Max Wertheimer

Max Wertheimer (5. aprill 1880 Praha – 12. oktoober 1943) oli Austria-Ungari päritolu psühholoog, kes oli üks kolmest geštaltpsühholoogia asutajast koos Kurt Koffka ja Wolfgang Köhleriga.

Wertheimer sai doktorikraadi 1904. aastal Oswald Külpe juhendamisel ja töötas Frankfurdi Ülikoolis õppejõuna. Lühikest aega töötas ta Berliini Psühholoogia Instituudis, kuid naasis 1929. aastal Frankfurti täiskohaga professoriks. Elu lõpuaastatel töötas ta New School for Social Research New Yorgis. Max Wertheimer on tuntud oma töö "Productive Thinking" ja Fii fenomeni tõttu. Mõlemad panustasid tema osalemisse geštaltpsühholoogias.

 Elulugu 
Max Wertheimer sündis 1880. aastal Prahas, mis oli tollal Austria-Ungari osa. Tema vanemad olid Wilhelm ja Rosa Wertheimer ja vend Walter.King, B. D., Wertheimer, M. (2005), lk 20 Perekond oli kõrgelt haritud ja seetõttu õpetasid Maxi palju ka ta vanemad, kodus peeti palju poliitilisi ja hariduslikke arutelusid. Ta käis ka klaveri- ja viiulitundides. Pärast ühe talle kingitud Baruch Spinoza raamatu lugemist arenes tal huvi filosoofia vastu.

Max hakkas Karli ülikoolis õppima õigusteadust, kuid tundis huvi ka filosoofia, muusika, füsioloogia ja psühholoogia vastu. Aasta pärast läks ta hoopis Berliini Ülikooli, kus vahetas eriala filosoofia vastu.King, B. D., Wertheimer, M. (2005), lk 24–25 Berliinis töötas ta firmas, kus olid peale tema veel Carl Stumpf, Friedrich Schumann, Georg Elias Müller ja Erich von Hornbostel. 1903. aastal sai ta doktorikraadi Würzburgi ülikoolis, kus viis läbi uuringu valedetektori kohta.Sillis, D.L.; Merton R.K. (1968). "Max Wertheimer". International Encyclopedia of the Social Sciences: 522–527. Wertheimeri akadeemiline karjäär algas Frankfurdi instituudis.

Wertheimer esindas oma riiki Esimeses maailmasõjas, olles armee kapten. Pärast sõjast naasmist pidas ta loenguid ja pühendas oma uuringud taju- ja geštaltpsühholoogiale. 1933. aasta dramaatilised sündmused Saksamaal sundisid Wetheimeri lahkuma Saksamaalt USA-sse.King, B. D., Wertheimer, M. (2005) Pärast sõda jätkas ta tööd Koffka ja Kohleriga, kes olid samuti olnud sunnitud Saksamaalt pagema.Michael Wertheimer, A Brief History of Psychology. 4th edition. Fort Worth TX: Harcourt Brace, 2000 USA-s New Yorgis andis ta mitmeid kursuseid koolis New School of Social Research.King, B. D., Viney, W., Douglas Woody, W. (1993). A history of psychology (4): 356–358 Hoolimata halvenevast tervisest jätkas ta oma tööd probleemilahenduse valdkonnas, mida ta ise eelistas kutsuda "produktiivseks mõtlemiseks". Ta lõpetas oma ainsa raamatu "Productive Thinking" 1943. aasta septembris. Max suri südameinfarkti kõigest 3 nädalat pärast raamatu lõpetamist oma kodus New Rochelles New Yorgis.

 Fii fenomen 
Max Wertheimer sattus Frankfurti juhuslikult, kui ta astus rongilt maha, et osta mänguasjade poest stroboskoop, mille abil ta hakkas uurima uue psühholoogilise suuna proovikivi, milleks oli näiv liikumine. Nimelt pani Wertheimer tähele, et kahe järjestikuse, kuid ruumis nihutatud kriipsu ilmumine tekitab kriipsude vahel liikumise jälje, mis nihkub ajas hiljem esitatud kriipsu suunas. See fenomenaalne liikumine (siit ka fii-liikumise nimetus), millel puudub füüsikaline vaste, oli kindlaks tõendiks selle kohta, et teadvus ei ole taandatav isoleeritud koha ja aja aistinguteks.

 Produktiivne mõtlemine 
Max avaldas oma raamatu "Productive Thinking" vahetult enne oma surma. Ta oli huvitatud tegemast vahet reproduktiivsel ja produktiivsel mõtlemisel. Reproduktiivne mõtlemine on seotud kordamise, tingimise, harjumuste ja tuttava intellektuaalse alaga. Produktiivne mõtlemine on aga uute ideede ja läbimurrete tulem. Produktiivne mõtlemine on taiplikusel põhinev arutluskäik. Wertheimer julgustas treenima traditsioonilist loogikat ja uskus, et see stimuleerib mõtlemist. Ta toob oma teoses "Productive Thinking" välja, et pime reeglitele allumine takistab probleemi tõelist mõistmist.Wertheimer, M. (1996). A Contemporary Perspective on the Psychology of Productive Thinking. University of Boulder Colorado Max Wetheimeri ideed produktiivsest mõtlemisest on jätkuvalt olulised tänapäevaste skeemide, plaanide ja teadmiste struktuuri käsitluses.King, B. D., Wertheimer, M. (2005). Max Wertheimer and Gestalt Theory. Transaction Publishers, New Brunswick, NJ.

 Teosed eesti keeles 
 "Produktiivne mõtlemine", tõlkinud Toomas Rosin, saatesõna autor Jaan Aru, sari "Avatud Eesti raamat", Ilmamaa, Tartu 2020, 424 lk; ISBN 9789985776469

 Viited 

Kategooria:Tšehhi inimesed
Kategooria:Psühholoogid
Kategooria:Sündinud 1880
Kategooria:Surnud 1943