Soome pensionisüsteem

Soome seadusjärgne pensionisüsteem koosneb 
 tööpensionist, mida koguneb palgatööst ja ettevõtlustegevusest 
 rahvapensionist ja garantiipensionist, mis tagavad miinimumkaitse.

Kõik Soomes töötavad isikud teenivad tööpensioni esimesest tööpäevast alates.

Soome tööpensionid makstakse isiku kodakondsusest olenemata igasse riiki. Kogunenud pension on raha, mille saab kätte tulevikus koos intressiga. Pensioniõigus ei aegu.

Välismaalt nagu Eestist Soome tööle tulevad isikud kuuluvad enamasti Soome sotsiaalkaitse alla ja nad kindlustatakse Soomes nagu soomlastest töötajad. Kahes riigis töötavad isikud aga peavad selgitama, kumma riigi sotsiaalkaitse alla nad kuuluvad, et nad saaksid oma pensioni ja sotsiaalkaitse õigesti.

Üldinfo

Soomes peab tööandja võtma tööpensionikindlustuse kõikidele 17–67-aastastele töötajatele, kellele on makstud palka vähemalt 58,19 eurot kuus (2017. aasta seisuga). Tööandja maksab tööpensionimaksu pensioniasutusele. Ettevõtja maksab oma kindlustuse ise.

Tööpensionimaksu suurus on eri aastatel erinev. 2017. aasta keskmine tööpensionimaks on umbes 25% palgast. Töötaja osa sellest pensionikindlustusmaksust on 6,15% palgast kuni 53 aasta vanuseni ja sellest edasi kuni 68 aasta vanuseni 7,65% palgast. Ülejäänud osa maksab tööandja.

Ettevõtja võtab ettevõtjapensionikindlustuse ise ja maksab ettevõtjapensionimaksud samuti ise. Ettevõtja vajab YEL kindlustust, kui ta on 18–69-aastane ja tema hinnanguline töötulu on vähemalt 7645,25 eurot aastas (2017. aastal). Ettevõtjale koguneb pensioni sellest töötulust, mille pealt ta maksab ettevõtjapensioni kindlustusmaksu. 2017. aastal on ettevõtjakindlustusmaksu protsent 24,10% töötulust alla 53- ja üle 62-aastasel ettevõtjal ning 25,60% töötulust 53–62-aastasel.

Tööpension annab kaitse vanaduse, töövõimetuse ja perehooldaja surma korral. Kela maksab elamispõhist rahvapensioni ja garantiipensioni, kui tööpension jääb väikeseks. Rahvapensioni saamise eelduseks on, et isik kuulub Soome sotsiaalkaitse alla ja on elanud Soomes vähemalt 3 aastat pärast 16-aastaseks saamist.

Pensioni määra mõjutavad lisaks sissetulekule vanusega seotud kogunemisprotsent ja alates 2010. aastast ka elueakoefitsient.

Tööpensionidega tegelevad Soomes tööpensioniasutused, milleks on pensionifirmad, pensionifondid, pensionikassad ja mitmesuguste erialade pensioniasutused. Tööpensionisüsteemi keskorganina toimib Eläketurvakeskus. Rahvapensionide ja sotsiaalkaitsesoodustustega tegeleb Kela.

 Tööpensioni kogunemine 

Soome tööpension moodustub kõikidest tööea jooksul teenitud tuludest palgatööl ja ettevõtjana. Pensioni määra mõjutavad lisaks teenitud tuludele vanusega seotud kogunemisprotsent ja 2010. aastast alates ka nn elueakoefitsient, mis kohandab tööpensioni eluea tõusuga.

Pensioni koguneb tööl olevatele 
 1,5% aastas
 1,7% aastas 53–62-aastastele üleminekuperioodil aastatel 2017–2025.

Pensioni koguneb ka erialase hariduse omandamiseks sooritatud õpingutest ning mõnedest sotsiaalsoodustustest.

 Pensionisoodustused 

Soome tööpension pakub kaitset vanaduse, töövõimetuse ning perehooldaja surma korral. Muude pensionisoodustuste, näiteks rahva- ja garantiipensioni kohta saab täpsemat infot Kelast.

 Vanaduspension  
Soomes oleneb vanaduspensionile jäämine isiku sünniaastast.

+  Vanaduspensioni vanusepiirid  Sünniaasta  Madalaim vanaduspensioni vanus  1954 ja varem 63 a 1955 63 a 3 k 1956 63 a 6 k 1957 63 a 9 k 1958 64 a 1959 64 a 3 k 1960 64 a 6 k 1961 64 a 9 k 1962–1964 65 a 1965– Seotakse oodatava elueaga. Alates 2030. aastast tõuseb vanusepiir igal aastal kõige rohkem kaks kuud. 	

Vanaduspensionina makstakse tööea ajal teenitud tööpension. Mida kauem isik käib tööl ja lükkab pensionile jäämist edasi, seda suuremat tööpensioni ta saab. Kui isik elab pensionile jäädes Soomes ja tööpension on jäänud väikeseks, võib ta saada lisaks tööpensionile rahvapensioni ja garantiipensioni.

Kogunenud vanaduspensionist võib võtta maksmisele neljandiku (25%) või poole (50%) kõige varem 61-aastaselt. Pensioni võtmine varem (enne oma vanaduspensioni iga) vähendab saadavat pensioniosa püsivalt 0,4 protsenti kuus ehk 4,8 protsenti aastas.

 Töövõimetuspension ja tööeapension 

Töövõimetuspensioni saamise eelduseks on pikaajaline haigus, vigastus või puue, mis on kestnud vähemalt aasta aega. Töövõimetuspension võidakse anda 18–62-aastastele.

Raske ja pika tööea teinud isikud võivad taotleda tööeapensioni juba 63-aastaselt. Tööeapension võimaldab pensionile jäämist neile, kelle võimalused töötamist jätkata on halvenenud, aga kellel ei ole õigust täielikule töövõimetuspensionile. Tööeapensioni tingimusteks on vähemalt 38 töötatud aastat ning kas füüsiliselt või vaimselt kurnav töö.

 Perepension 

Perepensionideks on lesepension ja lapsepension. Need kindlustavad toimetuleku abikaasa või vanema surma korral. Lesepensioni saamise tingimustest on kõige tähtsam abielu või registreeritud paarisuhe. Alla 18-aastasel lapsel on õigus saada lapsepensioni alati pärast hooldaja surma.

 Pensioni taotlemine 

Pensioni saamiseks tuleb esitada pensionitaotlus. Soome tööpensioni võib taotleda vanaduspensioni alumisel piiril.

 Eestis elavatele isikutele 

Eestis elavad isikud võivad taotleda Soome tööpensioni Eesti pensionitaotlusega. Sel juhul vahendab Eesti pensionitaotluse Soome. Eestis esitatakse pensionitaotlus Sotsiaalkindlustusametile.

 Soomes elavatele isikutele 

Soomes elavad isikud võivad taotleda sama blanketiga nii töö- kui ka rahvapensioni. Sama blanketiga on võimalik taotleda ka Eesti pensioni, kui taotleja on töötanud Eestis. Soome ametiasutused vahendavad sel juhul pensionitaotluse Eestisse.

Pensionitaotluse võib esitada 
 era- või avaliku sektori pensioniasutusse
 Eläketurvakeskusse või
 Kela teeninduspunkti.

Nendest asutustest saab ka pensioni taotlemisega seotud juhiseid ja nõuandeid.

Pensioniotsuse teeb tavaliselt pensioniasutus, milles isikul on kõige rohkem teenitud tulusid kahe viimase kalendriaasta jooksul. Sama pensioniasutus maksab ka pensioni ja vastab otsust puudutavatele päringutele.

 Erinevad tööolukorrad ja tööpensionikindlustus 

Pensioni koguneb EL reeglite kohaselt ainult ühte riiki korraga. Ka sotsiaalkaitsesoodustusi, näiteks haiguspäevaraha, saab ainult ühest riigist korraga. Kindlustusmaksude maksmine kahte riiki ei anna kahekordset sotsiaalkaitset, vaid ainult raskendab soodustuste saamist. Soomes töötav isik peab välja selgitama, kumma riigi sotsiaalkaitse alla ta kuulub, et ta saaks oma pensioni ja sotsiaalkaitse õigesti.

Järgnevalt on esitatud erinevaid eestlaste Soomes töötamisega seotud olukordi pensionide ja sotsiaalkaitse seisukohast ning nende lahendusi.

 Töötaja teeb tööd ainult Soomes:
 Kindlustus võetakse ainult Soomest.

 Töötaja töötab kahes riigis, näiteks Soomes ja Eestis:
 Töötaja kuulub ainult ühe või teise riigi sotsiaalkaitse alla, ja ta peab välja selgitama, kumma riigi sotsiaalkaitse alla ta kuulub.

 Isik tegutseb ettevõtjana ühes riigis ja töötajana teises:
 Ta kuulub ainult ühe või teise riigi sotsiaalkaitse alla, ja ta peab välja selgitama, kumma riigi sotsiaalkaitse alla ta kuulub

 Töötaja töötab Eesti tööandja teenistuses Soomes nn lähetatud töötajana:
 Töötaja kuulub Eesti sotsiaalkaitse alla.

 Töötamine kahes riigis 

Kahes riigis töötav töötaja ja ettevõtja peab välja selgitama, kumma riigi sotsiaalkaitse alla ta kuulub. EL territooriumil on omad reeglid olukordadeks, kus tööd tehakse mitmes riigis. Elukohariigi sotsiaalkaitseasutused määratlevad, kumma riigi sotsiaalkaitse alla töötaja kuulub.

Sotsiaalkaitse õigused tuleb välja selgitada, kui töötaja teeb osa tööst Soomes ja osa Eestis
 ühele tööandjale või
 nii Soome kui ka Eesti tööandjale.

Sotsiaalkaitse küsimused lahendab alati elukohariigi ametiasutus. See riik, mille seadusandlust töötaja suhtes kohaldatakse, annab talle A1 tõendi. A1 tõend näitab, mis riigi sotsiaalkaitse alla töötaja kuulub. Töötaja peab esitama selle tõendi kõikidele tööandjatele.

 Lähetatud töötajad 

Enamasti kuuluvad Eestist Soome tööle tulevad isikud Soome sotsiaalkaitse alla ja nad kindlustatakse Soomes nagu soomlastest töötajad.

Töötaja võib aga olla lähetatud töötaja ja kuuluda Eesti sotsiaalkaitse alla, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:
 töötaja on kogu Soomes töötamise aja töösuhtes ainult Eesti tööandjaga
 töötaja ei tegutse samaaegselt ettevõtjana
 töötaja kuulus enne Soome tulemist Eesti sotsiaalkaitse alla
 töötaja teeb Soomes tööd kõige rohkem kaks aastat.

Lähetatud töötaja vajab A1 tõendit, mille saab Sotsiaalkindlustusametist. A1 tõendiga tõestatakse, et töötajal ega tööandjal ei ole vaja maksta kindlustusmakse Soome. Sel juhul makstakse kõik maksud Eestisse. Näiteks paljudel Soome ehitusobjektidel nõutakse töötajalt A1 tõendit enne töö alustamist, et oleks selge, kummas riigis ta tuleb kindlustada.

Kui töötajal ei ole A1 tõendit ette näidata, võidakse temalt võtta liiga palju sotsiaalkindlustusmaksu.

Viited

 Välislingid 
 Eläketurvakeskus
 Työeläke.fi – Eesti keel
 Sotsiaalkindlustusamet
 Pensioni taotlemine välismaalt -esite
 Kela – Eesti keel


Kategooria:Töö
Kategooria:Sotsiaalpoliitika
Kategooria:Pension