Egeri tähed

"Egeri tähed" (ungari keeles "Egri csillagok") on Géza Gárdonyi ajalooline romaan, mis on üks populaarsemaid ja kuulsamaid kirjandusteoseid Ungarist.

Géza Gárdonyi oli ungari kirjanik, keda teatakse eelkõige ajalooliste romaanide autorina. "Egeri tähed" ilmus esmatrükis aastal 1899. Sellest ajaloolisest romaanist on ilmunud kaks filmiversiooni: 1923. (režissöör Pįl Fejös) ja 1968. aastal (režissöör Zoltįn Vįrkonyi). 

Romaani tegevustik leiab aset 16. sajandi rahutus Ungaris ja hõlmab umbes 20-aastast perioodi (1533–1552). Põhilisteks sündmusteks on Egeri piiramine türklaste poolt 16. sajandi keskel ja peategelase Gergely Bornemissza elus toimuv.

Tegelased
 Gergely on üks raamatu läbivaid peategelasi
 Éva Cecey on kohaliku üliku tütar, Gergely lapsepõlve mängukaaslane ja tulevane abikaasa
 Bálint Török on omakorda ülik, kes kuulus Ferdinandi vägedesse
 Jumurdzak on türgi janitšar
 Dobó on sõjaväe kapten, kes kaitses Egeri kindlust

Kokkuvõte
Gergely oli vaeslaps, kes elas oma ema ja vanaisaga Mecseki orus asuvas tiheda metsaga ümbritsetud külas. Gergely mängukaaslaseks oli Éva Cecey, kes oli kohaliku üliku väike tütar. Ühel päeval läksid Gergely ja Éva hobusega jalutama, metsa mängima ja jõeäärde ujuma, kuid varsti tabas neid täbar üllatus – nende ujumispaiga lähedusest möödus türgi janitšar Jumurdzak, kes nad röövis ning viis lapsed ja hobuse seejärel koos endaga türklaste laagrisse. Samal ajal saabus Gergely kodukülla viieliikmeline ratsasalk eesotsas Dobóga, kes teenis Bálint Töröki juures. Bálint Török oli aga omakorda ülik, kes kuulus Ferdinandi vägedesse. Pimeduse saabudes õnnestus lastel koos oma hobusega, kelle nimi oli Hall, ning türklase hobusega koos põgeneda. Lapsed saabusid tagasi külla ning kogu küla rõõmustas laste saabumise üle, kuna päeval oldi neid paaniliselt taga otsitud. Gergely oli öösel kuulnud, et nende vangistajatest türklased plaanivad tema koduküla rünnata ning ta andis sellest Éva isale, Ceceyle teada. Kohe hakkasid Dobó ja Cecey koostama külakese kaitsmiseks suurt plaani. Lahing türklastega võideti ning suur osa türgi janitšare tapeti ja võeti vangi. Lahingus sai aga surma ka Gergely ema, seetõttu võttis Dobó lapse endaga kaasa ja viis ta Töröki juurde, kes ta lapsendas ja võimaldas talle hea hariduse.

Aeg möödus ning 1541. aastal läks Gergely koos oma õpetajast pastoriga kodukülla, mida ta polnud kaheksa aastat külastanud. Sama teed liikusid ka sultani väed ning seetõttu otsustas pastor neil teel pommi õhkida, sultani teekonna katkestada ja sultani hukata. Plaan aga nurjus ning Gergely sattus jälle türklaste kätte vangi. Kavaluse abil õnnestus Gergelyl siiski põgeneda. Gergely sai teada, et Éva on koos oma isaga Buda kindlusesse kolinud ja kuninganna plaanitses Éva panna mehele ühele oma leitnandile, Adam Fürjesele. Éva ja Gergely põgenevad ning abielluvad, vahepeal on Gergely teada saanud, et türklased on ta kasuisa röövinud ja viinud İstanbuli. Osmanite riigi pealinna läheb Gergely koos Éva ja oma sõpradega, kuid neil ei õnnestu Törökit päästa ja nad pöörduvad tagasi Ungarisse.

Aasta on 1552 ja käes on september. Sel suvel olid türklaste väed purustanud mitmeid kindlusi Ungaris ning nüüd lähenesid türklased Egeri kindlusele lootuses see alistada. Türklaste kindlaks eesmärgiks oli võtta kogu Ungari sultani võimu alla ja järgmiseks sammuks oli vallutada Egeri kindlus, mida peeti lihtsaks saagiks. 9. septembril oli 200 000 (tegelikus elus 40 000) türgi sõjameest lähenemas Egerile, mida oli kaitsmas vaid pelgalt 2000 sõdurit. Egeri kaitsjate vähesus oli tingitud sellest, et Dobó abipalvele vägesid juurde saata ei vastatud. Gergely liitub Dobó ja tema meeskonnaga ning asub Egerit kaitsma. Samal ajal jääb Gergely abikaasa Éva koju koos nende ühise väikese lapsega, kes röövitakse võõra poolt. Pärast vähest nuputamist tuleb Éva mõttele, et tegu on sellesama Jumurdzákiga, kes nad aastaid tagasi röövis. Viimane tuli eesmärgiga tagasi varastada amulett, millest Mecseki lahingus oli ilma jäänud. Amulett omas talle suurt tähtsust, kuna ta pidas seda õnnetoovaks elemendiks, ilma milleta tal ei oleks lahingus õnne olnud. Éva otsustab maskeeruda meheks ning püüab siseneda Egeri kindlusse. Liikudes mööda maa-alust käiku pidi õnnestub tal jõuda lõpuks ka kindlusse ning seal liitub ta ühes teistega (võitluses on ka teisi naisi) koos kindlust kaitsma. Kindlust tabavad üle 12 000 kahurikuuli ning peetakse maha mitu suurt lahingut, millele Egeri kindlus oma tugevate seintega ja vaprate kaitsjatega vastu peab. Vahetult enne lahingu lõppu vahetati Gergely ja Éva väike poeg ühe türgi poisi vastu ning pere on jälle koos. Kindluse kaitsemeeskond, eesotsas kapten Dobóga, organiseeris Gergely abiga väga tõhusa kaitse tervele ehitisele ning türklastel ei õnnestunud seda kindlust vallutada. Pärast ligikaudu kuuajalist piiramist põgenesid türklased Egeri kindluse alt ja jätsid endast maha suure hulga varustust. Pärast lahingu lõppu nõudis kuningas, et Dobó jätkaks kindluse komandandina, kuid too loobus sellest pakkumisest. Dobó asemel nimetati Egeri kindluse komandandiks Gergely.

Teos eesti keeles
Eesti keeles ilmus "Egeri tähed" 1958. aastal Eesti Riikliku Kirjastuse väljaandel Tiiu Kokla tõlkes, kaane kujundas Heldur Laretei ja illustratsioonid tegi Erik Vaher. 

Kirjandus
 Géza Gárdonyi, "Egeri tähed". Tõlkinud Tiiu Kokla. Kirjastus Perioodika, 1993

Kategooria:Romaanid
Kategooria:Ungari kirjandus