Lümfisooned

Lümfisooned (ladina ains vas lymphaticum; mitm vasa lymphatica) on paljude loomade lümfisüsteemi kuuluvad sooned, kus liigub lümf. Lümfisooned esinevad kõigil selgroogsetel alates pärisluukaladest. 

Lümfisoonteks võidakse nimetada ka teatud üksikud lümfi liigutavaid sooni. 

Lümfisoonte areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Lümfisoonte ülesandeks on ka kudedes normaalse vedelikurõhu hoidmine. 

Lümfisooned järgnevad lümfikapillaaridele, võivad keres anastomoose moodustada ja suubuvad venoossesse vereringesse. 

Lümfisoontes paiknevad poolkuuklapid, mis tagavad lümfi liikumise üksnes südame suunas. Soonte seinu innerveerivad närvid.

Peensoole soolehattudes (olemasolul) paiknevad lümfisooned kannavad inglise keeles nimetust lacteals. 

Klassifikatsioon

Lümfisooned on:
lümfikapillaarid
lümfisooned
lümfitüved
lümfijuhad
lümfi transportivad sooned (mille seintel paiknevad lümfiklapikud)
lacteals. 

Lümfisooned koos lümfikapillaaridega moodustavad lümfisoonte võrgustiku ehk lümfiteed. Lümfisoonte suuremad sooned, mis saavad alguse lümfisõlmedest liigitatakse lümfitüvedeks. 

Lümfisõlme juurde kuuluvatel lümfisoontel eristatakse:
aferentseid lümfisooni (vasa lymphatica afferentia)
eferentseid lümfisooni (vasa lymphatica efferentia).

Roomajatel
Madudel

Madude lümfisüsteemi liigitatakse samuti lümfisooned, need paiknevad peaaegu kõikjal kehas. Kuid lümfisõlmede asemel on madude (ka teiste roomajate) lümfisoonte seintes üksikult pulseerivad lümfisüdamed.

Imetajatel
Koduloomadel

Lümfisooni asendavad lümfisoonteta kudedes rakuvahelised kanalid. Lümfisooni ei kohta kesknärvisüsteemis, silma sarvkestas ja silmaläätses, epiteelkudedes, põrnas, kopsualveoolides, luuüdis, kurgumandlites, hüaliinses kõhrkoes, nabaväädis ja lootekestades.

Inimestel

Patogenees

Inimestel seostatakse lümfisoontega järgmisi (osaline) patoloogilisi seisundeid: pärilik lümfodeem, Meige lümfodeem. 

 Kasvajad 

Enamikus kasvajapaikmetest on lümfisooned kollabeerunud.

Kokkupuutel madudega

Inimeste suhtes mürkmadudeks (osade) liigitatud madude hammustuse tagajärjel võivad mao süljeensüümid kahjustada ka lümfisooni ja põhjustada eri raskusastmega mürgistusseisundeid (vt ka leukotsütoos). Lümfisooni kahjustada võiva mürgistusseisundi teke ja ulatus võib sõltuda lisaks inimese tervislikule seisundile (nt ülitundlikkus jm) ka mao liigist, aastaajast, mao tervislikust seisundist, hammustuse ajal väljapritsitud sülje kogusest ja mao vanusest.

Viited

 Välislingid 
Pierre-Yves von der Weid, Lymphatic myogenic constriction – how lymphatic vessels pump lymph uphill, 10.1113/jphysiol.2012.247080, 15. jaanuar 2013, The Journal of Physiology, 591, 391-392., veebiversioon (vaadatud 29.07.2014) (inglise keeles)

Kategooria:Lümfisüsteem