Brenda Milner

Brenda Milner (sündinud 15. juulil 1918 Manchesteris Inglismaal) on Kanada neuropsühholoog, kes on kirjutanud rohkesti kliinilise neuropsühholoogia alast teaduskirjandust.Karen Birchard, " 'Nosy' and Observant, a Neuroscientist Continues Her Memorable Career at 93", Chronicle of Higher Education, Nov. 6, 2011

Milner on McGilli Ülikooli neuroloogia- ja neurokirurgia osakonna professor ja Montréali Neuroloogia Instituudi psühholoogiaprofessor.Brenda Milner Wins Balzan Prize for Cognitive Neurosciences. (2011). Government of Canada Ta on rohkem kui 20 ülikooli audoktor ja töötab ka veel üle 90-aastaselt."Dr. Brenda Milner". Canadians for Health Research. June 2005. Retrieved 2013-05-14 Tema praegune töö uurib seoseid aju vasaku ja parema hemisfääri vahel. Milnerit on kutsutud neuropsühholoogia rajajaks"Pioneering Memory Researcher Brenda Milner To Receive Pearl Meister Greengard Prize". Medical News Today. 26 May 2011. Retrieved 2013-05-14 ja ta on olnud võtmeisikuks eriala kujunemisel.

Haridus- ja töökäik
Brenda Langford (hiljem abielludes Milner) sündis Manchesteris Inglismaal Brenda Milner: Distinguished scientific contribution awards for 1973. (1974). American Psychologist, 29(1), 36-38.. Ta käis Withingtoni tüdrukutekoolis, mille järel Newnhami Kolledžis, Cambridge’is õppides matemaatikat, aga pärast poole stuudiumi läbimist vahetas eriala. 
1939. aastal sai ta bakalaureusekraadi eksperimentaalpsühholoogias .
Talle anti Sarah Smithsoni teadustöö õppekoht Newnhami kolledžis pärast lõpetamist teise maailmasõja ajal, millega õppis seal järgmised kaks aastat . Sõja tõttu hakkas Cambridge’i Psühholoogialaboratoorium peaaegu üleöö tegelema lennukimeeskondade valiku uurimisega. Milner hakkas kavandama tajupõhiseid teste tulevikus meeskondade valimiseks, täpsemalt eristamaks võitluspiloote pommitajatatest, kasutades võimekusteste . Sõja ajal aastatel 1941–1944 töötas ta Malvernis eksperimentaatorina .

Pärast abiellumist Peter Milneriga 1944. aastal kolis Brenda Milner Kanadasse The Great Canadian Psychologist Website. (2008).. Montréalis alustas ta doktorikandidaadina Dr. Donald Olding Hebbi juhendamisel 8. 1950. aastal andis Hebb Milnerile võimaluse õppida Dr. Wilder Penfieldi juures Montréali Neuroloogiainstituudis , kus ta uuris käitumist epilepsiaga patsientidel, kellel oli fokaalselt eemaldatud ajukude Brenda Milner. (2012) Ordre National du Quebec.. 1952. aastal sai Milner doktorikraadi eksperimentaalpsühholoogias .

Teadus
Milner avaldas 1954. aastal artikli "Intellectual Function of the Temporal Lobes" McGilli Ülikooli psühholoogiaajakirjas, mis näitas, et temporaalsagara kahjustus võib põhjustada emotsionaalseid ja intellektuaalseid muutusi inimestel ja teistel primaatidel "Intellectual Function of the Temporal Lobes." The Psychological Bulletin. Vol. 51. No. 1, 1954.

Milner oli teerajajaks neuropsühholoogia erialal ja mälu ning teiste funktsioonide uurimisel inimestel. Ta uuris mediaalse temporaalsagara kahjustuse mõju mälule ja süstemaatiliselt kirjeldas kognitiivse neuroteaduse kõige kuulsama patsiendi, Henry Molaisoni (H.M.) häireid. Mees ei suutnud meelde jätta uusi sündmusi, aga suutis õppida uusi motoorseid oskusi . 

Milner näitas, et mediaalse temporaalsagara amnestiline sündroom toob kaasa suutmatuse luua uusi mälestusi ja meenutada mälestusi paari kahjustusele eelneva aasta kohta. Samas, mälestused kaugemast minevikust ja teised kognitiivsed oskused, kaasa arvatud kõne, taju ja arutlusvõime, on korras "Dr Brenda Milner, CC". McGill University. Retrieved 2013-05-14.. Antud patsiendi uurimisest järeldas Milner, et on olemas erinevad õppimise ja mälu tüübid, mis on seotud erinevate ajusüsteemidega.Xia, C. (2006). Understanding the Human Brain: A lifetime of Dedicated Pursuit. Interview with Dr. Brenda Milner. McGill Journal of Medicine, 9(2), 165–172. Ta demonstreeris kahte mälu tüüpi – episoodilist ja protseduurilist mälu .

Ta on palju panustanud ka uurimisse frontaalsagarate osalemisest mäluprotsessides, informatsiooni organiseerimise osas. Ta näitas dorsolateraalse frontaalkoore tähtsat rolli lühiajalise mälu organiseerimisel ja et on olemas erinevus neuraalsetes ühendustes mälu ajutise organiseerimise ja äratundmise vahel. Ta kirjeldas probleemilahendamise rigiidsust, mis praeguseks on tavapärane tagajärg frontaalsagara kahjustuse puhul. 
Milner aitas kirjeldada funktsioonide lateralisatsiooni inimese ajus ja on näidanud kuidas keele representatsioon ajukoores erineb vasaku-, parema- ja mõlemakäelistel inimestel. See teadmine aitas mõista varajase ühepoolse ajukahjustuse mõjusid ajukoore organiseerimise küpsemisel.Tema tööd olid esimeste seas, mis näitasid, et ajukahjustus võib viia olulise funktsionaalse reorganiseerimiseni.

Tunnustus
1976 – valiti Kanada Kuningliku Seltsi liikmeks 
1976 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (neuroteaduse sektsioon)
1979 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
2005 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
2009 – Balzani auhind
2014 – Kavli auhind neuroteaduses
2014 – Dan Davidi auhind

Ta on valitud ka Norra Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

Vaata ka
 Henry Molaison – patsient H.M.
 Kent Cochrane – patsient K.C.

Viited

Välislingid

Kategooria:Kanada inimesed
Kategooria:Psühholoogid
Kategooria:McGilli Ülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1918