Segamisreegel

Segamisreegel on matemaatiline meetod aine hulkade arvutamiseks erinevate kontsentratsioonidega segude kokkupanemisel. Enamasti arvutatakse kahe teadaoleva kontsentratsiooniga segu hulgad saamaks kolmas etteantud koostisega segu.

Lahuste segamise reegel
pisi|300px|Lahuste segamise reegel (segamisrist). Vasakul on lähtelahuste 1 ja 2 kontsentratsioonid, keskel on soovitud lõpplahuse kontsentratsioon ja paremal on selle saavutamiseks vajalikud lahuse 1 ja lahuse 2 suhtelised hulgad
Lahuste lahjendamisel lahustiga ja kahe või enama erineva kontsentratsiooniga lahuse segamisel saadava lõpplahuse kontsentratsioon arvutatakse segamisreegli abil.

Olgu vaja segada a grammi lahust 1 (kontsentratsiooniga x%) b grammi lahusega 2 (kontsentratsiooniga y%) lõpplahuse (kontsentratsiooniga z%) saamiseks. 
Lahus 1 sisaldab lahustunud ainet a•x:100 grammi
lahus 2 sisaldab lahustunud ainet b•y:100 grammi
lõpplahus sisaldab lahustunud ainet (a+b)•z:100 grammi
Kuna lõpplahuses lahustunud aine mass võrdub segatavates lahustes lahustunud aine masside summaga, siis 
a•x:100 + b•y:100  = (a+b)•z:100  ehk siit segamise reegel:
a•x+b•y=(a+b)•z

Lahuse lahjendamisel lahustiga (veega) saame lihtsustatud valemi (kus y=0 ja b on lahusti mass):
a•x=(a+b)•z

Kahe tuntud kontsentratsiooniga lähtelahuse korral on kõige lihtsam seda teha nn segamisristi abil nagu näidatud kõrvaloleval joonisel. Selleks et saada lahus kontsentratsiooniga z% lahuse 1 (x%) ja lahuse 2 (y%) kokkusegamise teel, tuleb lahust 1 võtta |z – y| osa ja lahust 2 |x – z| osa.

Vaata ka
Kontsentratsioon

Kategooria:Lahused