Karl August Hermanni monument

Karl August Hermanni monument on mälestusmärk, mis asub Põltsamaa linnapargis ning on pühendatud heliloojale, keeleteadlasele ja entsüklopedistile Karl August Hermannile. Monument avati 10. juunil 1935. Kuju autor on Alfred Zolk-Leius. Monument on arvele võetud ajaloomälestisena.

Mälestusmärgi ajalugu
 Eellugu 
5. detsembril 1926 toimus Põltsamaa Põllumeeste Seltsi saalis koosolek, kus võeti vastu Karl August Hermanni mälestamise komitee põhikiri. Koosolekut juhatas Karl Vervolt ja sellel osales üle 20 inimese, sealhulgas Põltsamaa seltskondlike organisatsioonide juhatused, revisjonikomisjonid ja tegevliikmed. Põhikirja järgi oli komitee eesmärk selgitada Hermanni tähtsust riigi ja rahvuse seisukohalt ning ehitada Põltsamaale temanimeline kultuurimaja. Sätestati, et juhul kui kultuurihoone rajamine ei õnnestu, püstitatakse Põltsamaale Hermanni mälestussammas. Põhikiri registreeriti Siseministeeriumis 14. detsembril 1926.

20. veebruaril 1927 toimus põllumeeste seltsi saalis Karl August Hermanni mälestamise komitee asutamiskoosolek, millest võtsid osa Põltsamaa lugemise ringi, laulu- ja muusikaseltsi "Leelo", linnavalitsuse, malevkonna, naisseltsi, Eesti sotsialistliku tööliste partei Põltsamaa ühingu ning põllumeeste seltsi esindajad. Komitee liikmeteks valiti Vladimir Laante, Karl Vervolt, Georg Kold, Hans Rebane ja Helene Laante. Liikmemaksu alammääraks määrati 200 marka.

Pärast asutamist pöördus komitee Põltsamaa ümbruskonna valdade poole, et ka need ettevõtmisega liituksid.

Komitee tegevust häirisid 1920. aastate lõpus Põltsamaa seltskonnategelaste pingelised suhted. Näiteks toimus 20. mail 1928 Põltsamaal IX üldlaulupeo kontrollharjutus Leonhard Wilhelm Johann Neumani juhatusel, millele järgnes Põltsamaa laulupäev. Laulupäevalt puudusid 100-liikmeline Põltsamaa Ühisgümnaasiumi segakoor ning laulu- ja muusikaseltsi "Leelo" lauljad. Peale selle süüdistati mälestuse jäädvustajaid poliitilise profiidi taotlemises.

Näib, et 1929. aasta lõpuks oli komitee tegevus vajunud varjusurma. Sellele osutab repliik toonases Põltsamaa Teatajas:

1930. aasta sügiseks oli komitee sisuline tegevus lakanud. Selleks ajaks oli Hermanni mälestuse jäädvustamiseks kogunenud 1930 krooni. Komitee juhatusse kuulusid sel ajal Georg Kold, August Schultzenberg, Aleksander Viru, Jüri Tari ja A. Gutman.

Teine katse 
Hermanni mälestusmärgi püstitamine tuli taas jutuks 1933. aasta augustis toimunud Põltsamaa linnavolikogu koosolekul. Toona käidi välja mõte, et kunagise Põltsamaa kihelkonnakooli juures kasvava tamme alla, kus Hermann armastanud istuda, võiks paigutada massiivse kivipingi, tamme külge aga kinnitada mälestustahvli.

Konkreetsem tegevus mälestussamba püstitamiseks sõnastati 28. detsembril 1933 linnapea Georg Koldi eestvedamisel toimunud nõupidamisel. Linnavalitsuse ruumides peetud koosolekust võtsid osa 17 kohaliku organisatsiooni esindajad. Nõupidamisel leiti, et sobivaim paik mälestusmärgi jaoks on linna park. .

Mälestusmärgi rajamiseks moodustati komitee, kuhu nimetati J. Peterson, A. Schultzenberg, K. Vervolt, J. Tari ja K. Jürmann. Plaaniti kuulutada välja ideekavandite konkurss. Komitee tegi lisaks ettepaneku nimetada Suur-Puiestee tänav ümber K. A. Hermanni puiesteeks. Arutati ka Hermanni rinnakuju paigaldamist Põltsamaa seltsimajja ning mälestustahvli paigaldamist suurmehe sünnionni seinale Võhmanõmmel ja tamme külge, mille all Hermann armastanud noorpõlves istuda.

1934. aasta kevadel tutvustas Alfred Zolk-Leius linnavalitsusele mälestusmärgi kavandit, mille kohaselt pidi monument olema 3,5 meetri kõrgune skulptuur – graniidist sammas, mille peal on Hermanni elusuuruses büst. Samba maksumuseks hinnati 2000 krooni.

 Mälestusmärgi avamine 
Mälestussamba avamine oli esialgu kavandatud 26. augustile 1934. Paar nädalat varem ilmus ajakirjanduses avamispidustuste kava. Sündmus pidi algama kell neli pärastlõunal. Samba avajaks oli märgitud riigivanema asetäitja ning pühitsejaks Tallinna praost Aleksander Kapp.

Nädal enne mälestusmärgi avamist selgus, et pronksbüsti valu ebaõnnestus. Kuna uus valamine võtnuks aega umbes kuu ja samba avamine lükkunuks liialt sügisesse, otsustas komitee lükata monumendi avamise 1935. aastasse.  

25. augustil 1934 paigaldati linnaparki ligi 2 meetri kõrgune ja 2,5 tonni raskune graniidist sammas, millele Alfred Zolk kinnitas pronksist lüüra ja kirja "Dr. K. A Hermann". Detsembri alguses teatas Zolk, et teisel katsel on õnnestunud ka 85 cm kõrguse büsti valu, mis jäi esialgu viimistlemiseks tema ateljeesse Põltsamaal.

Uus ausamba avamise tähtaeg määrati teisele suvistepühale ehk 10. juunile.

Avamispäev
10. juunil 1935 kell 14 saabus Põltsamaale haridusminister Nikolai Kann, kes asendas peaminister Kaarel Eenpalu. Tema vastuvõtuks oli linnas üles rivistatud Kaitseliidu Põltsamaa malevkonna aukompanii ning noorkotkad orkestri ja lipuga.

Kell 15.30 alustati Vabadussõja mälestussamba juurest rongkäiku linnaparki. Rongkäigust võtsid osa külalised, seltskondlikud organisatsioonid ja laulukoorid. Avamistalitus algas ühiskoraaliga "Üks kindel linn ja varjupaik". Seejärel ütles avasõnad mälestussamba komitee esimees Jaan Peterson. Mälestusmärgi avas minister Kann, kes tõstis oma kõnes esile Karl August Hermanni tähendust Eesti ajaloos. Ta andis mälestussamba komitee esimehele üle ümbriku toetussummaga monumendi ümbruse korrashoiuks ning eemaldas siis sambalt katte. Järgnes hümn.

Pärast kõnet kandsid ühendkoorid Juhan Aaviku juhatusel ette Karl August Hermanni vaimulikud laulud "Troost" ja "Palve", misjärel Viljandi Pauluse koguduse õpetaja Jaan Lattik sammast õnnistas.

Seejärel võtsid sõna linnapea Georg Kold, Viljandi maavalitsuse esimees H. Lauri ning Eesti Üliõpilaste Seltsi esindaja. Viimane asetas oma auvilistlase sambale pärja. Kõnedega esinesid veel Kaitseliidu Sakala maleva pealik J. Eisenberg, Eesti Lauljate Liidu esindajana professor Juhan Aavik, Eesti Kirjanduse Seltsi esindaja Karl Ader ning Põltsamaa laulu- ja mängukooride nimel Karl Vervolt. Pärast pidupäevakõnesid andis mälestussamba püstitamise komitee esimees Jaan Peterson mälestussamba üle Põltsamaa linnale. Järgnes muusikaline osa, mille lõpetas laulu "Mingem üles mägedele" ühislaulmine rahvaga.

Õhtul toimus Hermanni mälestuseks rahvamajas kontsertaktus.

 Mälestusmärgiga seotud kombestik 
Pikka aega asus Hermanni ausamba lähedal Põltsamaa Muusikakool. Kool kujundas ajapikku traditsiooni, et lõpetajad õpivad lõpupäevaks selgeks Hermanni laule ja esitavad neid samba juures. Et asi huvitavam oleks, otsitakse välja võimalikult vanu ja vähetuntuid palu.

Pildid

Viited

Välislingid

Hermanni
Hermanni
Kategooria:Jõgeva maakonna kultuurimälestised
Kategooria:Eesti mälestusmärgid