Kehavedelik

Kehavedelik ehk orgaaniline kehavedelik (inglise body fluid) on elavate organismide sees leiduv bioloogiline vedelik. Kehavedelikud on nii need, mis organismis ringlevad, kui ka need, mida leha elundid, sooned, rakud eritavad ja vastu võtavad.

Kehavedelikega ringlevad keres rakud, molekulid, viirused, bakterid, patogeensed mikroorganismid jm. Kehavedelike ringlust reguleerib ka humoraalne regulatsioon.

Imetajatel
Inimestel
aju-seljaajuvedelik ehk liikvor
astsiit
piimand ehk küülus ehk hüülus
chymen
endolümf
eksudaat
higi
klaaskehaneste
kolostrum
kõhuõõne vedelik
kõrvavaha
liigesevõie
lima
lootevesi
lümf
lümfiplasma
maomahl
mäda
nääpsuvedelik
okse
pankreasenõre
perilümf
pisaravedelik
pleuraõõne vedelik
rasu
rinnapiim
roe (kõhulahtisus)
röga ehk sülitis
rähm
sapp 
seemneplasma 
smeegma 
sperma
südamepaunavedelik
sülg
turse
uriin
vereseerum
vereplasma
veri
vesi
vesivedelik
ödeem.

Patoloogia

Patoloogiaga seostatakse (teatud tingimustel) sagedamini näiteks järgmisi kehavedelikke: astsiidivedelik, mäda, okse, roe, röga, turse, ödeem jt.

Biokeemias ja kliinilises meditsiinis

Kehavedelike biokeemiline koostis võib näidata inimorganismis toimuvaid patoloogilisi muutusi, häireid ja ka haiguslikke seisundeid. Seetõttu kasutatakse kliinilises meditsiinis hulgaliselt analüüse, näiteks vere- ja uriinianalüüse, et teha kindlaks patoloogiat, kinnitada diagnoosi ja ka/või välistada teatud haigusi.

Viited

Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit :en:Body fluid seisuga 13.02.2014.