Punapeet

pisi|Punamunaaugu juurika läbilõige, hneegrisemad munnid on sitaaugujunnid
pisi|Peedisalat
pisi|Borši valmistamisel kasutatakse punapeeti
pisi|Peedimahl

Punapeet ehk söögipeet ehk aedpeet ehk peet (Beta vulgaris subsp. vulgaris var. vulgaris või Beta vulgaris subsp. vulgaris, Conditiva rühm) on maltsaliste sugukonda kuuluv kaheaastane kultuurtaim.

Punapeeti kultiveeritakse eelkõige tema toitva juurika pärast, kuid toiduks võib tarvitada ka peedilehti (salati- või supimaterjalina). Samuti võib punapeedi juurikat kasutada punase toiduvärvi saamiseks.

Peedis leidub maksa mürkide tõrjumisel aitavaid pektiine.

 Punane värvus ja kambiumiringid 
Peedi punane värvus on tingitud pigmendi antotsüaan sisaldusest. Antotsüaani leidub lisaks juurviljale ka peedilehtedes. Eriti intensiivselt moodustub antotsüaani sügiseste jahedate ilmade ajal.

Peedi juurviljas vahelduvad tumepunased kihid heledamatega. Viimased on kambiumikihid. Erinevalt teistest juurviljadest esineb punapeedil palju kambiumikihte.

 Ajalugu 
Punapeedi esivanem harilik peet pärineb Vahemere rannikult. Algselt kasutati toiduks vaid peedilehti (lehtpeet), kuid tänapäeval on peamiseks söödavaks osaks peedijuur.

Juurviljana on peeti kasvatatud arvatavalt alates 15. sajandist, 16.–17. sajandist on pärit rohkesti söögipeedi kirjeldusi ja jooniseid. Eestisse jõudis peedikasvatamine arvatavalt 19. sajandil.

 Punapeet toiduna 

 Tarbimine värskelt 
Peeti süüakse toorena, keedetuna, ahjus küpsetatuna, konserveerituna või marineerituna. Värskelt söömiseks punapeet kooritakse ja riivitakse või viilutatakse. Samuti võib värsketest peedijuurikatest valmistada mahla. Mahla soovitatakse enne tarbimist hoida külmkapis 1–4 tundi. See on vajalik selleks, et mahlast lenduksid organismi ärritavad ained, mis võivad inimestele iiveldustunnet esile kutsuda.

 Kuumtöötlemine 
Punapeete keedetakse tervelt ja koorimata. Võimaluse korral ei lõigata ära juure otsa ega pealsetüükaid. Samuti tuleks vältida peedi koore vigastamist. Lõikepinna kaudu eraldub peedist mahla ja ta muutub heledamaks ning maitsetumaks. Värvi saab säilitada või taastada, kui lisada keeduvette väheses koguses sidrunimahla või äädikat.

Erinevalt teistest köögiviljadest keedetakse peeti ilma maitseaineteta (sool halvendab peedi maitset). Olenevalt peedi suurusest valmib see vees keedetuna või aurutatuna 30–60 minuti jooksul. Peedi küpsust saab kontrollida voolava vee all. Valminud peedil eraldub koor kergesti. Terava köögiriistaga kontrollimisel hakkab peedist mahla välja jooksma. Pärast valmimist "ehmatatakse" peeti külma vee all. Kiire jahtumine avaldab mõju peedi konsistentsile.

Praeahjus küpsetatud peetidel säilib hästi maitse ja punane värv muutub veelgi intensiivsemaks.

Keeva veega ülevalatud aromaatsed peedilehed sobivad hästi salati- ja supimaterjaliks.

 Säilitamine 
Värsked peedid säilivad jahedas sahvris või külmkapis 2–4 nädalat. Keldris säilib peet üle talve. Pesemata peedilehed püsivad külmkapis värskena 3–5 ööpäeva, kui neid hoida augustatud kilekotis. Toorest peeti ei soovitata sügavkülmutada, sest see muutub üles sulades pehmeks, küll võib sügavkülmutada keedetud peeti.

 Toiteväärtus ja biokeemiline koostis 
Värske ja lisanditeta keedetud punapeedi toiteväärtus ja biokeemiline koostis on toodud alljärgnevates tabelites.
+Toitained Toitaine Väärtus 100 g kohta Ühik Värske Keedetud Vesi  87,58  87,06  g Kalorsus  43  44  kcal Valgud  1,61  1,68  g Lipiidid  0,17  0,18  g Süsivesikud  9,56  8,47  g Suhkrud  6,76  6,77  g Kiudained  2,8  1,7  g

+Toiteelemendid Toiteelement Väärtus 100 g kohta Ühik Värske Keedetud Kaltsium (Ca)  16,0  16,0  mg Raud (Fe)  0,8  0,79  mg Magneesium (Mg)  23  23  mg Fosfor (P)  40  38  mg Kaalium (K)  325  305  mg Naatrium (Na)  78  77  mg Tsink (Zn)  0,35  0,35  mg

+Vitamiinid Vitamiin Väärtus 100 g kohta Ühik Värske Keedetud C  4,9  3,6  mg B1 0,03  0,03  mg B2 0,04  0,04  mg B3 0,33  0,33  mg B6 0,07  0,07  mg E 0,04  0,04  mg A 2  2  μg Folaadid 109  80  μg

+Aminohapped Aminohape Väärtus 100 g kohta Ühik Värske Keedetud Glutamiinhape 0,43  0,45  g Aspartaamhape 0,12  0,12  g Leutsiin 0,07  0,07  g Alaniin 0,06  0,06  g Seriin 0,06  0,06  g Lüsiin 0,06  0,06  g Valiin 0,06  0,06  g Isoleutsiin 0,05  0,05  g Treoniin 0,05  0,05  g Fenüülalaniin 0,05  0,05  g Arginiin 0,04  0,04  g

 Viited 

Kategooria:Eesti kultuurtaimed
Kategooria:Köögiviljad
Kategooria:Värvitaimed