Tallinna Niguliste kogudus

Tallinna Niguliste kogudus tegutses Tallinna Niguliste kirikus ja oli traditsiooniliselt saksakeelne. 

Pärast Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku (E.E.L.K.) asutamist 1919. aastal rajati Saksa praostkond. Tallinnas kuulusid Saksa praostkonda 1939. aastal Oleviste, Niguliste ja Toomkogudus.

pisi|Tallinna Niguliste kirik
Viimasel jumalateenistusel 16. mail 1940 ütles Curt Hausen: "Jumal on kõikjal ja tema viimne tahe ja olemus on rahu. Rahu olgu siia jääjaile ja sinna asujaile."

Niguliste kirik taastamist, pärast 1944. aasta märtsipommitamis alustati 1953. aastal. Pärast ligi 30 aastat kestnud restaureerimist avati muuseum-kontserdisaaliks kohandatud hoone 1984. aastal Eesti Kunstimuuseumi filiaalina, mitte tegevkirikuna. 

Niguliste saksa koguduse pastorid
1509Böthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 43, Arnoldus Honinkhusen (Arnd Hunninckhußen) (1440–1514Arnd Hunninckhußen, 1440–1514. Hennighausen Estland Ostpreußen Litauen, www.hennighausen.org), toomhärra
1523– , Johann Lange, Tallinna Niguliste koguduse kirikuõpetajaMax Saar, Kuidas saabus usupuhastus Eestisse, Vaba Eesti Sõna = Free Estonian Word : Estonian weekly, 19 oktoober 1967, lk 4
1532– Joachim Walter, Niguliste koguduse pastor
1532–1536, Simon Wanradt, Tallinna Niguliste kiriku jutlustaja
1552, Heinrich Hellwig, Niguliste koguduse abipastorGeorg Adelheim, Die grosse Stadtschule oder Trivialschule in Reval. Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen, 1931, nr 2, seite 19-21 
1556, Nicolaus Tegelmeister (Ziegelmeister) (surn. 1566), Niguliste koguduse pastor
1556–1558, Johann Hobbing, Niguliste koguduse pastor 
1582Böthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker., seite 67, Theodoricus Sondag (surn. 1590)
1600–1603Marten Seppel, 1603. aasta katk Tallinnas Georg Mülleri tuluraamatu põhjal, TUNA 3 / 2017, lk 30–44, Lambert Kemmerling (surn. 1603), Niguliste koguduse pastorHugo Richard Paucker. Ehstlands Geistlichkeit in geordneter Zeit- und Reihefolge, Reval 1849 
1601, Bartolmeus Berner/Barner, Niguliste koguduse diakonMoritz Brandis, Chronik oder älteste Liefländische Geschichte... Monumenta Livoniae Antiquae: Sammlung von Chroniken, Berichten, Urkunden und anderen schriftlichen Denkmalen und Aufsätzen, welche zur Erläuterung der Geschichte Liv-, Ehst- und Kurland's dienen, 
1603, Heinrich Vestring, Niguliste koguduse diakon
1604–1614, Franciscus Illiricus, Niguliste abipastor 1602, Niguliste pastor 1604–1614Kyra Robert, Ühest huvitavast kultuuriloolisest dokumendist. Keel ja Kirjandus, 1970, nr 10, lk 627
1612, Joh. Temme (surn. 1616), Niguliste koguduse diakon 
 Johann Knopius (Johannes Cnopius (1579–1632), Tallinna Niguliste pastor
1632– , Erich von Beeck, Niguliste koguduse pastor 
Heinrich Arningk (1610 Osnabrück –1662), Tallinna Niguliste kiriku ülempastorRecke, Johann Friedrich von / Napiersky, Karl Eduard / Beise, Theodor, Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, Bd.: 1, A - F, Mitau, 1827, seite 42, Arninck oder Arning (Heinrich) ja Tallinna gümnaasiumi rektorGeorg Adelheim, „Die Genealogie der alten Familien Revals" (Tallinn, 1925), Heinrich Laurenty (surn. 1692) koostatud materjali ümbertöötatud väljaanne, lk 3
1642–1650/1651,  Nicolaus Specht (1605–1657), diakon
1650–1657, Matthäus Willebrand (ca. 1620–1657), Tallinna Niguliste kiriku diakonMatthäus Willebrand, Tallinna Niguliste kiriku diakon 1650-1657 pitser, Rahvusarhiiv
1651–1657Kyra Robert, Nikolaus Specht ja tema raamatupärand Eesti Akadeemilises Raamatukogus. Keel ja Kirjandus, 1997, nr 9, lk 615, Nicolaus Specht (1605–1657), Tallinna Niguliste kiriku pastor
1671– , Gottfried Stecher, Tallinna Niguliste koguduse pastor 
1663–1680Vanim eestikeelne Tallinna-teemaline juhuluuletus „Oeh wahta Tallinna! Kuy sinnul Silmad ommat“, linnaarhiiv.wordpress.com, 30 mai 2017, Gotthard von Renteln, Niguliste koguduse pastor 
 1710, Christian Kelch, Tallinna Niguliste koguduse pastor
 1710, Joachim Salemann noorem (surn. 1710), Tallinna Niguliste koguduse abipastor
 1710, Christian Kelch (surn. 1710), Tallinna Niguliste koguduse ülempastor
 1710–1721, Arnold von Husen, Tallinna Niguliste koguduse õpetaja
1721–1734, Georg Günther Tunzelmann, Tallinna Niguliste koguduse pastor 
Joachim Christopher Salemann (1724–1772), Tallinna Niguliste koguduse pastor
Thomas Pfützner (surn. 1756Carl Rall, Sammlung von Bildnissen Estländischer Pastoren., Revalsche Zeitung, nr. 183, 23 august 1905) 
1742—1753, Peter Sixtus Christian Krause (surn. 1764), Tallinna Niguliste kiriku arhidiakonJohann Gottlieb Biedermann, Altes und Neues von Schulsachen. Erster Theil, Halle 1752, seite 277
1754..., Johann David Gebauer (1729–1792), Tallinna Niguliste koguduse pastorGebauer, Johann David (1729-1792), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital, Tallinna linnakonsistooriumi assessor
Joachim Christopher Salemann (1724–1772), Tallinna Niguliste koguduse pastor
1773– , Heinrich Wilhelm Wigand  (surn. 1810), diakon
1775– , Joachim Friedrich Hartmann, diakon
Johann Sverdsjö noorem, diakon 
1792–1809, Johann Sverdsjö (Sverdsjoe) noorem (1759–1809), Niguliste kiriku ülempastorLiivi Aarma, Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885, Tallinn, 2007, lk 262
Carl Johann Korb (1792–1832), adjunktDie Amtsträger der St. Olai-Kirche. A. Die Pastoren und Diakone, Aus dem Leben der St. Olai-Gemeinde, 1. Jahrgang Tallinn, 21. November 1938 Nr. 3, seite 3
1809–1842, Johann Bernhard von Gebhardt, Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja 
1834–1853, Johann Christian Luther, Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja 
1843–1862, Carl Christian Friedrich Rein, Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse ülempastor ja Eestimaa superintendent
Wilhelm Bräunlich (surn. 1845)
1863– , Ernst Wilhelm Woldemar Schultz, Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse ülempastorEduard Paucker, Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848: Im Anschlusz an "Ehstlands Geistlichkeit von H. R. Paucker", Reval 1885, seite 6 ja Eestimaa superintendent 
 1855–1885, Justus Nicolaus Ripke, Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja
..1865.., Hugo Reumann, Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja (adjunkt)
1875–1877, Daniel Burchard van Lemm, Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse diakonpastor
1879–1880, Oskar Hasselblatt, Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse diakonpastor
1880–1890, Joseph von Lemm, Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse diakonpastor
1885–1909, Ferdinand Justius Luther, Tallinna Niguliste koguduse ülempastor 
1893, Oskar von Wirén (1866–1950), ordineeritud adjunktpastoriks
1896–1932, Adolf Oskar Undritz, Tallinna Niguliste koguduse 2. pihtkonna õpetaja 
1909–1939, Konrad von zur Mühlen, VELK ja E.E.L.K. Tallinna Niguliste koguduse õpetaja ja E.E.L.K. Saksa praostkonna praost 1921–1939
1933–1939, Robert Walter, Tallinna Niguliste koguduse 2. pihtkonna õpetaja

 Tallinna Niguliste kogudus 
1940–1941, Hans Kubu, E.E.L.K. Tallinna Niguliste koguduse õpetaja, 1935–1941 Tallinna praostkonna praost
Pärast E.E.L.K. saksa praostkonna ja koguduste likvideerimist moodustati endisest Tallinna Jaani koguduse III pihtkonnast 1940. aastal, EELK Konsistooriumi 17. juuli 1940 otsusega uus Tallinna praostkonna, EELK Tallinna Niguliste kogudusTeadaanne koguduse asutamise kohta., Kiriku Teataja, 17 september 1940, Tallinna Niguliste koguduse õpetajaks nimetati Hans Kubu, vabastades ta Tallinna Jaani koguduse 3. pihtkonna õpetaja ametist. Pärast 1944. aasta märtsipommitamist kasutas kogudus Tallinna toomkirikutNiguliste kogudusele ajutine kirik. Eesti Sõna. 24. mai 1944, nr. 119, lk. 3.. 
 Vaata ka 
Tallinna Niguliste koguduse vaimulikud
Viited

Kategooria:Tallinna kogudused
Kategooria:EELK Saksa praostkond‎
Kategooria:Niguliste kirik
Kategooria:Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik
Kategooria:Evangeelne kirik Eestis