familien Revals" (Tallinn, 1925), Heinrich Laurenty (surn. 1692) koostatud materjali ümbertöötatud väljaanne, lk 6, Tallinna Suurgildi vanem (saksa k. Ältester der Großen Gilde zu Reval), Herbersid pärinesid Hamburgist
Gottschalk Krämer (Krehmer) (surn. 1682)Georg Adelheim, „Die Genealogie der alten Familien Revals" (Tallinn, 1925), Heinrich Laurenty (surn. 1692) koostatud materjali ümbertöötatud väljaanne, lk 2, Suurgildi vanem
Johannes (Hans) Blanckenhagen (1631–1684),  Suurgildi vanem
Hinrich Fonne, Lübeckist (surn. 1683), Suurgildi vanemGeorg Adelheim, „Die Genealogie der alten Familien Revals" (Tallinn, 1925), Heinrich Laurenty (surn. 1692) koostatud materjali ümbertöötatud väljaanne, lk 6
Thomas Beverman (surn. 1667), Suurgildi vanemGeorg Adelheim, „Die Genealogie der alten Familien Revals" (Tallinn, 1925), Heinrich Laurenty (surn. 1692) koostatud materjali ümbertöötatud väljaanne, lk 3
 Hans BrehmerGeorg Adelheim, „Die Genealogie der alten Familien Revals" (Tallinn, 1925), Heinrich Laurenty (surn. 1692) koostatud materjali ümbertöötatud väljaanne, Tallinna Suurgildi vanem; 
Heinrich Arning, oldermann, Tallinna raehärra ja kammerer
Franz Christoph Schreve (1717–1781), Tallinna Suurgildi vanem, Tallinna raehärraGeorg Adelheim, „Die Genealogie der alten Familien Revals" (Tallinn, 1925), Heinrich Laurenty (surn. 1692) koostatud materjali ümbertöötatud väljaanne, lk 4
Wilhelm Heinrich Gernet (1703−1772), Tallinna Suurgildi vanemWilhelm Heinrich  (1703-1772)
Carl Gottlieb I Intelmann (1727–1792), Tallinna Suurgildi vanem
Caspar (Casper) SchüslerCaspar (Casper) Schüsler, Bürger zu Reval und Ältester der Grossen Gilde, TLA.230.1-I.1212, Tallinna Suurgildi vanem
1725–, Thomas Seebeck (1697–1748), Tallinna Suurgildi vanem ja Tallinna raehärra
1782, Johann Christoph Seebeck (1729–1786), Tallinna Suurgildi vanem
Carl Constantin Hunnius (1766–1841), Tallinna Suurgildi vanem ja Tallinna raehärra
Dietrich Martin Luther (1772–1861), Suurgildi oldermann
Johann Hoeppener (1774−1822), Tallinna Suurgildi vanem
Carl Gottlieb II Intelmann (1770–1818), Tallinna Suurgildi vanem
Carl Gottlieb III Intelmann (1808–1860)72. Intelmann*, Revaler Ahnentafeln, Reval 1932, seite 154, Tallinna Suurgildi vanem
1862–1868, Carl Elfenbein (1832–1888)
Alexander Rosenbaum (1884–?)Revaler Chronik. Jubiläum. Herr Alexander Rosenbaum, der langjährige Kassierer des alten Revaler Speditionshauses Kniep und Werner, Revalsche Zeitung, nr. 248, 30 oktoober 1933, s 3, Tallinna Suurgildi vanem

 Vaata ka 
Tallinna suurgildi liikmed

 Viited 

 Kirjandus 
 Verseichniss der Aelterleute der grossen Gilde zu Reval, Das Inland, Nr. 3, 20. jaanuar 1837, veerg 49-52 (Suure Gildi oldermannide loend 1363–1834)
Anu Mänd, Suurgildi liikmeskonnast ja kaupmehe sotsiaalsest karjäärist hiliskeskaegses Tallinnas, Acta Historica Tallinnensia, 2005, 9, 165–186
Kategooria:Tallinna gildid