Suuraju

Suuraju (ladina keeles cerebrum) on kesknärvisüsteemiga loomadel aju osa. 

Suuraju paikneb koljuõõnes.

Suuraju areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Imetajatel

Koduloomadel nimetatakse suuraju (cerebrum) ühtlasi ka otsajuks.  

Inimestel

Inimestel paikneb suuraju koljuõõnes.

pisi|Inimese suuraju asend koljuõõnes (punasega).

Sügav suuraju-pikilõhe (fissura longitudinalis) jaotab suuraju kaheks poolkeraks (hemispherium) – vasakuks ja paremaks suuraju poolkeraks, nende vahel paikneb paaritu valgeainest mõhnkeha (corpus callosum). Kummaski suuraju poolkeras paikneb ajuvatsake.

Suurajukoore, mille pinnal on hulgaliselt suurajusagaraid, välimise kihi moodustab umbes 3 mm paksune hallaine kiht. Suuraju keskel aga on valgeaine kiht, milles leidub nii müeliintupega kui ka müeliintupeta aksoneid. Vahel nimetatakse suuraju hall- ja valgeainest kihti ka mantliks.

Vaata ka
suuraju poolkerad
suurajukoor

Viited

Kategooria:Peaaju