Nag Hammadi kirjad

Nag Hammadi käsikirjad avastati 1945. aastal Egiptusest Nag Hammadi lähedalt.

Mitte kõik leitud teosed ei pärine hilis-antiikaja religioossest gnostikute liikumisest, vaid varase kristluse erinevatest suundadest.

Pole teada, kuidas ja mis asjaoludel need teosed oma leiupaika sattusid ning kellele nad kuulusid, kuid praegu kõige levinuma hüpoteesi järgi pärinevad need teosed leiupaiga läheduses asunud kloostri raamatukogust, kust need olid kõrvaldatud kui hereetilised teosed. See hüpotees sobib hästi kokku ka Egiptuse kirikuloo kronoloogiaga.

Enamik Nag Hammadi "raamatukogu" teostest pärineb 2. ja 3. sajandist, see tähendab Egiptuse kirikuloo kõige varasemast perioodist (ristiusu olemasolu Egiptuses on dokumentaalselt tõestatud alates 2. sajandist), kuid teoseid sisaldavad käsikirjad (papüüruskoodeksid) pärinevad 4. sajandist.

Suurem osa Nag Hammadi teostest pärineb inimestelt, kes pidasid ennast kristlasteks. Kristlasteks pidas end ka suurem osa nendest Egiptuse kristlastest, keda tänapäeval gnostikuteks nimetatakse.

Nimetatud käsikirjad peideti u a 390 paiku lähedalasuva Pachomiuse kloostri munkade poolt. Savinõusse pitseeritud kogu sisaldas kolmteist kaunist papüüruskoodeksit kokku 52 tekstiga. Tegemist on algkristlike tekstidega, mis kajastasid eelkõige ühe varakristliku suuna, gnostikute, vaateid. Gnostikute järgi andis Jeesus lisaks laiemale publikule mõeldud õpetusetele veel salaõpetusi väljavalituile, kes teda mõista suutsid.

Nag Hammadi tekste on rühmitatud erinevalt. Üks võimalus on jagada need vastavalt tekstide suhtele gnoosise ja kristlusega järgmistesse gruppidesse.

1. Tekstid, mis on ühteaegu nii kristlikud kui ka gnostilised. Need jagunevad omakorda kahte alarühma.

 Tekstid, mis on olemuslikult kristlik-gnostilised.
 Kristlik-gnostilised tekstid, milles kristlik osa on kõrvaline.

2. Mittekristlikud tekstid. Jagunevad omakorda kahte alarühma.

 Gnostilised tekstid, milles kristlik aines puudub.
 Mittegnostilised tekstid.Jaan Lahe. Kui gnostiline on Tooma Evangeelium? Usuteaduslik Ajakiri, 2 (59), 2009:93 - 113.

 Nag Hammadi kirjade loend 
Järgnevas ülevaates on Nag Hammadi koodeksite (NHC) rahvusvahelised tähistused. Rooma number tähistab sarnase rühmituse käsikirju. Eestikeelsed pealkirjad ja lühendid vajavad täpsustamist. 
KoodeksPealkiriLühendMärkused. Sisu lühiülevaade    I,1Apostel Pauluse palveSissejuhatava lausega leht, 2 lehekülge.I,2Apokrüüfne Jaakobuse kiriI,3Tõe evangeeliumSai nime esimese kahe sõna järgi, jutluse laadne tekst. Ladina k: Evangelium Veritatis.I,4Tekst (logose) ülestõusmisestSaadetud kui Kiri Rheginosele.I,5Kolmeosaline tekst või Tekst kolmest loomusestII,1Johannese salakirjutis (Johannese apokrüüf) Üks kahest leitud pikemast tekstist (NHC III,1 ja IV,1). (4 tekst on Berliini gnostiline papüüruskoodeks.II,2Tooma evangeeliumJeesuse sõnade kogumik.II,3Filippose evangeeliumLõikudega õpetus või manitsuskogumik, millel hiljem lisatud ebaasjakohane pealkiri evangeelium.II,4Valitsejate olemus. (Arhontide hüpostaas)II,5Maailma algusestII,6Eksegees hingestKirjutis hinge langusest ja ülestõusmisest.II,7(Atleet) Tooma raamatIlmutuskirjandus. Kahekõne Jeesuse ja Juudas Tooma vahel, maailmast loobumisest ja lõpuajast.III,1Johannese salakirjutis. (Johannese apokrüüf)Lühem tekst (vt II,1).III,2Egiptlaste evangeelium ehk Suure Nähtamatu Vaimu Püha RaamatMillest olemas rööpversioon koodeksis IV. Gnostikute saatus maailma ajaloos.III,3"Õnnistatud Eugnostose" kiriLeidub ka koodeksis millel on tihedad sidemed järgneva Jeesus Kristuse Tarkusega.III,4Jeesus Kristuse TarkusIlmutuskiri, on tuntud Berliini koodeksist.III,5Päästia dialoogIlmutuskõne Jeesuse ja tema õpilaste vahel, eri teemadel.IV,1Johannese salakirjutis. (Johannese apokrüüf)Pikem tekst (vrd NHC II,1).IV,2Egiptlaste evangeeliumTeine versioon (NHC III,2).V,1Õnnistatud EugnostosTeine versioon, halvasti säilinud (vrd NHC III,3).V,2Pauluse ilmutusIlmutuskirjandus = apokalüps, jutustus Pauluse reisist taevas.V,3I Jaakobuse ilmutusIlmutuskirjandus = apokalüps, kõnelused Jeesuse ja Jaakobus Õige (vend) vahel.V,4I Jaakobuse ilmutusIlmutuskirjandus = apokalüps, Jaakobuse surm koos hümnide kõnelustega.V,5Aadama ilmutus (nägemus)Ilmutuskirjandus = apokalüps. Aadam annab ilmutuse Setile. on teatud laadi maailma ajalugu.VI,1Peetruse ja kaheteistkümne apostli teodapokrüüfiline apostlite tegude raamat, ilma gnostilise sisutaVI,2Äike, täiuslik mõistusTõlgitud e.k ka Kõu. Meesnaiseliku Tarkuse (sophia) ilmutuskõne.VI,3Algupärane õpetusJutlus hinge saatusestVI,4Meie Suure Väe Mõte (e.k ka: Suure väe tunnetamine)Gnostiline ilmutuskirjandus (apokalüps).VI,5Platon: Riik 588a–589bKäsitlus ebaõiglusest, halb tõlge Platoni teosest Riik.VI,6"Hermeetiline kirjutis" ?Senitundmatu hermeetiline kirjutis, mille pealkiri pole säilinud. Isa (Hermes) ja poja (Tat) kahekõne taevase maailma kohta.VI,7a*Palve (Hermeetiline kirjutis, mis kuulub kogumikku)Teksti ülesehitust on muudetud mitu korda. Kreeka keeles tuntud kui Papürus Mimaut.VI,7b"Hermeetiline kirjutis" ?Tuntud ladina keeles Aesculapius.VI,8AsklepiosHermeetiline kirjutis, mille pealkiri on kustunud. Pealkiri on tuntud nn Asklepiose ladinakeelsest versioonist.VII,1Seemi seletusPiibli alglugudega seotud gnostiline kosmogoonia ja õndsuslugu. VII,2Suure Seti teine sõnaVII,3Gnostiline Peetruse ilmutusVII,4Silvanuse õpetusVII,5Seti kolm hingeVIII,1ZostrianosVIII,2Peetruse ja Filippose kiriIX,1MelkisedekGnostiline ilmutuskiri. IX koodeksi kolme kirja pealkirja pole säilinud. IX,2Ood NoreastIX,3Tõe tunnistusArutelu kristlike ja gnostiliste rühmituste esindajate vahel, gnostikute koguduste vastu.X,1MarsanesIlmutustekst. X koodeks halvasti säilinud, sisu pole tuvastatud. Sisaldab vist ühte teost pealkirjaga Marsanes.XI,1Taipamise (gnosis) seletus (e.k ka Gnoosise tõlgendus)Õpetuskirjutis ja gnostikute kogudusekord.XI,2- (pealkirjata)Lühitekstid ristimise ja armulaua kohta.XI,3Allogenes (allogenes)AllogJoeli ilmutus oma pojale Messosele.XI,4Üllameelne (hypsiphrone)HypsIlmutustekst.XII,1Sextose sentensidSextus
(SentSex)Mittekristlik tekst mis kodunes kristluses 2. sajandil.XII,2 - Tõe evangeeliumi osaOsaliselt säilinud. Vaata üleval (I,3).XIII,1Kolmekujuline esimõteXIII,2 - Maailma algusest osa10 rida ilma pealkirjata kirjutisest Maailma algusest (II,5 ).

* Nag Hammadi kirjade loendis on VI,7 vaid üks tekst (Palve). Inter Wikis on jaotus a ja b.

Vaata ka
 Gnostikud
 Tooma evangeelium

 Viited 

Välislingid
 Jaan Lahe. Nag Hammadi "raamatukogu" varase kristluse kontekstis. kjt.ee, 6. november 2015.

Kategooria:Kristlikud pühakirjad
Kategooria:Teoloogia