Mercosur

Mercosur (hispaania keeles Mercado Común del Sur, portugali keeles Mercado Comum do Sul) ehk Lõuna Ühisturg on Argentina, Brasiilia, Venezuela, Paraguay, Uruguay ja Boliivia vaheline majanduslik ning poliitiline liit, mille aluslepinguks loetakse 1991. aastal allkirjastatud Asuncióni lepingut. Liidu peamiseks eesmärgiks on piirkonna majanduse edendamine liikmesriikidevahelise turu loomise kaudu, mis tagaks kaupade, tööjõu ja kapitali sujuvama liikumise.

Mercosuri liikmesriikide rahvaarv on üle 260 miljoni inimese ja eeldatav sisemajanduse kogutoodang 2014. aastal 3050 miljardit USA dollarit, tehes Mercosuri maailma suuruselt neljandaks majandusliiduks Euroopa Liidu, Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (NAFTA) ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) järel .

Mercosuri ametlikeks keelteks on hispaania, portugali ja guaranii keel.

Liikmesriigid
pisi|Mercosuri liikmesriigid
pisi|Mercosur 2005
Mercosuri kuuluvad asutajaliikmed Brasiilia, Paraguay, Argentina ja Uruguay. 2012. aastal liitus Venezuela, kuid liikmesus peatati 2016. aastal. Aastal 2012, pärast sealset võimuvahetust, peatati Paraguay liikmesus Mercosuris, kuid sellele majanduslikke sanktsioone ei järgnenud. Pärast seda on teemaks tõusnud Paraguay endise staatuse taastamine, kuid vastuolude tõttu Venezuelaga on see edasi lükkunud. Aastast 2012 oli kandidaatriigiks Boliivia, mis sai 2024. aastal täisliikmeks.  Lisaks on Mercosuri partnerriikideks Tšiili (aastast 1996), Colombia (2004), Suriname (2013), Guyana (2013), Ecuador (2004), Peruu (2003) ja Panama (2024), kellel puudub hääletusõigus ja täielik ligipääs liidu turgudele, kuid neile on kehtestatud kaubanduslikud soodustused.

Mercosuri vaatlejariikideks on Mehhiko ja Uus-Meremaa.

Eesmärgid
Mercosuri peamisteks eesmärkideks on vaba kaubaringlus liikmesriikide vahel ja seda pärssivate piirangute kaotamine. Lisaks on ühtlustatud tollimaksud ja kaubanduspoliitika regiooniväliste institutsioonidega. Kaubandusliidu sees käib tihe koostöö ka põllumajanduses ja tööstuses ning ühtlustatud on valuutaturg. Kõigi nende koostöövormide ühiseks eesmärgiks on regiooni majandusliku seisu parandamine ja Lõuna-Ameerika positsiooni parandamine maailma mastaabis.

Ajalugu
Mercosuri nurgakiviks loetakse 30. novembril 1985 Brasiilia ja Argentina presidentide vahel sõlmitud Foz de Igaucu deklaratsiooni, milles sätestati edasine riikidevaheline majanduslik koostöö. 
6. aprillil 1988 sõlmiti Alvorada akt, mille kohaselt liitus koostööga Uruguay. 
26. märtsil 1991 jõuti Mercosuri loomise esimese etapini, kui Paraguay pealinnas Asunciónis allkirjastasid Argentina, Brasiilia, Paraguay ja Uruguay esindajad lepingu, mille kohaselt loodi vabakaubanduspiirkond ja määrati Mercosuri institutsionaalne struktuur ning kehtestati vabakaubandusliidu loomine hiljemalt 1994. aasta lõpuks. 
Mercosur alustas de jure tegevust 17. detsembril 1994 pärast Ouro Preto protokolli allkirjastamist. 
4. juulil 2006 allkirjastati Venezuela liitumine Mercosuriga, kuid kuna Paraguay Kongress ei allkirjastanud seda dokumenti, leidis tegelik liitumine aset alles 2012. aastal, kui Paraguay staatus Mercosuris peatati poliitiliste erimeelsuste tõttu. Paraguay kaotas oma õigused Mercosuris pärast Fernando Lugo ülekaalukat võitu 2012. aasta presidendivalimistel, sest Brasiilia, Argentina ja Uruguay riigijuhid leidsid, et tegu ei olnud demokraatliku võiduga. Paraguay staatus lubati taastada pärast demokraatlike valimiste läbiviimist, kuid erimeelsuste tõttu Venezuelaga on see siiani edasi lükkunud.
Mercosur peatas Venezuela liikmestaatuse ajutiselt 1. detsembrist 2016 ja tähtajatult augustis 2017, et survestada president Nicolás Madurot saatma laiali ebaseaduslikult valitud põhiseaduskogu ja taastama riigis demokraatia.

Juhtimine
pisi|Mercosuri peakontor Uruguay pealinnas Montevideos
Mercosuri tähtsaimaks juhtivaks organiks on liikmesriikide rahandus- ja välisministritest koosnev Ühisturu Nõukogu (hispaania keeles Consejo Mercado Común), mis koguneb vähemalt korra aastas ja selle pädevusse jääb kõige tähtsamate, sealhulgas liikmesust ja liidu üldist välispoliitikat puudutavate otsuste vastuvõtmine. Otsuste vastuvõtmiseks on Ühisturu Nõukogus vajalik konsensus.

Mercosuri täidesaatvaks organiks on Ühisturu Ühendus (hispaania keeles Grupo Mercado Común), mis tegeleb liidu poliitika rakendamise ja välissuhtlusega. Ühendust juhivad liikmesriikide välisministrid. Lisaks välisministrile kuuluvad Ühendusse iga liikmesriigi majandusminister ja Keskpanga esindajad. Ühisturu Ühendus koguneb ühe korra kolme kuu jooksul ja Nõukoguga sarnaselt on otsuste vastuvõtmiseks vaja kõikide liikmete üksmeelt. Kitsamate valdkondade analüüsimiseks on Ühisturu Ühenduse juurde loodud töögrupid ja kaubandusküsimustes aitab selleks spetsiaalselt loodud Kaubanduse Komitee.

Lisaks nimetatud kahele organile tegutseb Mercosuri juures veel administratiivsete ja sotsiaalmajanduslike küsimustega tegelev asutus, mille ülesannete hulka kuulub ka liidu ametlike otsuste avaldamine üldsusele. Kaks korda aastas koguneb 64-liikmeline Mercosuri Ühendatud Parlamentide Komitee, mis koosneb 14 esindajast igast liikmesriigist. Komiteel on sarnaselt Ühisturu Nõukoguga õigus võtta vastu kõrgeima järgu otsuseid. Komitee saab iga liikmesriigi president erakorraliselt kokku kutsuda.
Vaata ka
 Euroopa Liidu ja Mercosuri partnerlusleping

 Viited 

Kategooria:Rahvusvahelised organisatsioonid