Arteriool

Arterioolid (ladina keeles ainsus arteriola; mitmus arteriolae) on mikrovereringe väikesed arterid, mis algavad arteritest ja lähevad üle kapillaaridesse."Meditsiinisõnastik", 74:2004. 

Arterioolide areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. 

Arterioolide sein koosneb kolmest kihist: väliskihist ehk adventiitiast, keskkihist ehk meediast ja sisekihist ehk intimast.

Vererõhk arterioolide kapillaaripoolses otsas on inimestel umbes 35 mmHg."Inimese füsioloogia ja anatoomia", Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist, Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, lk 218 – 219, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0

Arteriool on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse "Terminologia Anatomica" ning inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse "Terminologia Histologica".

Inimestel seostatakse arterioolidega arterioolikõvastumustõbe ehk arterioloskleroosi. 

Arterioolide seinte kokkutõmmete "mõjutamine" on sihtmärklauaks teatud antihüpertensiivsetele ravimitele nagu nifedipiin (ravimi geneeriline nimetus).

Viited

 Välislingid 

 Sissekanne Terminologia Anatomicas A12.0.00.005: Arteriola. Arteriool
 Sissekanne Terminologia Histologicas, lk 87 H3.09.02.0.01017: Arteriola. Arteriool 
 Nozomi Nishimura, Chris B. Schaffer, Beth Friedman, Patrick D. Lyden, ja David Kleinfeld, Penetrating arterioles are a bottleneck in the perfusion of neocortex, www.pnas.orgcgidoi10.1073pnas.0609551104, PNAS, 2. jaanuar, 2007, 104. köide, nr 1, lk 365–370
 Tijs Louwies,Luc Int Panis, Michal Kicinski, Patrick De Boever, ja Tim S. Nawrot, Retinal Microvascular Responses to Short-Term Changes in Particulate Air Pollution in Healthy Adults Environ Health Perspect; DOI:10.1289/ehp.1205721

Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit :en:Capillary seisuga 03.08.2014.

Kategooria:Veresooned