Ülem-Reini ringkond

Ülem-Reini ringkond (saksa Oberrheinischer Reichskreis) oli Saksa-Rooma riigi ringkond, mis loodi 1500. aastal keiser Maximilian I reformide käigus. Ringkond hõlmas endise Ülem-Lotringi hertsogkonna maad ja suurema osa Reini Frangimaast, sealhulgas Švaabimaa Alsace'i ja Burgundia Savoia alad.

17. sajandil annekteeris Prantsusmaa kuningas Louis XIV ringkonna territoriaalseid iseseisvaid riike Reini läänekaldal ning see territoriaalne muutus kinnitati 1678/79. aasta Nijmegeni rahulepingutega.

 Koosseis 
Ringkond koosnes järgmistest riikidest:

 Nimi Üksuse tüüp Märkused 20px Bar hertsogkond ühendatud Lorraine'iga aastast 1483. 20px Basel vürstlik piiskopkond loodud 8. sajandil iidse Augusta Raurica piiskopkonna järglasena, saavutas sõltumatuse Burgundia kuningriigist 1000. aasta paiku, aastast 1527 residents Porrentruy (Pruntrut). 20px Bretzenheim isandkond Kölni valdus, anti aastal 1772 Baieri kuurvürsti Karl Theodori vallaspojale, krahv Karl August von Heydeckile, aastal 1774 keiserlik krahvkond, aastal 1789 vürstkond. 20px Colmar riigilinn Reichsfreiheit, mis annetati keiser Friedrich II poolt aastal 1226, Dekapolise osa aastast 1354. 20px Dagstuhl isandkond Fleckensteini isandate omanduses, aastal 1697 omandati Oettingen-Wallersteini poolt. 20px Falkenstein isandkond Dauni krahvide valduses aastast 1456, aastal 1518 ülendati krahvkonnaks, aastal 1667 läks Lorraine'ile, aastast 1782 Kaugema Austria halduses. 20px Frankfurt am Main riigilinn aastast 1220, 1356. aasta kuldbulla järgi keisri valimise koht. 20px Friedberg riigilinn aastast 1252. 20px Fulda vürstlik abtkond loodud aastal 744 Püha Bonifatiuse poolt, Reichsfreiheit, mis annetati keiser Friedrich II poolt aastal 1220, aastal 1752 ülendati vürstlikuks piiskopkonnaks. 20px Haguenau riigilinn umbes aastast 1260, Dekapolise pealinn aastast 1354. 20px Hanau-Lichtenberg krahvkond eraldus aastal 1456 Hanau krahvkonnast kui Hanau-Babenhausen, päris aastal 1474 Lichtenbergi isandkonna, aastal 1736 läks Hessen-Darmstadtile. 20px Hanau-Münzenberg krahvkond eraldus Hanau krahvkonnast aastal 1456, taasühendati Hanau-Lichtenbergiga aastal 1642, läks Hessen-Kasselile aastal 1736. 20px Heitersheim vürstkond Hospitaliitide Ordu valduses aastast 1272, Reichsfreiheit, mis annetati keiser Karl V poolt aastal 1548. 22px Hersfeld abtkond rajati 736. aasta paiku Püha Sturmiuse poolt, Reichsfreiheit, mis annetati Karl Suure poolt aastal 775, ilmalikustati vürstkonnaks 1648. aasta Vestfaali rahuga, Hessen-Kasseli valduses 20px Hessen maakrahvkond rajati aastal 1247 pärast Tüüringi pärilussõda, residents Kasselis, jagunes pärast maakrahv Philipp I surma aastal 1567. 18px Hessen-Kassel maakrahvkond eraldus Hessenist aastal 1567, Hesseni kuurvürstkond aastal 1803. 20px Hessen-Rheinfels maakrahvkond eraldus Hessenist aastal 1567, liin hääbus aastal 1583, läks Hessen-Kasselile. 18px Hessen-Darmstadt maakrahvkond eraldus Hessenist aastal 1567, Hesseni suurhertsogkond aastal 1806. 20px Hessen-Marburg maakrahvkond eraldus Hessenist aastal 1567, liin hääbus aastal 1604, annekteeriti Hessen-Darmstadti. 18px Hessen-Homburg maakrahvkond Hessen-Darmstadti kõrvalharu aastast 1622, Reichsfreiheit annetati aastal 1768. 20px Isenburg-Büdingen-Birstein krahvkond Loodi Isenburgi krahvkonna jagamisel aastal 1511 (Oberisenburg), jagunes edasi aastal 1628. 20px Isenburg-Birstein krahvkond Isenburg-Büdingen-Birsteini jagunemisel aastal 1628, liideti Isenburg-Offenbachiga aastal 1644, taastati aastal 1711, ülendati vürstkonnaks aastal 1744. 20px Isenburg-Büdingen krahvkond Isenburg-Büdingen-Birsteini jagunemisel aastal 1628. 20px Isenburg-Meerholz krahvkond Eraldati Isenburg-Büdingenist aastal 1673. 20px Isenburg-Wächtersbach krahvkond Eraldati Isenburg-Büdingenist aastal 1673. 20px Kaysersberg riigilinn Dekapolise osa aastast 1354. 20px Königstein krahvkond Eppsteini isandate valduses, aastal 1505 ülendati keiser Maximilian I poolt riigikrahviks, aastal 1535 päriti Stolbergi poolt, hõivati aastal 1581 Mainzi poolt. 20px Kriechingen krahvkond endine Lorraine'i lään Créhange ümbruses, aastal 1617 ülendati riigikrahviks, aastast 1697 Ida-Friisimaa vürstide valduses, aastal 1726 Wied-Runkelile. 20px Landau riigilinn aastal 1291 annetati Rudolf I poolt Reichsfreiheit, aastal 1324 hõivati Speyeri piiskopi poolt, aastal 1511 taastati keiser Maximilian I poolt, aastal 1521 ühines Dekapolisega. 20px Leiningen-Westerburg krahvkond aastal 1317 eraldati endisest Leiningeni krahvkonnast, aastal 1467 pärisid selle Westerburgi isandad. 20px Leiningen-Dagsburg krahvkond aastal 1317 eraldati endisest Leiningeni krahvkonnast, aastal 1779 ülendati vürstkonnaks. 18px Lorraine hertsogkond endine Ülem-Lotharingia, aastal 1431 omandati Bari hertsogi René d'Anjou poolt, aastal 1735 vahetati hertsog François Stephane'iga Toscana suurhertsogkonna vastu, aastal 1766 annekteeriti Prantsusmaa poolt. 20px Mensfelden isandkond Trieri ja Nassau kondomiinium. 20px Metz vürstlik piiskopkond rajati aastal 535, aastal 1357 kinnitati Karl IV poolt Reichsfreiheit, aastal 1552 okupeeriti Prantsusmaa kuninga Henri II poolt, 1648. aasta Vestfaali rahuga Prantsuse Kolme piiskopkonna osa. 20px Metz riigilinn aastast 1189, aastal 1552 okupeeriti Prantsusmaa kuninga Henri II poolt. 20px Mulhouse riigilinn umbes aastast 1268, aastast 1354 Dekapolise osa, aastal 1515 ühines Šveitsi Konföderatsiooniga, aastal 1798 Prantsusmaale. 20px Munster (Haut-Rhin) riigilinn aastal 1235 anti keiser Friedrich II poolt Reichsfreiheit, aastast 1354 Dekapolise osa. 20px Nassau-Weilburg krahvkond aastal 1688 vürstkond, aastast 1806 Nassau hertsogkond. 20px Nassau-Idstein krahvkond aastal 1627 eraldus Nassau-Weilburgist, aastal 1721 läks Nassau-Ottweilerile. 20px Nassau-Saarbrücken krahvkond rajati aastal 1381, aastal 1723 läks Nassau-Ottweilerile 20px Nassau-Ottweiler krahvkond aastal 1659 eraldus Nassau-Saarbrückenist, aastal 1728 läks Nassau-Usingenile. 20px Nassau-Usingen krahvkond aastal 1659 eraldus Nassau-Saarbrückenist, aastal 1688 vürstkond, aastast 1806 Nassau hertsogkond. 20px Nomeny markkrahvkond Metzi piiskopkonna valduses aastani 1548, aastal 1567 loodi keiser Maximilian II poolt markkrahvkond, aastal 1612 Lorraine'ile. 20px Obernai riigilinn umbes aastast 1240, aastast 1354 Dekapolise osa, aastal 1679 annekteeriti Prantsusmaa poolt. 20px Odenheim praostkond klooster loodi aastal 1122, aastast 1494 keiserlik kanoonikute kolleegium (Reichsstift), aastal 1507 Bruchsalile. 20px Olbrück isandkond territoorium Olbrücki lossi ümbruses Niederdürenbachi lähistel, algselt Wiedi alluvuses. 20px Pfalz-Simmern vürstkond aastal 1410 eraldus Pfalzi kuurvürstkonnast, aastal 1685 päriti Pfalz-Neuburgi poolt. 20px Pfalz-Lautern vürstkond aastast 1577 eraldus Pfalz-Simmernist. 20px Pfalz-Zweibrücken vürstkond endine Zweibrückeni krahvkond, aastani 1459 valitseti personaalunioonis Pfalz-Simmerniga, aastal 1734 läks Pfalz-Birkenfeldile. 20px Pfalz-Veldenz vürstkond endine Veldenzi krahvkond päriti Pfalz-Zweibrückeni poolt aastal 1444. 20px Prüm abtkond aastal 752 (taas)loodi kuningas Pippin Lühikese poolt, aastal 1222 anti keiser Friedrich II poolt Reichsfreiheit, aastast 1576 Trieri halduses. 20px Reipoltskirchen isandkond umbes aastast 1300. 20px Rosheim riigilinn aastal 1303, aastast 1354 Dekapolise osa, aastal 1679 annekteeriti Prantsusmaa poolt. 20px Salm krahvkond Ülem-Salm aastast 1165, aastast 1475 suured osad metsa- ja reingrahvile ja aastal 1499 jagunes, jäänused Lorraine'ile aastani 1600. 20px Salm-Dhaun krahvkond aastast 1499 eraldus Salmist, liin hääbus aastal 1750, päris Salm-Grumbach. 20px Salm-Grumbach krahvkond aastal 1561 eraldus Salm-Dhaunist, aastal 1801 annekteeriti Prantsusmaa poolt. 20px Salm-Stein-Grehweiler krahvkond aastal 1668 eraldus Salm-Grumbachist. 20px Salm-Salm krahvkond aastal 1574 eraldus Salm-Dhaunist, aastast 1623 vürstlik krahvkond, aastast 1802 Salmi vürstkond. 20px Salm-Kyrburg krahvkond aastast 1499 eraldus Salmist, residents Kirnis, aastast 1743 vürstlik krahvkond, aastast 1802 Salmi vürstkond. 20px Savoia hertsogkond endine krahvkond, osa Arelaadist, mille aastal 1032 päris keiser Konrad II, aastal 1361 anti keiser Karl IV poolt Reichsfreiheit, aastal 1416 ülendati hertsogkonnaks, aastal 1720 Sardiinia kuningriigile. 20px Sayn-Wittgenstein krahvkond endised Sayni krahvid, Sponheimide kõrvalharu, omandasid aastal 1361 Wittgensteini krahvkonna, aastal 1607 jagunes. 20px Sayn-Wittgenstein-Berleburg krahvkond aastal 1607 eraldus Sayn-Wittgensteinist. 20px Sayn-Wittgenstein-Wittgenstein krahvkond aastal 1607 eraldus Sayn-Wittgensteinist, aastast 1657 Sayn-Wittgenstein-Hohenstein. 20px Sélestat riigilinn aastal 1216 anti Friedrich II poolt Reichsfreiheit, aastast 1354 Dekapolise osa. 20px Solms-Braunfels krahvkond aastal 1258 eraldus Solmsist, aastal 1742 ülendati vürstkonnaks. 20px Solms-Lich krahvkond aastal 1409 eraldus Solms(-Braunfels)ist, aastast 1544 Solms-Hohensolms-Lich, aastal 1792 ülendati vürstkonnaks. 20px Solms-Laubach krahvkond aastal 1544 eraldus Solms-Lichist. 20px Solms-Rödelheim krahvkond aastal 1607 eraldus Solms-Laubachist, aastast 1635 Solms-Rödelheim-Assenheim. 20px Speyer vürstlik piiskopkond rajati enne aastat 614, 969. aasta paiku anti keiser Otto I poolt Reichsfreiheit. 20px Speyer riigilinn aastal 1294 tunnistati linnaõigust Speyeri piiskoppide poolt. 20px Sponheim krahvkond loodi 11. sajandil Reini Sponheimide poolt, aastast 1437 oli Badeni markkrahvide ja Pfalz-Simmerni ühisvalduses. 20px Strasbourg vürstlik piiskopkond loodi 4. sajandil, aastast 982 vürstlik piiskopkond. 20px Strasbourg riigilinn aastast 1262. 20px Toul vürstlik piiskopkond loodi aastal 365 Püha Mansuetuse poolt, aastal 928 kinnitati kuningas Heinrich I poolt Reichsfreiheit, aastal 1552 okupeeriti Prantsusmaa kuninga Henri II poolt, 1648. aasta Vestfaali rahuga Prantsuse Kolme piiskopkonna osa. 20px Toul riigilinn 13. sajandist (Tull), aastal 1552 okupeeriti Prantsusmaa kuninga Henri II poolt. 20px Turckheim riigilinn aastast 1312, aastast 1354 Dekapolise osa. 20px Verdun vürstlik piiskopkond rajati 346. aasta paiku, aastal 997 kinnitati keiser Otto III poolt Reichsfreiheit, aastal 1552 okupeeriti Prantsusmaa kuninga Henri II poolt, 1648. aasta Vestfaali rahuga Prantsuse Kolme piiskopkonna osa. 20px Verdun riigilinn 12. sajandist (Wirten), aastal 1552 okupeeriti Prantsusmaa kuninga Henri II poolt. 20px Waldeck krahvkond liin rajati 1180. aasta paiku, aastal 1379 anti kuningas Wenzeli poolt Reichsfreiheit, aastast 1625 Waldeck-Pyrmont, aastal 1712 ülendati vürstkonnaks. 20px Wartenberg krahvkond loodi aastal 1232, aastal 1428 päriti Riedeselite poolt, aastast 1680 vabahärrad. 20px Wetterau krahvkond loodi u. 950, Wetter-Tegerfeldeni krahvidele aastal 1317 20px Wissembourg riigilinn aastal 1306, aastast 1354 Dekapolise osa, aastal 1648 annekteeriti Prantsusmaa poolt. 20px Wissembourg vürstlik praostkond klooster rajati 660. aasta paiku Speyeri piiskopkonna poolt, aastal 967 anti keiser Otto II poolt Reichsfreiheit, aastast 1546 taas Speyeri valduses. 20px Wetzlar riigilinn aastal 1180 anti keiser Friedrich I Barbarossa poolt Reichsfreiheit. 20px metsa- ja reinkrahvid krahvkond reinkrahvid 12. sajandist, aastal 1409 päriti Kyrburgi metsakrahvkond, aastal 1475 omandati (Ülem-)Salm. 20px Worms vürstlik piiskopkond loodi 614. aasta paiku 20px Worms riigilinn aastal 1184 anti keiser Friedrich I Barbarossa poolt Reichsfreiheit.

Kategooria:Saksamaa ajaloolised riigid
Kategooria:Euroopa uusaja riigid
Kategooria:Saksa-Rooma riigi valdused