Bestla

Bestla (vanapõhja keeles Bestla) on skandinaavia mütoloogias naishiid (jöötun), keda nii EddadesVanem Edda, Hávamál, värss 140.Snorri Sturluson. Noorem Edda, Gylfaginning, ptk 5. kui ka  skaldide loomingusEinarr skálaglamm. Vellekla, värss 4 (10. sajand) mainitakse Odini emana. 

Tal on Börriga peale Odini ka pojad Vili ja Vé. 

Bestla on hiid Bölþorni tütar ja tal on teadmata nimega vend, kellelt Odin õppis oma loitsud. Võib-olla on see hiid Mimir, kellel on Odiniga tihedad sidemed, mis on vastavad sellisele sugulusele.VtWolfgang Golther. Handbuch der germanischen Mythologie. Taastrükk Hirzeli väljaandest (Leipzig 1895), Marix Verlag: Wiesbaden 2004, ISBN 978-3-937715-38-4, lk  216.

Bestla nimi ei ole enam, täpselt tõlgitav.Jan de Vries. Altnordisches etymologisches Wörterbuch, kd 1, 1957, lk 34; Rudolf Simek. Lexikon der germanischen Mythologie, 3. trükk, 2006, lk 50. Rudolf Simeki arvates annab see tunnistust nime iidsusest.Rudolf Simek. Lexikon der germanischen Mythologie, 3. trükk, 2006, lk 50. Tähenduseks arvatakse kas 'armastatu' või 'niin' või 'puukoor'.Jan de Vries. Altnordisches etymologisches Wörterbuch, kd 1, 1957, lk 34-

Franz Rolf Schröder jõudis järeldusele, et Bestla on jugapuujumalanna.Franz Rolf Schröder. Ingunar-Freyr, Verlag Mohr: Tübingen 1941, lk. 69 Tema arvates austati germaani puudekultuses algselt ktoonilisi jumalusi, kes olid tihedas seoses viljakuskultusega.Schröder, lk 17. Ka esimesed inimesed Ask ja Embla olevat pärinenud puudest. Waltraud Hunke peab mõtet, et Henkla oli puu, kes sünnitas Odini, siiski liiga kaugele minevaks.Jan de Vries. Altgermanische Religionsgeschichte, 2 köidet, 2., ümbertöötatud trükk, . Verlag Walter de Gruyter: Berlin 1956–57, § 174 ja Simek, lk 50.

Bestla järgi on nime saanud Saturni kaaslane Bestla. 

 Vaata ka 
 Germaani loomislugu

 Märkused 

Kategooria:Skandinaavia mütoloogia tegelaskujud