Neerusäsi

Neerusäsiks (ladina keeles medulla renis; ka medulla renalis) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel neeru parenhüümi osa, milles paikneb rohkelt neerutorukesi ja veresooni, aga mitte neerukehakesi."Meditsiinisõnastik" 505:2004. 

Neerusäsi koosneb üksikutest neerupüramiididest ja on jutja struktuuriga.

Neerusäsi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Neerusäsis sünteesitakse ja vabastatakse rohkelt prostaglandiini E2.

Süstemaatiline anatoomia
Kehtivas loomaanatoomia standardis Nomina Anatomica Veterinaria liigitatakse neerusäsi urogenitaalsüsteemi.Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s,  APPARATUS UROGENITALIS. Urogenitaalsüsteem, lk 59, 5. väljaanne, 2012

Kehtivas inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica kuulub neerusäsi kuseelundite hulka. 

Varem liigitati neerusäsi kuse-suguelundkonna kuseelundite hulka (Roosalu, 2010:128).

Nefroloogia ja uroloogia
Patoloogia
Neerusäsiga seostatakse kaasasündinud tsüstiliste muutustega tsüstneeru (sh nefronoftiis).  

Kasvajad
Inimestel seostatakse  mitmeid kasvajavorme.Srinivasa R. Prasad, Peter A. Humphrey, Christine O. Menias, William D. Middleton, Marilyn J. Siegel, Kyongtae T. Bae ja Jay P. Heiken, Neoplasms of the Renal Medulla: Radiologic-Pathologic Correlation, RSNA Education Exhibits, märts-aprill 2005, 25. väljaanne, nr 2, veebiversioon (vaadatud 29.06.2014) (inglise keeles)

Viited

Kirjandus
Sissekanne Terminologia Anatomicas A08.1.01.020: Medulla renalis. Neerusäsi

Kategooria:Kuse-suguelundkond