Euroopa Parlamendi president

Euroopa Parlamendi president juhatab Euroopa Parlamendi arutelusid ja teisi tegevusi. Ta esindab parlamenti ka Euroopa Liidus ja rahvusvahelisel areenil. Presidendi allkiri on vajalik enamiku EL-i seaduste ja EL-i eelarve jõustumiseks.

Presidendi ametiaeg kestab kaks ja pool aastat. Alates parlamendi loomisest 1952. aastal on olnud 28 presidenti, kellest 13 on olnud ametis pärast esimest 1979. aasta otsevalimist. Kaks presidenti on olnud naised ja enamik on tulnud vanadest liikmesriikidest. Euroopa Parlamendi praegune president on David Sassoli Itaaliast.

Roll parlamendis
President juhatab arutelusid ja valvab kõiki parlamendi tegevusi ja asutusi (ta tagab, et järgitakse parlamendi kodukorda), see roll on sarnane riikide parlamentide spiikri rolliga. Presidendile allub 14 asepresidenti, kes juhatavad arutelusid presidendi puududes. President juhatab ka juhatuse koosolekuid, mis vastutab eelarve ja haldusküsimuste eest, ning esimeeste konverentsi, mis on kõigi parlamendifraktsioonide presidentidest koosnev juhtorgan.

Roll liidus
President esindab parlamenti kõigis õiguslikes küsimustes ja välissuhetes, eriti rahvusvahelistes suhetes. Euroopa Ülemkogu kohtumistel esitab president Ülemnõukogu päevakorra teemade kohta parlamendi seisukoha. President võtab samuti osa uute aluslepingute üle peetavatel valitsustevahelistel konverentsidel. Presidendi allkirja on vaja ka Euroopa Liidu eelarvele ja kaasotsustamismenetluse käigus vastu võetavatele liidu õigusaktidele. Kui parlamendi pädevuses olevates valdkondades nõukoguga kokkuleppele ei jõuta, juhatab president ka lepituskomiteed.

Valimine
Presidendi valivad Euroopa Parlamendi liikmed kahe ja poole aastaseks ametiajaks, mis tähendab, et liikmed peavad oma ametiajal valima kaks presidenti. Alates sellest kui Euroopa Rahvapartei (EPP) ja Euroopa Sotsialistlik Partei (ESP) hakkasid 1980. aastatel koostööd tegema, on traditsiooniliselt jaotunud presidendi ametikohad nende kahe partei liikmete vahel. See toimib nii, et kui ühe partei ridadest tulnud presidendi ametiaeg saab läbi, hääletavad mõlema partei liikmed teise partei kandidaadi poolt, kes saab siis ülekaaluka häälte arvuga presidendiks. Kuid on olnud ka erandeid.

2009.-2014. aasta parlamendi koosseisust alates juhatab lahkuv president uue presidendi valimisi, juhul kui ta valitakse uueks ametiajaks parlamendi liikmeks. Vastasel juhul juhatab valimisi üks 14 asepresidendist.

Aastate jooksul on Euroopa Parlamenti juhtinud hulk silmapaistvaid inimesi. Esimene president oli Paul-Henri Spaak, kes oli ka üks Euroopa Liidu asutajaist. Parlamendil on siiani olnud kaks naispresidenti, Simone Veil ja Nicole Fontaine, mõlemad prantslannad. Ainus president, kes on tulnud pärast 1986. aastat ühinenud liikmesriigist, oli poolakas Jerzy Buzek (ametis aastatel 2009–2012).

Euroopa Parlamendi presidendid
AmetiaegNimiParteiEuroopa Parlamendi fraktsioonPäritoluriikEuroopa Assamblee presidendid, 1952–19581952–1954Paul-Henri SpaakBelgia Sotsialistlik ParteiEuroopa Sotsialistlik Partei Belgia1954Alcide De GasperiItaalia Kristlik-Demokraatlik ParteiEuroopa RahvaparteiItaalia1954–1956Giuseppe PellaItaalia Kristlik-Demokraatlik ParteiEuroopa RahvaparteiItaalia1956–1958 (1. ametiaeg)Hans FurlerKristlik-Demokraatlik Liit Euroopa RahvaparteiLääne-SaksamaaParlamentaarse Assamblee presidendid, 1958–19621958–1960Robert SchumanUMPEuroopa RahvaparteiPrantsusmaa1960–1962 (2. ametiaeg)Hans FurlerKristlik-Demokraatlik LiitEuroopa RahvaparteiLääne-SaksamaaAmetisse nimetatud parlamendi presidendid, 1962–19791962–1964Gaetano MartinoItaalia Liberaalne ParteiEuroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusItaalia1964–1965Jean DuvieusartPSC Euroopa RahvaparteiBelgia1965–1966Victor LeemansCVP Euroopa RahvaparteiBelgia1966–1969Alain PoherMRPEuroopa RahvaparteiPrantsusmaa1969–1971Mario ScelbaItaalia Kristlik-Demokraatlik ParteiEuroopa RahvaparteiItaalia1971–1973Walter BehrendtSaksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei Euroopa Sotsialistlik Partei Lääne-Saksamaa1973–1975Cornelis BerkhouwerVVDEuroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusHolland1975–1977Georges SpénaleSotsialistlik Partei (Prantsusmaa)Euroopa Sotsialistlik ParteiPrantsusmaa1977–1979Emilio ColomboItaalia Kristlik-Demokraatlik ParteiEuroopa RahvaparteiItaaliaAmetiaegParlamendi otsevalitud presidendid, alates 19791juuli 1979 – jaanuar 1982Simone VeilÜhendus Prantsuse Demokraatia eestEuroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusPrantsusmaajaanuar 1982 – juuli 1984Piet DankertTööparteiEuroopa Sotsialistlik ParteiHolland2juuli 1984 – jaanuar 1987Pierre PflimlinÜhendus Prantsuse Demokraatia eest/RPREuroopa RahvaparteiPrantsusmaajaanuar 1987 – juuli 1989Charles Henry PlumbKonservatiivne ParteiEuroopa DemokraadidSuurbritannia3juuli 1989 – jaanuar 1992Enrique Barón CrespoHispaania sotsialistlik töölisparteiEuroopa Sotsialistlik ParteiHispaaniajaanuar 1992 – juuli 1994Egon KlepschKristlik-Demokraatlik LiitEuroopa RahvaparteiSaksamaa4juuli 1994 – jaanuar 1997Klaus HänschSaksamaa Sotsiaaldemokraatlik ParteiEuroopa Sotsialistlik ParteiSaksamaajaanuar 1997–20 juuli 1999José María Gil-RoblesHispaania RahvaparteiEuroopa RahvaparteiHispaania520. juuli 1999 – 15. jaanuar 2002Nicole FontaineUMPEuroopa Rahvapartei/Euroopa DemokraadidPrantsusmaa15. jaanuar 2002. – 20. juuli 2004Pat CoxüksikkandidaatEuroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusIirimaa620. juuli 2004 – 16. jaanuar 2007Josep BorrellHispaania sotsialistlik töölisparteiEuroopa Sotsialistlik ParteiHispaania16. jaanuar 2007 – 14. juuli 2009Hans-Gert PötteringKristlik-Demokraatlik Liit Euroopa Rahvapartei/Euroopa DemokraadidSaksamaa714. juuli 2009 – 17. jaanuar 2012Jerzy BuzekPOEuroopa RahvaparteiPoola17. jaanuar 2012 – 17. jaanuar 2017</small>Martin SchulzSaksamaa Sotsiaaldemokraatlik ParteiS&DSaksamaa817. jaanuar 2017 – 3. juuli 2019Antonio TajaniForza ItaliaEuroopa RahvaparteiItaalia93. juuli 2019 – 11. jaanuar 2022David SassoliDemokraatlik ParteiS&DItaalia1018. jaanuar 2022 –Roberta MetsolaRahvuslik ParteiEuroopa RahvaparteiMalta

Kategooria:Euroopa Parlament