Kaubanduskool

Kaubanduskool oli ühe- või kolmeaastase õppeajaga kutsekool, mille eesmärgiks oli õpilaste ettevalmistamine tööks kaubandus- ja tööstusettevõtetes ning kontoritööks erinevates ametiasutustes.Kommertskool, kaubanduskool, Eesti Ajalooarhiiv, 6.3.1.2. Kommertskool, kaubanduskool 

Kooli sisseastumiseks oli vajalik kaheklassilise ministeeriumikooli või kihelkonnakooli lõpetamine. Kaubanduskoole pidasid üleval nii eraisikud kui ka õpetajate ühingud (Tallinnas ka Tallinna Linnavalitsus). Kaubandusekooli võisid astuda nelja-aastase kursusega linna-algkoolide lõpetajad, kaubandusekool oli oma õiguste poolest alama järgu kool, nagu kõrgem linna-algkool, kooliõpetajate seminar, progümnaasium ja kunst-käsitöökool.Linna kunst-tööstuskool ja kunst-käsitöökool antakse haridusministeeriumle üle., Tallinna Teataja (1910-1922), nr. 263, 1 detsember 1919 Kaubandusekooli lõpetajatel ei olnud õigust astuda kõrgematesse õppeasutustesse, sest kaubandusekoolid on selleks asutatud, et neis kontoritele ja kauplustele raamatupidajaid ja kirjavahetajaid ette valmistada.
pisi|Endine Gustav Narusbeki Tallinna Kaubanduskooli ja Tallinna Linna Poeglaste Kommertskooli hoone, Sakala tänav 21
1905. aastal asutati Tartus Jaan Thomsoni Poeglaste Kaubanduskool ja Hans Margensi Tütarlaste Kaubanduskool.Kaubanduskoolide arengust Tartus, Postimees (1886-1944), nr 72, 15. märts 1936Hans Margens 70-aastane, Postimees (1886-1944), nr. 88, 17 aprill 1944 1906. aastal asutas Gustav Narusbek Tallinnas Gustav Narusbeki Kaubanduskooli ja Tallinna Linna Tütarlaste Kaubanduskool (1906–1936)Heino Rannap, EESTI KOOLI JA PEDAGOOGIKA KRONOLOOGIA, lk 71, 1909. aastal avati Tallinna Linna Poeglaste Kaubanduskool.Otto Johannes Kiisel, 25 aastat Tallinna Linna Poeglaste Kaubanduskooli ajaloost 1919–1936 ja 1938–1944 (vaheajaga) tegutses Tallinna Linna Poeglaste Kaubanduskooli ja Kommertskooli direktorinaAustati direktor O. Kiiselit, Postimees (1886-1944), nr. 285, 21. oktoober 1936. Otto Johannes Kiisel. 
pisi|260px|Endine Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja kaubanduskooli hoone
1906. aastal asutati Valgas, Uus tänav 14 Andres Kamseni era-kaubanduskool (1906–1913), 1910. aastal Tartu I Kooliõpetajate Ühisuse era-ühiskaubanduskool (1910–1919), 1912. aastal Valga Kooliõpetajate Ühisuse kaubanduskool, 1913. aastal Pärnu II Kooliõpetajate Ühingu kaubanduskool.Pärnu kaubanduskool, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1179

Eestis Vabariigis arendati kommerts- ja kaubanduskoolide võrk välja esimese vabariigi ajal ja see säilis 1944. aastani.U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). Lk 400 7. detsembril 1922 võeti vastu avalike keskkoolide seadus: selle põhjal kuulusid keskkoolid kas humanitaar-, reaal-, kaubandus-, majapidamis-, tehnika-, aiandus-, põllumajandus- või sotsiaalharusse.Nr. 91. Riigikogu poolt 7. dets. 1922 a. wastuwõetud Awalikkude keskkoolide seadus., Riigi Teataja, nr. 155-156, 16 detsember 1922 1937. aastal võeti vastu kutsehariduslike õppeasutuste seadus, millega viidi kutsehariduslikud õppeasutused ühtluskooli süsteemi. Kehtestati kolmeastmeline süsteem: alam-, kesk- ja kõrgema astme kool ning nelja-aastase õppeajaga kaubanduskoolid muudeti kaubanduskeskkoolideks. 

Saksa okupatsiooni ajal allusid kaubandus- ja kommertskoolid Eesti Omavalitsuse Haridusdirektooriumile. Vastavalt haridusdirektori 30.09.1941 määrusele jätkasid nad tegevust 1937. aastal vastu võetud kutsehariduslike õppeasutuste seaduse alusel. Nõukogude okupatsiooni oludes korraldati need koolid ümber majandus- ja kaubandustehnikumideks. Kutsehariduslikud õppeasutused anti järk-järgult üle Eesti Vabariiklikule Tööjõureservide Valitsusele ja mõned oma profiilile vastavatele ametkondadele, enamik kaubandus- ja kommertskoole reorganiseeriti mitmesugusteks tehnikumideks.
 Vaata ka 
Tallinna Juhkentali Kaubanduskool
Viited  

Kategooria:Kutsekoolid