Hiina haldusjaotus

Hiina Rahvavabariigi haldusjaotus on viietasandiline:
 1. järgu haldusüksused ehk provintsitasandi haldusüksused on kõige tähtsamad ja väljaspool Hiinat kõige tuntumad. Provintsideks jaotatakse Hiinat juba sajandeid. 
 2. järgu haldusüksused ehk ringkonnatasandi haldusüksused on 1981. aasta majandusreformide algusest saadik muutunud aina tähtsamaks ja iseseisvamaks.
3. järgu haldusüksuste ehk maakonnaatasandi haldusüksuste hulka kuuluvad maakonnad, mis on Hiina vanimate haldusüksuste seas. 
4. järgu haldusüksusi ehk vallatasandi haldusüksusi on 1980. aastatest saadik ulatuslikult reformitud; reform jätkub tänini suurema otsustuspädevuse suunas.
5. järgu haldusüksused ehk külatasandi haldusüksused on olulised riigi ja kodaniku otsese kokkupuute tõttu.

1., 4. ja 5. järgu haldusüksused on kõikjal olemas, kuid mõnes kohas puuduvad 2., mõnes kohas 3. järgu haldusüksused. Keskalluvusega linnades ning osalt Xinjiangi Uiguuri autonoomsed piirkonnas, Hainani provintsis ja paiguti teistes provintsides on 3. järgu haldusüksused allutatud otseselt 1. järgu haldusüksustele. Mõnes ringkonna õigustega linnas (Sansha Shi, Zhongshan Shi, Jiayuguan Shi) on 4. järgu haldusüksused otseselt allutatud 2. järgu haldusüksusele.  
Sügisest 2011 on vähemalt üks koht (Xialu linnarajoon Huangshi Shi's), kus 4. järgu haldusüksused puuduvad ja 5. järgu haldusüksused on allutatud otse 3. järgu haldusüksusele. Pole teada, kas tegu on üksikjuhtumiga või algava haldusjaotuse ümberkorraldamisega.

 1. järgu haldusüksused 
1. järgu haldusüksused on:
 23 provintsi (省, shěng; sealhulgas Taiwanilt nõueldav Taiwani provints).  Enamik provintse on praegustes piirides juba Mingi dünastia ajast. 
 neli keskalluvusega linna (直轄市/直辖市, zhíxiáshì).
 kaks erihalduspiirkonda (特區/特区, tèqū). Need on ette nähtud juba 1982. aasta põhiseadusega, kuid nad kehtestati alles pärast Hongkongi ja Macau tagasisaamist põhimõttel "Üks maa, kaks süsteemi". 
 viis autonoomset piirkonda (自治區/自治区, zìzhìqū). Need kehtestati pärast rahvavabariigi rajamist viiele suuremale vähemusrahvusele nende traditsioonilistel asualadel. 

+ Provintsid Haldusüksus  Hiina keeles  Pealinn  Rahvaarv  Pindala km²  Tihedus (in/km²) Heilongjiang  黑龍江/黑龙江 (Hēilóngjiāng)  Harbin  38 170 000  454 00084 Jilin  吉林 (Jílín)   Changchun   27 090 000  187 400145 Liaoning  遼寧/辽宁 (Liáoníng)  Shenyang  42 170 000  145 900289 Qinghai  青海 (Qīnghǎi)  Xining  5 390 000  721 2007 Gansu  甘肅/甘肃 (Gānsù)  Lanzhou  26 190 000  454 30058 Shaanxi  陝西/陕西 (Shǎnxī)  Xi'an  37 050 000  205 600180 Shanxi  山西 (Shānxī)  Taiyuan  33 350 000  156 300213 Hebei  河北 (Héběi)  Shijiazhuang  68 090 000  187 700363 Shandong  山東/山东 (Shāndōng)  Jinan  91 800 000  153 800597 Henan  河南 (Hénán)  Zhengzhou  98 690 000  167 000591 Sichuan  四川 (Sìchuān)  Chengdu  87 250 000  485 000180 Hubei  湖北 (Húběi)  Wuhan  60 160 000  185 900324 Anhui  安徽 (Ānhuī)  Hefei  64 610 000  139 700462 Jiangsu  江蘇/江苏 (Jiāngsū)  Nanjing  75 495 000  102 600736 Yunnan  雲南/云南}} (Yúnnán)  Kunming  44 150 000  394 000112 Guizhou  貴州/贵州 (Gùizhōu)  Guiyang  39 040 000  176 000222 Hunan  湖南 (Húnán)  Changsha  66 980 000  210 000319 Jiangxi  江西 (Jiāngxī)  Nanchang  42 840 000  167 000257 Zhejiang  浙江 (Zhèjiāng)  Hangzhou  47 200 000  102 000463 Guangdong  廣東/广东 (Guǎngdōng)  Guangzhou  113 040 000  180 000628 Fujian  福建 (Fújiàn)  Fuzhou  35 110 000  121 300289 Hainan  海南 (Hǎinán)  Haikou  8 180 000  34 000241

+ Autonoomsed piirkonnad Haldusüksus  Hiina keeles  Pealinn  Rahvaarv   Pindala km²  Tihedus (in/km²) Xinjiang  新疆 (Xīnjiāng)  Ürümqi  19 630 000  1 660 40012 Sise-Mongoolia  內蒙古/内蒙古 (Nèiměnggǔ)  Hohhot  23 840 000  1 183 00020 Tiibet  西藏 (Xīzàng)  Lhasa  2 740 000  1 228 4002 Ningxia  寧夏/宁夏 (Níngxià)  Yinchuan  5 880 000  66 40089 Guangxi  廣西/广西}} (Guǎngxī)  Nanning  48 890 000  236 000207

+ Keskalluvusega linnad Haldusüksus  Hiina keeles  Rahvaarv   Pindala km²  Tihedus (in/km²) Peking  北京 (Běijīng)  15 810 000  16 800941 Tianjin  天津 (Tiānjīn)  11 519 000  11 3051019 Chongqing  重慶/重庆 (Chóngqìng)  31 442 300  82 300382 Shanghai  上海 (Shànghǎi)  18 450 000  63412910

+ Erihalduspiirkonnad Haldusüksus  Hiina keeles  Rahvaarv   Pindala km²  Tihedus (in/km²) Macau  澳門/澳门 (Àomén)  520 400  2917945 Hongkong  香港 (Xiānggǎng)  6 985 200  11046327

 Vaata ka 
Hiina autonoomsed haldusüksused
 Taiwani haldusjaotus

 Kirjandus 
 Yan Junxu (toim).  Geographie (= China-Buchreihe.), Verlag für fremdsprachige Literatur, Beijing 1984.
 Qi Wen (齐雯).  China im Umriss, Verlag für fremdsprachige Literatur: Beijing 1985.
 Qin Shi (秦石). China, Neuer Stern-Verlag, Beijing 1994, ISBN 7-80102-126-6 (2. trükk, Beijing 1997, ISBN 7-80102-731-0).
 Xinwen Zhou. China. Fakten und Zahlen 1999, Neuer Stern-Verlag, Beijing 1999, ISBN 7-80148-193-3.
 Ren Shuyin (任树银). China. Landeskunde, Verlag für fremdsprachige Literatur: Beijing 2001, ISBN 7-119-02850-2.
 Zhong Xin (钟欣) (toim). China 2002, Verlag Neuer Stern: Beijing 2002, ISBN 7-80148-479-7.
 Erling von Mende, Heike Holbig. Lokalverwaltung. – Stefan Friedrich, Hans-Wilm Schütte, Brunhild Staiger (toim) Das große China-Lexikon. Geschichte, Geographie, Gesellschaft, Politik, Wirtschaft, Bildung, Wissenschaft, Kultur, Wissenschaftliche Buchgesellschaft: Darmstadt 2003, ISBN 3-534-14988-2, lk 456–458.
 Sebastian Heilmann. Politisches System, 3. Volksrepublik. – Stefan Friedrich, Hans-Wilm Schütte, Brunhild Staiger (toim) Das große China-Lexikon. Geschichte, Geographie, Gesellschaft, Politik, Wirtschaft, Bildung, Wissenschaft, Kultur, Wissenschaftliche Buchgesellschaft: Darmstadt 2003, ISBN 3-534-14988-2, lk 575–578.
 Yin Zhongqing (尹中卿). Das politische System im heutigen China, China Intercontinental Press: Beijing 2004, ISBN 7-5085-0470-4.
 Meyers Atlas China. Auf dem Weg zur Weltmacht Bibliographisches Institut AG: Mannheim 2010, ISBN 978-3-411-08281-0, lk 92–93.

 Välislingid 
 Ametlik leht Hiina Rahvavabariigi haldusjaotuse kohta

Kategooria:Hiina geograafia