Maa pöörlemine

pisi|Lõunataevas Residencia "hotelli" kohal ESO Paranali observatooriumis Tšiilis.Stars Circle over the Residencia at Cerro Paranal], ESO]]

Maa pöörlemine on Maa kui tahke keha pöörlemine ümber oma keset läbiva mõttelise polaartelje. 

Pöörlemise suund
Maa pöörleb läänest itta. Põhjanaela poolt vaadatuna pöörleb Maa vastupäeva. 

Pöörlemistelg
Poolused
Põhjapoolus on põhjapoolkera punkt, kus Maa telg lõikub Maa pinnaga. See erineb Maa magnetilisest põhjapoolusest. Teine punkt, kus Maa pöörlemistelg lõikub Maa pinnaga, on lõunapoolus Antarktikas.

pisi|Maa pöörlemistelje kalle ning selle vahekord pöörlemistelje ja orbiidi tasandi suhtes

Pöörlemistelje kalle
Maa pöörlemistelg on Maa orbiidi tasandi ehk ekliptika tasandi normaali suhtes 23,4° kaldu (pöörlemistelje kalle). Kaldenurga tõttu vahelduvad Maal aastaajad.

Pöörlemisperiood
Täheööpäev

Maa pöörlemisperiood kinnistähtede suhtes, mida Rahvusvaheline Maa Pöörlemise ning Tugisüsteemide Teenistus nimetab Maa täheööpäevaks, on 86164,0905309 keskmise päikeseaja sekundit ehk UT1-sekundit ehk 23h 56m  4,0905309s.Useful Constants, IERS.Nende arvude algallikas Aoki kasutab "keskmise päikeseaja sekundi" asemel terminit "UT1-sekund" (seconds of UT1). Vt Seidelmann, S.; Kinoshita, H.; Guinot, B.; Kaplan, G. H.; McCarthy, D. D.; Seidelmann, P. K. The new definition of universal time. – Astronomy and Astrophysics, 1982, 105 (2). lk 359–361. Selle aja jooksul teeb Maa täispöörde ümbritseva galaktilise tausta (tähesüsteemi) suhtes. Täheööpäeva pikkus kõigub, peamiselt seetõttu, et aine (näiteks lumikate) paigutub Maa pinnal ümber. Peamiselt loodete mõjul pikeneb täheööpäev ühe sajandiga 0,0016 s.

Sideeriline ööpäev

Maa pöörlemisperiood keskmise kevadpunkti pretsessiooni suhtes (sideeriline ööpäev) on 1982. aasta andmetel   86164,09053083288 keskmise päikeseaja sekundit (23h 56m 4,09053083288s). Sideeriline ööpäev on seega täheööpäevast umbes 8,4 ms võrra lühem.P. Kenneth Seidelmann. Explanatory Supplement to the Astronomical Almanac,  Mill Valley, CA: University Science Books 1992, ISBN 0-935702-68-7, lk 48. 

Päikeseööpäev

Maa pöörlemisperiood Päikese suhtes (Maa keskmine päikeseööpäev) on 86 400 keskmise päikeseaja sekundit ((86400,0025 SI sekundit).Dennis D. McCarthy, Christine Hackman, Robert A.. The Physical Basis of the Leap Second. – The Astronomical Journal Nelson, 2008,  136 (5), lk 1906–1908. Et Maa päikeseööpäev on praegu loodetekiirenduse tõttu pisut pikem kui 19. sajandil, siis iga ööpäev on 0...2 SI millisekundi võrra pikem kui 86 400 s.Leap seconds, Time Service Department, USNO. Aatomkellad näitavad, et praegu on ööpäev 1,7 millisekundit pikem kui sajand tagasi,Dennis McCarthy|McCarthy, D.D.]] & Seidelmann, P.K. TIME: From Earth Rotation to Atomic Physics. Weinheim: Wiley-VCH 2009, lk 88––89. nii et UTC-d tuleb tasapisi üha sagedamini kohandada liigsekunditega. Keskmise ööpäeva pikkus IERS-i andmete järgi on saadaval aastate 1623–2005EXCESS OF THE DURATION OF THE DAY TO 86400S AND ANGULAR VELOCITY OF THE EARTH'S ROTATION SINCE 1623 , IERS ja aastate 1962–2005Variations in the duration of the day kohta. 

Taevakehade näiv ööpäevane liikumine
Taevakehade (välja arvatud meteoorid atmosfääris) ja Maa-lähedasel orbiidil tiirlevad Maa tehiskaaslased) põhiline näiv liikumine Maa taevas toimub lääne suunas kiirusega 15°/h = 15'/min. Taevaekvaatori lähedal paiknevate taevakehade puhul vastab see ühele Päikese või Kuu näivale läbimõõdule kahe minuti kohta (Maalt paistavad Päike ja Kuu läbimõõdult ligikaudu võrdsetena).Zeilik, M.; Gregory, S. A. Introductory Astronomy & Astrophysics (4. trükk), Saunders College Publishing, 1998, ISBN 0-03-006228-4, lk 56. Williams, David R. Planetary Fact Sheets, NASA. Vaata näivaid läbimõõte Päikese ja Kuu leheküljel.

Ajalugu
Vana-Kreekas uskus mitu pütaagorlast taeva ööpäevase pöörlemise asemel Maa pöörlemist. Esimene neist oli Philolaos (5.–4. sajand eKr), kuigi tema keerulises süsteemis figureeris Vastu-Maa, mis tiirleb ööpäevase perioodiga ümber Keskse Tule.George Bosworth Burch. The Counter-Earth. – Osiris, 1954, kd 11, lk 267–294.

Tavapärasemat pilti toetasid 4. sajandil eKr Hiketas, Herakleides Pontikos ja Ekphantos, kes oletasid, et Maa pöörleb, kuid ei väitnud, et Maa tiirleb ümber Päikese. 3. sajandil eKr tuli Aristarchos Samoselt välja heliotsentrilise maailmasüsteemi ideega. 

Vaata ka
Päevavalgus
Allais' efekt
Pöörlemistelje pretsessioon
Ööpäevane tsükkel
Maa tiirlemine
Päikesesüsteemi teke ja evolutsioon
Geodeetiline joon
Geodeesia
Kuu tekke kokkupõrketeooria
Maa ajalugu
Geodeesia ajalugu
Newcombi valem
Kerakujuline Maa
Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem

Viited

Välislingid
Maa pöörlemine aeglustub: tulevikus kestab üks ööpäev 25 tundi, Delfi Forte, 1. detsember 2023
Kategooria:Maa