Provints (Hiina)

Provints on Hiinas 1. järgu haldusüksuste üks tüüpidest. 

Hiina Rahvavabariigil on ametlikult 23 provintsi (arvestades nõudlust Taiwanile). Enamik provintse on praegustes piirides Mingi dünastiast saadik.

Provintside nimekiri
Pindalad on antud ruutkilomeetrites. Rahvaarvud on antud 2010. aasta Hiina rahvaloenduse andmetel.

 Nimi  Lihtsustatud kirjas  Traditsioonilises kirjas  Pinyin  Hiina lühend  Pealinn  Pindala  Rahvaarv Anhui  安徽  安徽  Ānhuī    皖 Wǎn  Hefei  139 057  59 500 510 Fujian  福建  福建  Fújiàn  闽 Mǐn  Fuzhou  123 603  36 894 216 Gansu  甘肃  甘肅  Gānsù  甘 Gān, 陇 Lǒng  Lanzhou  464 186  25 575 254 Guangdong  广东  廣東  Guǎngdōng  粤 Yuè  Guangzhou  177 933  104 303 132 Guizhou  贵州  貴州  Guìzhōu  黔 Qián, 贵 Guì  Guiyang  176 505  34 746 468 Hainan  海南  海南  Hǎinán  琼 Qióng  Haikou  34 353  8 671 518 Hebei  河北  河北  Héběi  冀 Jì  Shijiazhuang  187 991  71 854 202 Heilongjiang  黑龙江  黑龍江  Hēilóngjiāng  黑 Hēi  Harbiin  432 477  38 312 224 Henan  河南  河南  Hénán  豫 Yù  Zhengzhou  166 499  94 023 567 Hubei  湖北  湖北  Húběi  鄂 È  Wuhan  185 125  57 237 740 Hunan  湖南  湖南  Húnán  湘 Xiāng  Changsha  211 836  65 683 722 Jiangsu  江苏  江蘇省  Jiāngsū  苏 Sū  Nanjing  97 607  78 659 903 Jiangxi  江西  江西  Jiāngxī  赣 Gàn  Nanchang  167 430  44 567 475 Jilin  吉林  吉林  Jílín  吉 Jí  Changchun  192 105  27 462 297 Liaoning  辽宁  遼寧  Liáoníng  辽 Liáo  Shenyang  147 785  43 746 323 Qinghai  青海  青海  Qīnghǎi  青 Qīng  Xining  716 693  5 626 722 Shaanxi  陕西  陝西  Shǎnxī  陕 Shǎn, 秦 Qín  Xi'an  205 693  37 327 378 Shandong  山东  山東  Shāndōng  鲁 Lǔ  Jinan  156 867  95 793 065 Shanxi  山西  山西  Shānxī  晋 Jìn  Taiyuan  157 023  35 712 111 Sichuan  四川  四川  Sìchuān  川 Chuān, 蜀 Shǔ  Chengdu  491 146  80 418 200 Yunnan  云南  雲南  Yúnnán  滇 Diān, 云 Yún  Kunming  393 734  45 966 239 Zhejiang  浙江  浙江  Zhèjiāng  浙 Zhè  Hangzhou  103 900  54 426 891

 Vaidlustatud provints 
Oma rajamisest saadik 1949 peab Hiina Rahvavabariik Taiwani oma 23. provintsiks. Ent Hiina Vabariik kontrollib Taiwani provintsi, Jinmeni maakonda ja üht valda Fujiani provintsis Lianjiangi maakonnas.

Endised provintsid
 Asend Nimi Hiina keeles Hiina lühend Praegune kuuluvus 70px Andong 安東 Āndōng praegu Liaoningi ja Jilini osa70px Fengtian (varem Shengjing) 奉天 Fèngtiān (varem 盛京 Shengjing) 奉 Fèng praegu Liaoningi osa
 alates 1616. aastast (Qingi dünastia) kuni 1907. aastani: Shengjing (Lõuna-Mandžuuria)
 1907–1929: Fengtian
 5. veebruarist 1929 kuni 1. märtsini 1932: Liaoning
 1. märtsist 1932 kuni 18. augustini 1945: Fengtian (Mandžukuo režiim)
 1945. aastast: Liaoning 70px Hejiang 合江 Héjiāng praegu Heilongjiangi osa 70px Liaobei 遼北 Liaobei praegu Sise-Mongoolia osa 70px Qahar 察哈爾 Cháhāěr 察 Chá praegu Sise-Mongoolia osa 70px Rehe 熱河 Rèhé 熱 Rè praegu suurelt jaolt Hebei osa 70px Songjiang 松江 Sōngjiāngpraegu Heilongjiangi osa 70px Suiyuan 綏遠 Suīyuǎn 綏 Suī praegu Sise-Mongoolia osa 70px Xikang 西康 Xīkāng 康 Kāng läänepool kuulub praegu Tiibeti autonoomsesse piirkonda, idapool Sichuani. 70px Xing'an 興安 Xīng'ān praegu Sise-Mongoolia osa

Vaata ka
Hiina haldusjaotus

Kategooria:Hiina haldusjaotus