Viinhape

dihüdroksüsuktsiinhape Keemiline valem HOOC-CH(OH)-CH(OH)-COOH CAS-number  526-83-0 Välimus valge pulber Molaarmass 150,087 g/mol Tihedus 1,79 g/cm3 Lahustuvus vees 133 g/100 ml (20 °C) Lahustuvus metanool, etanool, 1-propanool, glütserool  Sulamistemperatuur 171-174 °C L- või D-viinhape; 206 °C DL, ratsemaat;
165-166 °C meso-, veevaba; 146-148 °C meso-, hüdraat  Omadused ärritab, toidulisaaine E334, hapu, antioksüdant 

Viinhape (ehk 2,3-dihüdroksübutaandihape) on orgaaniline hape, mida leidub paljude puuviljade mahlas (viinamarjamahl) ja veinides ning seda lisatakse toiduainetele (E334) hapu maitse tugevdamiseks ja antioksüdandina. 

Viinhappe keemiline valem on HOOC-CH(OH)-CH(OH)-COOH.  See on vees lahustuv valge kristalne aine. Kuulub see kahealuseliste karboksüülhapete klassi, molekulis on kaks kiraalsuskeset, mistõttu saab esineda erinevate stereoisomeeridena, kuid looduses esineb (+)-viinhape. Viinhappe soolasid nimetatakse tartraatideks ja neid kasutatakse meditsiinis. 

 Viinhappe keemiat
Viinhape eraldati esmakordselt umbes aastal 800 pKr kaaliumtartraadist HOOC(CHOH)2COOK, mis sadeneb veinist ja on tuntud kui viinakivi.

Viinhappe molekulis on kaks kiraalsuskeset, mistõttu esinevad neli modifikatsiooni: D-(-)- ehk (R,R)-viinhape, L-(+)- ehk (S,S)-viinhape, kahe eelmise ratseemiline segu ja meso- ehk (R,S)-viinhape. Viinhappe enantiomeerid (D- või L-) on olulised orgaanilise sünteesi lähteained teiste kiraalsete molekulide sünteesimisel.
Image:L-tartaric acid.png Image:D-tartaric acid.png  100px   viinhape (looduslik)L-(+)-viinhapeD-(-)-viinhapemesoviinhape(1:1)DL-viinhape"ratsemaat"
Vaata ka
Karboksüülhapped
Stereoisomeer

Kategooria:Orgaanilised happed