Volmari kihelkond

Volmari kihelkond ehk Valmiera kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Wolmar-Wolmarshof, varem Kirchspiel Wolmar, läti keeles Valmieras draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Volmari kreisis.

 Ajalugu 
pisi|Volmari kihelkond Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" (1798)

Volmari kirikukihelkond on tõenäoliselt sama vana kui Volmari Püha Siimoni kihelkonnakirik. See jagunes linna- ja maakoguduseks.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli kihelkonnas üks kreiskool, üks elementaarkool, üks tütarlastekool, 39 õpilasega kihelkonnakool ja viis vallakooli, kus oli 347 õpilast.Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evang.-Luther Gemeinden in Rußland : Ges. u. hrsg. von E.H. Busch. Mit 2 Kart. in Farbendruck, E.H Busch lk 517.

1674. aastast oli pastori kõrval ametis diakon; 1883. aastal eraldati diakonaat iseseisvaks Veide kihelkonnaks. Patronaadiõigus kuulus kihelkonna rüütlimõisatele.Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 715.

 Volmari kihelkonna mõisad 
 Gerinši (Jehrenhof) poolmõis, eraldati Kokmuižast
 Kauguri (Kaugershof) rüütlimõis
 Mūri (Muremoise) rüütlimõis
 Skangaļi (Skangal) rüütlimõis
 Volmari, ka Valmiera (Pastorat Wolmar-Wolmarshof, varem Pastorat Wolmar) kirikumõis
 Volmari ehk Valmiermuiža, ka Valmiera (Wolmarshof) rüütlimõis, fideikomiss

 Vaata ka 
 Veide kihelkond

 Viited 

 Kirjandus 
 Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 715.
 Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 239-240 .
 Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 370-371 .
 Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 119-121 .
 Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 115-118 .
 Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909. Veerg 395−400.

Kategooria:Läti kihelkonnad