Lemsalu kihelkond

pisi|Lemsalu kihelkond Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" (1798)

Lemsalu kihelkond ehk Limbaži kihelkond (ka Lemsi kihelkond,Liiwimaa kubermangu walitsus teatab, et 27. augustil uue Liiwimaa politsei kohaline sisseseadmine, Eesti Postimees ehk Näddalaleht: ma- ja linnarahvale, nr. 37, 14 september 1888, lk 2. saksa keeles Kirchspiel Lemsal, läti keeles Limbažu draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kubermangus Volmari kreisis. 

Ajalugu
Kihelkond on kujunenud Riia peapiiskoppidele kuulunud Lemsalu piiskopilinnuse juurde. Aastal 1669 eraldus sellest Katriņa kihelkond, ent see liideti aastal 1709 tsaarivõimude poolt taas Lemsaluga. Patronaadiõigus kuulus alates aastast 1621 Riia linna raele.http://www.vilkene.lv/par/religija/ Alates aastast 1889 kuulus õigus Riia linnamõisate valitsusele.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli kihelkonnas üks kreiskool ja üks elementaarkool (mõlemad riigi ülalpidamisel), üks erakool, 25 õpilasega kihelkonnakool ja 12 õpilasega vallakool.Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evang.-Luther Gemeinden in Rußland : Ges. u. hrsg. von E.H. Busch. Mit 2 Kart. in Farbendruck, E.H Busch lk 521.

Lemsalu kihelkonna mõisad
Buddenbrockshof endine rüütlimõis
Gerķis (Garkisch, ka Gerkes) rüütlimõis, hiljem Riia linnamõis
Krüdenershof endine rüütlimõis
Lāde (Ladenhof, varem Namküll) rüütlimõis, hiljem Riia linnamõis
Lemsalu ehk Limbaži (Pastorat Lemsal) kirikumõis
Lemsalu ehk Limbaži (Schloß Lemsal) Riia linnamõis
Nabe (Nabben) rüütlimõis
Rēza (Resenhof, ka Rösenhof) rüütlimõis, hiljem Riia linnamõis
Vecķipēni (Alt-Eck, varem Eckenhof) rüütlimõis, hiljem Lemsalu karjamõis
Viffhusen rüütlimõis, hiljem Lemsalu karjamõis

pisi|Lemsalu kihelkonna mõisad 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Wolmarschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1903)

Viited

Kirjandus
Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 248-249 .
Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 369 .
Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 157-162 .
Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 100-104 .
Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909. 

Kategooria:Läti kihelkonnad