Puuriit

pisi|Puuriidad Kuremäe kloostris, 2010pisi|Puuriidad Keutschach am See vallas Austrias
pisi|Puuriit Austrias. Näha on risti asetatud halud, mis moodustavad "postid" ja tagavad riida stabiilsuse
pisi|Puuhalgmassiivsavist hoone
pisi|Maasse rammitud otsapostidega vabaõhupuuriit
Puuriit (ka pinu) on korrapäraselt laotud küttepuude virn. Puuriita mõõdetakse ruumimeetrites (kuupmeetrites: ruumi või riida laius × pikkus × kõrgus), rahvapäraselt ruumides või rummides.pisi|Katusealune puuriitadega

 Puuriida ladumisviisid 
Riida ladumiseks on mitmeid viise nii riida kuju valikul kui halgude asetamisel. Nii tekkis 2013. aastal Norras ühe puude lõhkumise ja kütmise telesaate tõttu vaidlus selle üle, kumba pidi peaksid halud riidas asetsema: kas koor üleval või all. Koore, ehk halu välimise külje asetus aga sõltub taas riida asukohast ja kujust. Kui halud on kuivas kuuris, siis pole halu paigutus tähtis, kui aga välitingimustes, katmata ja ringja kuhjana laotud, siis peaks halg olema riita asetatud nii, et koor on kuhja ülaosas pealpool. Sel juhul voolab vesi paremini ära ja tungib vähem kuhja sisemusse. Samuti oleneb halu asetus puidust, näiteks haab imab rohkem vett sisse ja ei sobi seetõttu pealmisse kihti, aga kask tõrjub paremini niiskust.

Puuriida ladumisel lähtutakse aastaajast, vajadusest, esteetikast ja piirkondlikest tavadest. 

 Kuhjad. Mõnes piirkonnas on tavaks laduda suured ringjad halukuhjad (vt Kuremäe klooster). Halukuhjadena laotud riida puudus on see, et riit on katteta, seega sajavad sademed sellele peale. Kuid on ka eeliseid: ümar, samas kõrge riit võtab vähem ruumi; tänu kõrgusele tuuldub ülemine osa virna laotud riidast paremini. Kui müürivirna laotakse halud võimalikult loodi, siis kuhjas haluriida ülemised osad laotakse kerge kaldega, et vesi paremini maha voolaks.

 Virnad. Teisal aga kuivavad halud suve hunnikus ja laotakse sügisel, enne vihmaperioode kuuri edasi kuivama. Kuuris seisavad riidad reeglina müürjalt ja mitmes reas. Ka müürina laotud riit ei seisa iseeneslikult, stabiilsuse tagamiseks laotakse riida otstesse "postid" (risti asetatud halgude kihid), samuti "seotakse" riidad omavahel neid ühendavate halgudega. Ka võidakse õues seisva riida otstesse maasse rammida postid ja nende vahele pingutada traat, mis takistab postide ülemisi otsi laiali vajumast. Riitade vahele jäetaks paarisentimeetrised tuuldumisvahed.

 Kuivatamistingimuste mõju 
Kuna puuriida eesmärk on küttepuitu kuivatada, siis paigutatakse riit ennekõike riit kuiva ja hästi tuulduvasse kohta. Selleks kasutatakse Eesti kliimas võimalusel kuuri, samuti kaetakse puuriit vett tõrjuva materjaliga või ehitatakse varikatus. Halge kuivatatakse traditsiooniliselt vähemalt kaks aastat, sealjuures sõltub küttepuude kuivamiskiirus puu liigist, keskkonnast, halgude paksusest ja ladustamisest, õhu liikumisest, päikesepaistest ja hooaja kuivusest. Niisket halgu ei ladustata tihedalt puukuuri ega keldrisse. Südatalvel lõigatud puud on kuivemad kui kevadel mahlajooksu ajal lõigatud puud. Kuiva küttepuu kütteväärtus on kõrgem – eralduv soojushulk on suurem kui niiske puiduga kütmisel. Kuivad küttepuud süttivad kergelt ja kiirelt, põlevad puhtalt ja loovutavad soojusenergia hea kasuteguriga. Toore küttepuu niiskus pärast raiumist on ligi 50 protsenti, kuivaks loetakse küttepuud umbes 20 protsendi juures, eelistatult alla selle. Riidast tuuakse halud tuppa 1–2 ööpäeva enne kütmist, et puud jõuaksid soojeneda ja loovutada ülemäärast pindmist niiskust – see kuivatab puu 10–15% niiskuseni, mis tagab puidu kiire süttimise ning põlemine on puhas ja tõhus.

 Kasutusviisid 
Puuriita kasutatakse ka kujunduselemendina või konstruktsioonivahendina, näiteks lehtla või grillkoja seinana.

Samuti ehitatakse puuriitade abil maju. 

Esmapilgul lihtsakoeline konstruktsioon võib kujuneda otsustavaks ka kosimisel, nii on USA-s Maine'i traditsiooniliselt metsarohkes ja arenenud puidutööstusega osariigis neiud hinnanud kosilase väärtust tema laotud puuriida järgi.

Rakveres laoti metsapealinnaks saamise tähistamiseks 2012. aastal maailma pikim puuriit.

 Etümoloogia 
Puuriida otsa või keskele vaheliti risti laotavad halu "postid" võivad Saare- ja läänepiirkonnis kanda ka nimetust jumm. Teisal võib sama konstruktsiooni nimetus olla kletka

 Ütlused 
Rammus kuer ja suur puuriit näitab maja jõukust.

Sinna peresse mine kosja, kus rammus koer ja suur haopinu.

 Mõistatused 
Üks saun, sada akent?

Üks saun, sada ust?

Üks mõis ja tuhat akent? 

 Vaata ka 
 Virnatäiuse koefitsient
Halg
Küttepuit
Küttepuu
Metsamaterjal
Puukuur

 Viited 

Kategooria:Ehitised
Kategooria:Puit
Kategooria:Kütused