Riia Püha Jakobi kirik

Riia Püha Jakobi kirik (läti keeles Rīgas Svētā Jēkaba Romas katoļu katedrāle) on katedraal Lätis Riia linnas Vecrīga asumis aadressil Mazajā pils ielā 4.

Katedraal on alates 1923. aastast Läti Rooma-katoliku kiriku Riia peapiiskopkonna katedraaliks.

 Kirikuhoone 
Jakobi kirik ehitati algse tsistertslaste kloostri varemetele.

Püha Jakobi kiriku pikkus on 20 meetrit, laius aga 24 meetrit. Kiriku kõrgus on 86 meetrit. Torni tipus on kukke kujutav tuulelipp, mis pandi sinna aastal 1736. Koori osa on ilma apsiidita.

Interjööris on kasutatud gooti stiilis kirikute juures haruldast taimornamenti, mis ehib sammaste kapiteele.

 Ajalugu 
pisi|Riia linn ja linna kirikud 15. sajandil
Kirikut on esimest korda mainitud aastal 1225, mil hoone sisse pühitseti. Toona oli tegemist tavalise kirikuga, katedraali funktsioone täitis aga Riia toomkirik. Ehitus ise algas ilmselt aastal 1212. 15. sajandil asuti kirikule ehitama kivist torni, samuti ehitati selle juurde Püha Risti kabel.
pisi|Vaade Riiale, 1547
Aastal 1522 algas Riias jutlustega Püha Jakobi kirikus ja Riia Püha Peetri kirikuis reformatsioon Liivimaal, mis lõpetas Riia peapiiskopi võimu. Püha Jakobi kirikust sai luterlik kirik, kus jutlusi peeti läti keeles (tõenäoliselt ka liivi keeles).
pisi|Vaade Rootsi valitsusaegsele Riiale (1650): Riia loss, Riia Jakobi kirik, Riia toomkirik, Riia raekoda, Riia Peetri kirik, Riia Jaani kirik
Rzeczpospolita ja katoliku kiriku ülemvõimu taastamise järel tugevnes Rooma paavstile alluva poola katoliku kiriku mõju usupuhastusega luteri usku läinud Läti ja Liivimaa elanikkonnale. Riias tõi see kaasa selle, et Püha Jakobi kirik anti üle katoliiklastele.

1582. aastal kehtestas Rooma paavst Gregorius XIII uue ehk Gregoriuse kalendri järgse ajaarvamissüsteemi, mis Poola kuninga Stefan Batory korraldusega viidi sisse ka 1582. aastal Liivimaa hertsogkonnas ja Riia linnas. Korraldus uuele ajaarvamisele üleminekust täideti Riia rae poolt alles 1584. aastal, pärast suure rahatrahviga ähvardamist. Riia rae allumine Poola keskvõimu nõudmistele, kutsus esile 1584. aasta jõulude ajal rahvarahutused Riias, nn 1584.–1589. aasta Kalendrirahutused. Uue kalendri järgi peetava jõulumissa ajal tungisid Riia linnakodanikud Püha Jakobi kirikusse ning rüüstasid selle. Rahutuste käigus hukatiGotthard Vellingk. Borgmästare i Riga 1576-03-02. Fick stadfästelse på sitt adelskap 1580-01-04 av konung Stefan Bathory. Utvald jämte andra av staden Riga att 1579–1580 underhandla med konungen av Polen. Överlämnade S:t Jakobs kyrka i Riga till katolsk gudstjänst och uppväckte därigenom folkets förtrytelse, fängslad av stadens borgerskap 1586, www.adelsvapen.com Stefan Bathory poolt aadeldatud ja Poola kuninga kirikule üleandmise käsku täitnud Riia bürgermeister Gotthard Vellingk (1546–1586).  
pisi|Vaade Riiale, Riia piiramise ajal, 1700
1621. aastal läks Poola-Rootsi sõja 1621–1625 aastate sõjategevuse tagajärjel Riia nagu kogu Liivimaa Rootsi kuningriigi koosseisu ja protestantism taaskehtestati Rootsi-Liivimaal usundina. Rootsi kuningas Gustav II Adolf muutis Püha Jakobi kiriku Rootsi garnisoni luteri kirikuks, kus peeti jutlusi ka saksa ja eesti keeles. 1621. aastal moodustati rootsi kogudus. Kiriku kõrval kabelis hakkas aastal 1675 tegutsema kool, mis kasvas välja endisest jesuiitide kolleegiumist. See kandis nime Schola Carolina.

Pärast 1710. aastat sai Jakobi kirik Vene kroonu (nimetatud ka saksa k. Krons-Kirche zu S. Jakob in Riga) protestantlikuks kirikuks, kus tegutsesid saksa ja rootsi (rootsi-soome-eesti) kogudus. 1736. aasta septembris alustas Riias jutlustusi Riia Jakobi kirikus vendade koguduse ehk hernhuutlaste liikumise rajaja krahv Nikolaus Ludwig von Zinzendorf.

1765. aastal restaureeriti tornikiiver, ühtlasi muudeti see barokseks. Aastal 1782 ehitati ümber peasissekäik. Kirikutorni asetati neli kella, aga Esimese maailmasõja ajal viidi need Venemaale ning need läksid kaotsi. Riia Jaani kiriku altarit ehib Johann Köleri maal "Halastus". 1901. aastal asendati senine vana altar uuega.
pisi|Riia Püha Jakobi kirik, ca 1900
1777. aastast pidas Riia Jakobi kirikus eestikeelseid jumalateenistusi Eesti kogudus. Riia Jakobi eesti koguduse kellamees ja koguduse eeslaulja oli Viljandimaalt pärit Kikka Jaak, kelle Riias sündinud poega Kristjan Jaak Petersoni (1801–1822) peetakse eesti rahvuskirjanduse loojaks.
pisi|Jakobi ja Riia toomkirik

Riia Püha Jakobi kiriku Vemaa keisririigi patronaadiõigusega kogudused olid Liivimaa konsistooriumi, mitte Riia linnakonsistooriumi ja VELK Liivimaa konsistooriumiringkonna haldusalas.
1859. aastal oli Riia Püha Jakobi kiriku saksa koguduse hingekirjas 4 400 ja rootsi-eesti koguduses 975 inimestBusch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, –496.

1923. aastal toimus referendum, kus rahvas otsustas, kellele kirik kuuluma peaks. Referendumi tulemusel sai kirik katoliiklastele, kes võtsid selle kasutusele Riia peapiiskopkonna katedraalina.

Andreas Knopken, Sylvester Tegetmeyer, luterlikud jutlustajad reformatsiooniaja Riias

 Riia Jakobi läti kogudus 
1527–1541, Nicolaus Ramme, Jakobi kirik läti luteriusu pastor (Limbaži kloostri endine katoliku preester)Napiersky, Karl E.: Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland. 1, Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel, Riga 1843, 
~1527–1540, Stephan Krämer, diakon
~1543, Johann Eeck,
Lorenz von Scheden (surn. circa 1536), diakon
Thomas Meier, diakon
Johann Ring
Matthias Tredop
 Johann Bruns (surn. 1571)
1575, Johannes thom Dal (surn. 1612)Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 64
Auervinus thor Auest (surn. 1589)
Wilhelm Donat (surn. 1582)Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 64
1582Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 66, Werner Foltelius
1582, Gerhard zum Brook ehk Paludanius (1545–1590Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten, seite 62)
Caspar TimmBöthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 70
Johann Reckmann

 Riia Jakobi rootsi kogudus 

Rootsi kuningas Gustav II Adolf muutis Püha Jakobi kiriku Rootsi garnisoni luteri kirikuks, kus peeti jutlusi ka saksa ja eesti keeles. 1621. aastal moodustati rootsi kogudus. Riia Püha Jakobi kirikus tegutsesid luteriusu vaimulikena: 
1621Napiersky, Karl E.: Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland. 1, Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel, seite 21-23– Petrus Jonæ Gutheim (Petrus Arvidi Guthemius) (1596–1644), Riia Jakobi rootsi koguduse pastor ja Liivimaa ülemkonsistooriumi assessor, Riia viitsesuperintendentSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 96 Riia praostkonnas
1650, Jeremias AgricolaJully Ramsay, Frälsesläkter i Finland intill stora ofreden, Helsingfors. Förlagsaktiebolaget Söderström & C:o 1909–1916, s. 104, diakonpastor
1661–1664, Johannes Gezelius vanem, pastorGezelius, Johan (1615-1690), akatemiasampo.fi, kes oli ka 1662–1672, Liivimaa superintendent
1662–1672, Jeremias Raumstadius (1628–1673)Raumstadius, Jeremias Gregorii (1628–1673), kansallisbiografia.fi,
1664–1665, Gustaf Schilling, rootsi koguduse pastor
1665–1667, Herlacus Buthelius, rootsi koguduse pastor
1694–1696, Andreas Georg Nothmann, Riia Jakobi kiriku ülempastor
1688–1710, Olof FontinRiian ruotsalais-suomalaisesta seurakunnasta, sukututkijanloppuvuosi.blogspot.com, 12. joulukuuta 2015 (surn. 1710Riian ruotsalais-suomalaiset papit, sukututkijanloppuvuosi.blogspot.com, 14. kesäkuuta 2024Arved von Schmidt, DIE PASTOREN OESELS SEIT DER REFORMATION, TARTU 1939, seite 26), Riia Jakobi kiriku pastor 
1709, Gudmund Krook, 
1709, Erich Not(h)mann, adjunktpastor 
Riia vene võimu alla minekuga ühendati rootsi ja soome kogudused (ja sh eestlased), kus pastoritena tegutsesid:
1711, Petrus Brenner  (1677–1720)Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Brenner, Petter (1677-1720), (vaadatud 1.1.2026)
1726–1754Johan Forsman, Helsingin yliopisto. Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (vaadatud 08.06.2025) Johan Forsman  (1672–1754), 
1759–1760Karl Hodeen, Helsingin yliopisto. Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (vaadatud 08.06.2025) Karl Hodeen (1723–1760), 
1760–1776, Karl Norrmann
1777–1805Ytter, Johan (1743-1805), akatemiasampo.fi Johan Ytter (1743–1805), 
1805–1814Ytter, Johan Adolf (1771-1814), akatemiasampo.fi Johan Adolf Ytter  (1771–1814).
1835/1837Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 22-23 –1865, Otto August von. Jannau, Riia Jakobi rootsi-eesti koguduse Jakobi kiriku eesti pihtkonna pastor

 Riia Jakobi saksa kogudus 

1704– Andreas Willebrand (1652–1737), Jakobi kiriku saksa koguduse vaimulikCarl Eduard Napiersky, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland.  III Dritten Theil, Viertes Heft. Q - Z (1852), seite 99-102
Pärast 1710. aastat sai Jakobi kirik Vene kroonu protestantlikuks kirikuks, kus teenisid saksa koguduse luteriusu pastoritena: 
1713–1726Napiersky, Karl E.: Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland. 1, Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel, seite 22-23, Wendelin Steuding, Jakobi kiriku ülempastor
–1734, Christian Haumann (1692–1734), Jakobi kiriku ülempastor
–1738, Georg Ernst Heling, Jakobi kiriku ülempastor 
1739–1749, Friedrich Bernhard Blaufuss (1697–1756), Riia Jakobi kiriku ülempastorOlaf Sild, August Hermann Francke' mõjud meie maal., Usuteadusline Ajakiri, Detsember 1927 Nr 2, lk 130, 131,
1749–1756, Heinrich Friedrich Heerwagen, adjunkpastor 
1756–1772, Heinrich Friedrich Heerwagen (1717–1773), pastor
1769–1770, Heinrich Ernst Schröder, vikaarpastor 
1773–1775, Johann Jacob Harder (1734–1775)Johann Jacob Harder (1734–1775), EEVA, adjunkt ja pastor 
1776–1791, Christian Adolf Ludwig Dingelstädt, Riia kiriku ülempastor 
1791–1811, Karl Gottlob Sonntag, Riia kiriku ülempastor 
 1792–1832, Otto Karl Jacob Müller (1752Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 2, 1830-1855, seite 37-38/55–1832), adjunkpastor
1804–1807, Christian Gottlieb Mayer, adjunkpastor
1809–1811, Karl Ludwig Grave, adjunkpastor 
1811–1840, Karl Ludwig Grave (1784–1840) (de), Riia Jakobi kiriku ülempastorFrobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 2, 1830-1855, seite 87-90 Riia konsistooriumiringkonnas 
1840–1877, Christian August Berkholz (1805–1889Christian Berkholz (1805–1889), EEVA), Riia Jakobi kiriku ülempastor 
1832–1836, Georg Hermann Josephi (1799–1836), adjunktpastor
1871–1876, Leonhard Johann Girgensohn (1837–1917), pastoradjunkt
 1877Holst, Leopold von, Chronik und Stammbaum der Familie von Holst, Freiburg im Breisgau : Druck- und Verlags-Gesellschaft vormals Dölter, Emmendingen 1909, seite 74– Johann Ernst von Holst (1828–1898), Riia Jakobi kiriku ülempastor,
1883– Heinrich Hermann Louis Eisenschmidt (1855–1918) koguduse vikaarpastor.
 1890–1914, Paul Julius Thomas Girgensohn (1851–1914), Riia Jakobi kiriku ülempastor, Liivimaa konsistooriumiringkonnas 

 Riia Jakobi eesti kogudus 

Riia eesti kogudust on mainitud ajalooürikutes 1777. aastal, kuid kuni 1870. aastani tegutses kogudus koos Riia Püha Jakobi kiriku saksa, rootsi ja soome kogudustega, seejärel aga kogudus iseseisvus. 
 Viited 

 Kirjandus 
Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, –496
Christian August Berkholz, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger Riga's. Abth.1, Geschichte der einzelnen Kirchen nebst chronologischem Verzeichniss der Prediger und statistischen Auszügen aus den Kirchenbüchern, Riga, 1867, seite 65-107
Haralds Biezais, Das Kirchenbuch der St. Jakobskirche in Riga, 1582-1621. 1957, Otto Harrassowitz GmbH & Co, Wiesbaden
Tõnu Karma, KRISTIAN JAAK PETERSON ehk see, kus ta elas ja käis, mida nägi ja kellega kokku sai oma lühikese elu sees, Keel ja Kirjandus, nr 8, 1972, lk 478–487

 Välislingid 

 Artikkel kiriku ajaloo kohta, www.makslasvesture.lv (läti keeles)

Kategooria:Riia kirikud
Kategooria:Tellisgootika ehitised
Kategooria:Kristlus Lätis
Kategooria:Katoliiklus Lätis