Tööpataljon

Tööpataljonid olid Nõukogude Liidus Teise maailmasõja ajal moodustatud Punaarmee tööüksused, kuhu kuulusid  Nõukogu Liidu juhtkonna silmis usaldust mitteväärivate ja seepärast rindele mittesobivate rahvuste, nagu sakslaste, soomlaste, eestlaste, lätlaste, leedulaste jt esindajad.Estonica: Tööpataljonid (vaadatud 23.07.2016)

Eestlased Nõukogude tööpataljonides
Eestlasi oli kõige rohkem Arhangelski ja Uurali sõjaväeringkondade tööüksustes, kus nad tegid ehitus- ja metsatöid. Üksnes Arhangelski oblastis oli erinevatel andmetel 11 000–17 000 eestlast.Jaanus Piirsalu. Tööpataljon tähendas paljudele surmalaagrit. Postimees, 23. juuli 2016 (vaadatud 23.07.2016). 

Teadaolevalt hukkus tööpataljonides nälja, külma, kopsupõletiku, nakkushaiguste, peksmise ja enesetappude läbi 12 840 meest, seega üle 1/3 Eestist Punaarmeesse võetute koguarvust.

Tööpataljonides ellujäänud eesti sõdureid ja ohvitsere hakati alates veebruarist 1942 suunama sel ajal formeeritavatesse 7. ja 249. Eesti Laskurdiviisi, mis läksid augustis 1942 vastmoodustatud 8. Eesti Laskurkorpuse koosseisu. 

Teise maailmasõja järel, 1946. aasta NSV Liidu Ministrite Nõukogu määrusega tuli kõik eesti, läti ja leedu rahvusest sõjavangid üle viia oma vabariikide territooriumile. Vastavalt NSVL MN täiendavale 27. juuli 1946. aasta määrusele pidid kõik sõjaväkke kutsumise ealised eesti rahvusest sõjavangid minema Sillamäele Kombinaadi nr 7 käsutusseDavid Vseviov, Endiste narvakate mõistatus, Tuna 2001, nr 2, lk 65. Eestlastest sõjavangidest moodustati sõjaväe ehituspataljonid.

Vaata ka
Nõukogude tööpataljonid Eestis 1944–1949

 Viited 

Välislingid
Tööpataljonidest Estonicas

Kategooria:Nõukogude Liit Teises maailmasõjas
Kategooria:Eesti väeosad Teises maailmasõjas NSV Liidu sõjaväes