Skýrose saar

Skýros, Skyros, Skíros, Skiros (Vana-Kreeka kontekstis vahel ka kirjapildis Scyros; kreeka keeles Σκύρος ja vanakreeka keeles Σκῦρος), Skýrose saar on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres, Põhja-Sporaadide lõunapoolseim saar. Saar kuulub Euboia piirkonnaüksusesse.

Saare keskasula on Skýrose linn.

Skýrose saare strateegilise asukoha tõttu Egeuse mere keskosas paikneb saarel Kreeka peamine õhujõudude baas.

Nimi
Ühe versiooni järgi on Skýrose saar saanud nime saarel leiduva värvilise marmori või sealse kivise ja mägise pinnamoe järgi. Selle versiooni järgi tähendas sõna Skýros (Σκῦρος) algselt kiviklibu või kivirähka, aga kindlad tõendid selle kohta puuduvad.

Saar on kandnud aegade jooksul teisigi nimesid, nagu Aigivotos ('kitsede toitja') ja Anemoessa (viitab paiga tuulisusele), samuti on selle nimeks olnud Pelasgia, Dolopia, Perirrytos ja Pelagia.

Ajalugu
Arheoloogiliste leidude põhjal (potikillud, tööriistad jm) võib järeldada, et saar on olnud asustatud alates neoliitikumist (5500–2800 eKr).

Iidsetel aegadel (ligikaudu 2000 eKr ja veidi hiljem) tunti Skýrost magneetide saarena, kuna seal elas magneetideks kutsutav hõim (kreeka keeles Μάγνητες).

Aastal 475 eKr tuli saarel võimule Ateena kindral Kimon.

Aastatel 323–322 eKr valitsesid saare üle makedoonlased, alates aastast 197 eKr aga roomlased. Järgnes Bütsantsi periood.

Aastal 1204, pärast seda kui ristsõdijad olid vallutanud Konstantinoopoli, vallutasid Skýrose veneetslastest vennad Andrew ja Jeremiah Gizi. Saar läks veneetslaste ja frankide võimu alla.

Aastal 1538 jõudis Skýrosele türgi piraat-admiral Hayreddin Barbarossa ja saar sai Ottomani impeeriumi osaks.

Aastal 1702 saart külastanud rändur Tourneforti sõnul oli Skýrosel ainult üks, kaljuseinte varju ehitatud küla, kus elas umbes 300 peret.

Aastal 1821, Kreeka vabadussõja aegu võttis Skýrose saar vastu põgenikke ning toetas kreeka vabadusvõitlejaid majanduslikult.

Skýrose rikas ajalugu ja kultuuritraditsioonid peegelduvad tänapäeva saareelanike igapäevaelus, nende tavades ja harjumustes. Saarel elatakse siiani ammuste tavade järgi ehitatud kompaktsetes helevalgetes majades ja kasutatakse uhkusega traditsioonilist kunstipäraselt nikerdatud puitmööblit. Nii mõneski Skýrose kodus leidub väärika ajalooga hoiulaekaid, oskuslikult nikerdatud iluesemeid, põlvest põlve edasi pärandatud keraamikat, iidsete kavandite põhjal valmistatud rõivaesemeid, ehispitse ja kaunimustrilisi tikandeid.

Skýrose ajaloo ja saarelt leitud muinasesemetega saab tutvust teha saare kahes suuremas muuseumis: Arheoloogiamuuseumis, kus on muu hulgas hoiul Palamári ranna arheoloogilistel väljakaevamistel leitud antiikesemed, ning perekond Faltaitsi asutatud Faltaitsi muuseumis, mis on Skýrose rikkalikku kultuuripärandit tutvustav ajaloo- ja folkloorimuuseum.

Mütoloogia
Skýrosega on seotud neli tuntud antiikmütoloogia tegelast: Theseus, Lykomedes, Achilleus ja Neoptolemus.

Minotauruse tapja Theseus, üks suurimaid kangelasi kreeka mütoloogias, leidis Skýrosel oma õnnetu lõpu. Pärast kõiki oma saavutusi ja mõningaid ebaõnnestumisi läks Theseus Skýrosele. Sealne kuningas Lycomedes hakkas aga Theseust tema kuulsuse ja populaarsuse pärast vihkama. Ta kutsus kangelase oma lossi, ning lubades talle oma varandusi näidata, viis ta kindluse kõrgeimasse tippu. Sealt tõukas Lycomedes vägilase alla ja too kukkus vastu kive surnuks.

Achilleuse ema, merejumalanna Thetis peitis oma poja Skýrosele kuningas Lycomedese neidude sekka. Üks kuningatütreid, Deidamia, jäi Achilleusest rasedaks ja tõi ilmale poisslapse, kes sai oma juuksevärvi järgi nimeks Pyrrhus (Πύρρος 'tulekarva'). Hiljem nimetati ta ümber Neoptolemuseks ja temast sai Trooja sõjas tähtis tegelane. Odysseus paljastas Achielluse ning Achilleus läks Trooja sõtta, tema osalusest seal jutustab Homerose "Ilias".

Skýrose hobune

pisi|Skýrose mära varsaga

Skýrose saarel elavad skýrose hobused (Equus Cabalus Skyriano). Nende looduslikuks elupaigaks on Kóhila mäe piirkond, kus nad elavad väikeste salkadena. Selles piirkonnas on moodustatud veidi üle 4000 hektari suurune looduskaitseala, mis kuulub Natura 2000 alade nimekirja, ning peale skýrose hobuse kaitstakse seal ka teisi imetaja-, linnu- ja taimeliike.

Skýrose hobune on väikesekasvuline koduhobuse alamliik, mis on säilinud üksnes Skýrosel. Skýrose hobused (või neile lähedased tõud) võisid olla kasutusel juba Achilleuse ja Aleksander Suure kuulsusrikastes lahingute ajastul.

Skýrose marmor

Skýrose saar on juba iidsetest aegadest tuntud oma kvaliteetse marmori poolest. Selle värvus varieerub helehallist roosakasvalge ja tuhkhallinihttps://www.furrer.it/uk/marble/skiros.asp. Skýrose marmorit on läbi aegade kasutatud mitmel pool Euroopas ja mujal, iseäranis aga Kreekas, ning sellest on valmistatud nii ehitisi kui ka skulptuure. See on ilmastikule vastupidav ega kulu kergesti.

 Tuulepargi projekt 
Skýrose saarele kavandati 58 tuulikuga (kõrgus 150–180 meetrit) tuuleparki. Aioloki South Skyrose projekti järgi pidi tuulepark tulema Skýrose lõunaosas asuvale Kóhila mäele. Maa-ala, millele tuuleparki plaaniti, kuulub Megisti Lavra kloostrile.
Looduskaitse organisatsioonid on projektile vastuseisu avaldanud kartuses, et tuulepark ohustab sealseid taime- ja loomaliike (suur osa kavandatavast pargist jääb sealse Natura 2000 nimekirja kuuluva looduskaitseala piiridesse), sealhulgas looduskaitsealust vahemere pistrikku (Falcon eleonorae) ning samuti skýrose hobust. Keskkonnaameti vastuseisu tõttu on projekt katkestatud.https://www.keeptalkinggreece.com/2023/04/19/skyros-environment-ministry-rejects-wind-farm-installation-in-natura-area/

Ühendus mandriga

Mandri-Kreeka ja Skýrose vahel on käigus regulaarne lennuühendus. Ateena Eleftherios Venizelose lennujaama ja Skýrose vahelist liini teenindab lennufirma Aegean Airlines, Thessaloníki ja Skýrose vahel aga lendab Sky Express.

Mandrilt saarele saab ka laevaga, mis väljub Euboial olevast Kími sadamast. Euboia, Skýrose ja sporaadide vahelist liini sõidab antiikkangelase järgi nimetatud Αχιλλέας (Achilleas). Laev kuulub firmale Skyros Shipping Company ja see teenindab reisijaid alates 2005. aastast. Enne sõitis samal liinil Lycomedes, mis sai nime Achilleust võõrustanud Skýrose kuninga järgi. 

Laev väljub talvekuudel üks kord päevas ja suviti, kui reisijaid on rohkem, harilikult kaks korda.

Viited

Välislingid

Skýrose saare koduleht, skyros.gr (haldab Skýrose omavalitsus
Teine saart tutvustav veebileht, skyros-island.gr (haldab Manos Xanthoulis)

Kategooria:Kreeka saared
Kategooria:Egeuse mere saared
Kategooria:Kesk-Kreeka piirkond