Švaabi ringkond

Švaabi ringkond (saksa Schwäbischer Reichskreis) oli 1500. aastal loodud Saksa-Rooma riigi ringkond endise Saksa hõimuhertsogkonna Švaabimaa territooriumil. Siiski ei sisaldanud see Habsburgide Švaabi Austria territooriume, Šveitsi Konföderatsiooni liikmesriike ega Alsace'i piirkonna maid Reinist läänes, mis kuulusid Ülem-Reini ringkonda. 1488. aasta Švaabi Liit, ringkonna eelkäija, saadeti laiali reformatsiooni ajal 16. sajandi lõpul.

 Haldus 

pisi|upright|left|Švaabi ringkonna vapp, 1737

Švaabi ringkonna juhid olid Konstanzi piiskop (teda asendas pärast 1803. aasta Reichsdeputationshauptschluss Badeni markkrahv) ja Württembergi hertsog; ringkonna maapäeva kohtumised toimusid tavaliselt riigilinnas Ulmis. Kuigi see oli killustunud arvukateks, peamiselt väga väikesteks riigikesteks, omas ringkond tõhusat valitsust, mis Prantsusmaa ittatungi silmas pidades omas 1694. aastast alates isegi oma armeed Kehli kindluse baasil.

1792. aastal koosnes Švaabi ringkond 88 territooriumist, millest vaid Württembergi hertsogkond, Badeni markkrahvkond ja Augsburgi piiskopkond omasid mingitki tähtsust. Reichsdeputationshauptschluss vähendas arvu 41-ni ja 1806. aasta Rheinbundakte seitsmeni (sealhulgas territooriumid, mis läksid Baierile).

 Koosseis 

Ringkond koosnes järgmistest riikidest:

 Nimi Üksuse tüüp Märkused 20px Aalen riigilinn aastal 1360 anti keiser Karl IV poolt Reichsfreiheit. 20px Augsburg vürstlik piiskopkond loodi 11. sajandil, 15. sajandist residents Dillingenis. Augsburg riigilinn aastal 1276 anti Rudolf I poolt Reichsfreiheit. 20px Aulendorf isandkond Königseggi isandate käes umbes aastast 1350. Baar maakrahvkond territoorium ümber Rottweili, aastast 1283 Fürstenbergi krahvide käes. 20px Baden markkrahvkond loodi aastal 1112, aastatel 1535 kuni 1771 jagunes Baden-Durlachiks ja Baden-Badeniks, aastat 1803 kuurvürstkond. 20px Baden-Baden markkrahvkond aastal 1535 eraldus Badenist, aastast 1705 residents Rastattis, aastal 1771 läks Baden-Durlachile. 20px Baden-Durlach markkrahvkond aastal 1535 eraldus Badenist, aastast 1715 residents Karlsruhes. 20px Baden-Hachberg-Sausenberg markkrahvkond Markgräflerlandi territoorium, aastal 1503 päriti Badeni poolt. 20px Baindt vürstlik abtkond aastal 1376 sai Reichsfreiheit. 20px Biberach an der Riß riigilinn aastal 1281 anti Rudolf I poolt Reichsfreiheit. 20px Bonndorf isandkond aastal 1609 omandati St. Blasieni kloostri poolt, er saada Reichsfreiheit. 20px Bopfingen riigilinn aastast 1241. 20px Buchau vürstlik abtkond loodi aastal 819 Ludwig Vaga poolt. 20px Buchau riigilinn 13. sajandist. 20px Buchhorn riigilinn aastal 1275 anti Rudolf I poolt Reichsfreiheit. 20px Konstanz piiskopkond loodi 585. aasta paiku, aastal 1155 kinnitati Friedrich I Barbarossa poolt Reichsfreiheit, aastast 1526 residents Meersburgis. 20px Dinkelsbühl riigilinn aastast 1351. 20px Eberstein krahvkond liin hääbus aastal 1660, päriti Württembergi poolt. 20px Eglingen isandkond Thurn und Taxis valduses aastast 1726. 20px Eglofs isandkond Abensbergi krahvide valduses aastast 1661. Elchingen vürstlik abtkond loodi 1120. aasta paiku, aastal 1485 sai Reichsfreiheit. 20px Ellwangen vürstlik praostkond loodi aastal 1460 kui Ellwangeni kloostri järglane. 20px Esslingen riigilinn aastast 1229. 20px Fugger isandkond aastal 1507 omandas endised Kirchbergi ja Weißenhorni krahvkonnad, aastal 1511 tõsteti Maximilian I poolt aadliseisusse, aastast 1530 pärilikud riigikrahvid. 20px Fürstenberg krahvkond erinevad territooriumid, mis loodi aastal 1218 Berthold V pärandist, aastast 1441 Fürstenberg-Baar. 20px Fürstenberg-Blumberg krahvkond eraldus aastal 1559, taasjagatud aastal 1614. 20px Fürstenberg-Messkirch krahvkond eraldus Fürstenberg-Blumbergist aastal 1614, aastal 1716 ülendati vürstkonnaks, aastal 1744 päriti Fürstenberg-Fürstenbergi poolt. 20px Fürstenberg-Stühlingen krahvkond eraldus Fürstenberg-Blumbergist aastast 1614, aastal 1704 jagati Fürstenberg-Fürstenbergi ja Fürstenberg-Weitra vahel. 20px Fürstenberg-Heiligenberg krahvkond eraldus aastal 1559, aastal 1664 ülendati vürstkonnaks, aastal 1716 päriti Fürstenberg-Fürstenbergi poolt. 20px Gengenbach vürstlik abtkond loodi 730. aasta paiku Püha Pirminiuse poolt, aastal 1007 anti Heinrich II poolt Bambergi piiskopkonnale. 20px Gengenbach riigilinn aastast 1360. 20px Giengen an der Brenz riigilinn aastast 1391. 20px Gundelfingen isandkond omandati aastal 1507 Badeni poolt. 20px Gutenzell vürstlik abtkond loodi aastal 1237, aastal 1437 anti keiser Sigismundi poolt Reichsfreiheit. 20px Hausen isandkond territoorium ümber Hauseni lossi Beuroni lähedal, aastal 1682 omandati Fuggeri poolt, aastal 1735 Castellile. 20px Heggbach vürstlik abtkond loodi aastal 1231, 1428. aasta paiku sai Reichsfreiheit. 20px Heilbronn riigilinn aastal 1371 anti Karl IV poolt Reichsfreiheit. 20px Heiligenberg krahvkond Fürstenbergi krahvide valduses aastast 1535. 20px Hohenems krahvkond aastal 1560 anti Ferdinand I poolt Reichsfreiheit, aastal 1765 omandati Habsburgide poolt. 20px| Hohengeroldseck krahvkond aastatel 948 kuni 1636, siis pfaltskrahvile, aastast 1807 Leyeni valduses, aastast 1711 riigikrahvidele, aastal 1806 Leyeni vürstkond. 20px Hohenhöwen isandkond loodi aastal 1415, aastal 1582 omandati koos Stühlingeniga Pappenheimi poolt, aastal 1639 Fürstenberg-Stühlingenile. 20px Hohenzollern krahvkond Zollerni krahvkond loodi 11. sajandil, jagunes aastal 1576. 20px Hohenzollern-Hechingen krahvkond eraldus Hohenzollernist aastal 1576, aastal 1623 ülendati vürstkonnaks. 20px Hohenzollern-Haigerloch krahvkond endine Haigerlochi isandkond, aastal 1576 eraldus Hohenzollernist, aastal 1767 päriti Hohenzollen-Sigmaringeni poolt. 20px Hohenzollern-Sigmaringen krahvkond eraldus Hohenzollernist aastast 1576, aastal 1623 ülendati vürstkonnaks. 20px Irsee vürstlik abtkond loodi aastal 1186, aastal 1694 sai Reichsfreiheit. 20px Isny riigilinn aastast 1365. 20px Justingen isandkond territoorium ümber Justingeni lossi Schelklingeni lähedal, aastal 1751 omandati Württembergi poolt. 20px Kaisheim vürstlik abtkond loodi aastal 1133, riigiklooster aastast 1346. 20px Kaufbeuren riigilinn aastal 1286 anti Rudolf I poolt Reichsfreiheit. 20px Kempten vürstlik abtkond loodi aastal 752, aastal 1062 anti Heinrich IV poolt Reichsfreiheit. 20px Kempten riigilinn aastal 1289 anti Rudolf I poolt Reichsfreiheit. 20px Kinzigtal isandkond territoorium ümber Wolfachi, aastast 1291 Fürstenbergi valduses. 20px Klettgau maakrahvkond aastast 1410 Sulzi krahvide valduses, aastal 1698 omandati Schwarzenbergide poolt. 20px Königsegg isandkond territoorium ümber Guggenhauseni, aastal 1565 omandas Rothenfelsi riigikrahvkonna, aastast 1621 Freiherren, jagunes aastal 1622. 20px Königsegg-Aulendorf isandkond eraldus Königseggist aastast 1622, riigikrahvkond aastast 1629. 20px Königsegg-Rothenfels isandkond eraldus Königseggist aastast 1622, riigikrahvkond aastast 1629. 20px Leutkirch riigilinn aastal 1293 anti Adolfi poolt Reichsfreiheit. 20px Liechtenstein vürstkond endised Vaduzi krahvkond ja Schellenbergi isandkond, aastal 1510 omandati Sulzi ja Klettgau krahvide poolt, aastal 1613 müüdi Hohenemsile, lõpuks Liechtensteinidele aastal 1699 (Schellenberg) ja 1712 (Vaduz). 20px Lindau vürstlik abtkond loodi 822. aasta paiku, aastal 1466 sai Reichsfreiheit. 20px Lindau riigilinn aastal 1275 anti Rudolf I poolt Reichsfreiheit. 20px Mainau komtuurkond maadegrupp Saksa ordu valduses aastast 1272. 20px Marchtal vürstlik abtkond loodi 776. aasta paiku, aastal 1500 sai Reichsfreiheit. 20px Memmingen riigilinn aastal 1286 anti Rudolf I poolt Reichsfreiheit. 20px Meßkirch isandkond Zimmerni krahvide valduses aastast 1354, aastal 1594 läks Helfensteinidele, aastast 1627 Fürstenberg-Messkirch. 20px Mindelheim isandkond aastast 1467 Frundsbergide valduses, aastal 1586 läks Baieri hertsogkonnale. 20px Neresheim vürstlik abtkond loodi aastal 1095, Reichsfreiheit vaidlustati Oettingen-Wallersteini poolt, kinnitati aastal 1764 Reichskammergericht poolt. 20px Nördlingen riigilinn aastal 1215 anti Friedrich II poolt Reichsfreiheit. 20px Ochsenhausen vürstlik abtkond loodi 1090. aasta paiku, aastal 1495 sai Reichsfreiheit. 20px Oettingen krahvkond jagunes aastal 1522. 20px Oettingen-Oettingen krahvkond aastal 1522 eraldus Oettingenist, aastal 1674 ülendati vürstkonnaks, hääbus aastal 1731. 20px Oettingen-Wallerstein krahvkond aastal 1522 eraldus Oettingenist, aastal 1774 ülendati vürstkonnaks. 20px Oettingen-Spielberg krahvkond eraldus Oettingen-Wallerbergist aastal 1623, aastal 1734 ülendati vürstkonnaks. 20px Offenburg riigilinn aastal 1240 anti Friedrich II poolt Reichsfreiheit. 20px Petershausen vürstlik abtkond loodi aastal 983 Püha Gebhard von Konstanzi poolt, Friedrich II poolt anti Reichsfreiheit. 20px Pfullendorf riigilinn aastal 1220 anti Friedrich II poolt Reichsfreiheit. 20px Ravensburg riigilinn aastal 1278 anti Rudolf I poolt Reichsfreiheit. 20px Reutlingen riigilinn umbes aastast 1240. 20px Roggenburg vürstlik abtkond loodi aastal 1126, aastal 1482 sai Reichsfreiheit. 20px Rot an der Rot vürstlik abtkond loodi aastal 1126, aastal 1376 sai Reichsfreiheit. 20px Rothenfels krahvkond territoorium ümber Immenstadti, aastast 1332 Montforti krahvide valduses, aastal 1565 omandati Königseggi poolt. 20px Rottenmünster vürstlik abtkond loodi aastal 1224, aastal 1237 anti Friedrich II poolt Reichsfreiheit. 20px Rottweil riigilinn aastal 1434 anti Sigismundi poolt Reichsfreiheit, aastatel 1519–1689 Šveitsi Konföderatsiooni assotsiaat. 20px Salem vürstlik abtkond loodi 1134. aasta paiku, aastal 1142 anti Konrad III poolt Reichsfreiheit. 20px Schussenried vürstlik abtkond loodi Rot an der Roti kloostri poolt aastal 1183, 1440. aasta paiku sai Reichsfreiheit. 20px Schwäbisch Gmünd riigilinn umbes aastast 1250. 20px Schwäbisch Hall riigilinn aastast 1280. 20px Sickingen isandkond territoorium Kraichgaus, riigirüütel Franz von Sickingeni järglaste valduses, aastast 1606 vabahärrad, aastast 1790 riigikrahvid. 20px Söflingen vürstlik abtkond loodi 1258. aasta paiku Dillingeni krahvide poolt, aastal 1773 sai Reichsfreiheit Ulmi vastu. 20px Püha Georgi klooster Isnys vürstlik abtkond loodi aastal 1096, aastal 1781 sai Reichsfreiheit. 20px Stadion krahvkond saavutas Reichfreiheit aastal 1705, kui ostis Thannhauseni isandkonna (mitte segi ajada Tannhauseniga), aastal 1741 jagunes Stadion-Thannhauseniks ja Stadion-Warthauseniks. 20px Staufen isandkond vabahärra von Staufeni valduses (ei olnud suguluses Hohenstaufenitega), hääbus aastal 1602, siis Kaugema Austria osa, aastal 1738 omandati St. Blasieni kloostri poolt. 20px Stühlingen maakrahvkond aastast 1251 Lupfeni krahvide valduses, hääbus aastal 1582, omandati Pappenheimide poolt, aastal 1639 Fürstenberg-Stühlingenile. 20px Teck hertsogkond endine Zähringite haru, hääbus aastal 1439, aastal 1495 anti Maximilian I poolt Württembergi Eberhard I-le hertsogitiitel. 20px Tettnang isandkond Monforti krahvide valduses, aastal 1780 läks Kaugemale Austriale. 20px Thannhausen isandkond Reichsfrei territoorium Tannhauseni ümber (mitte segi ajada Thannhauseniga). 20px Thengen krahvkond tagumine krahvkond aastast 1488 Saksa ordu Mainau komtuurkonna valduses, eesmine krahvkond aastal 1522 Kaugemale Austriale ja aastast 1663 Auerspergi vürstide valdusse. 20px Überlingen riigilinn Reichsfreiheit confirmed about 1400. 20px Ulm riigilinn 12. sajandil sai Reichsfreiheit. 20px Ursberg vürstlik abtkond loodi 1128. aasta paiku, aastal 1143 sai Reichsfreiheit. 20px Waldburg-Sonnenburg senešall territoorium ümber Nüzidersi, isandkond aastast 1455 Waldburgi Truchsess valduses, aastal 1463 anti Friedrich III poolt Reichsfreiheit, liin hääbus aastal 1511. 20px Waldburg-Trauchburg senešall territoorium ümber Trauchburgi lossi Isny juures, aastast 1306 Waldburgi valduses, aastast 1628 riigikrahvkond, hääbus aastal 1772. 20px Waldburg-Scheer senešall endine Friedbergi krahvkond ümber Scheeri lossi, aastast 1454 Waldburg-Sonnenburgi valduses, aastal 1511 päriti Waldburg-Trauchburgi poolt, aastal 1785 Thurn und Taxisele. 20px Waldburg-Wolfegg-Zeil senešall territoorium ümber Zeili lossi Leutkirch juures, aastast 1337 Waldburgi valduses, omandas aastal 1508 Waldburg-Trauchburgilt Wolfegg ja Waldsee, jagunes aastal 1589. 20px Waldburg-Wolfegg senešall aastal 1589 eraldus Waldburg-Wolfegg-Zeilist, aastast 1628 riigikrahvkond, taasjagatud aastal 1667, hääbus aastal 1798. 20px Waldburg-Waldsee senešall aastal 1667 eraldus Waldburg-Wolfeggist, aastal 1798 päris Waldburg-Wolfeggi, aastal 1803 ülendati vürstkonnaks. 20px Waldburg-Zeil senešall aastal 1589 eraldus Waldburg-Wolfegg-Zeilist, aastast 1628 riigikrahvkond, taasjagati aastal 1674, aastal 1772 päris Waldburg-Trauchburgi, aastal 1803 ülendati vürstkonnaks. 20px Waldburg-Wurzach senešall aastal 1674 eraldus Waldburg-Zeilist, aastal 1803 ülendati vürstkonnaks. 20px Wangen riigilinn aastal 1286 anti Rudolf I poolt Reichsfreiheit. 20px Weil riigilinn umbes aastast 1275. 20px Weingarten vürstlik abtkond loodi aastal 1056 Baieri hertsogi Welf I poolt, aastal 1274 sai Reichsfreiheit. 20px Weißenau vürstlik abtkond loodi aastal 1145, 1257. aasta paiku sai Reichsfreiheit. 20px Wettenhausen vürstlik praostkond loodi aastal 1130. 20px Wiesensteig isandkond Helfensteini krahvide valduses, aastal 1627 jagati Fürstenbergi ja Baieri hertsogkonna vahel. 20px Wimpfen riigilinn umbes aastast 1300. 20px Württemberg hertsogkond Württembergi krahvkond loodi 12. sajandil, aastal 1495 ülendati Maximilian I poolt hertsogkonnaks, aastat 1803 kuurvürstkond. 20px Zell am Harmersbach riigilinn 14. sajandist. 20px Zwiefalten vürstlik abtkond loodi aastal 1089, aastal 1750 sai Württembergilt Reichsfreiheit.

Kategooria:Saksamaa ajaloolised riigid
Kategooria:Euroopa uusaja riigid
Kategooria:Saksa-Rooma riigi valdused
Kategooria:Švaabimaa ajalugu