Futuna-aniva keel

Futuna-aniva keel (vahel nimetatud ka lääne-futuna-aniva keeleks) kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Polüneesia keelte hulka. 

Keelt kõneldakse Futuna ja Aniwa saarel ja Tanna saare idaosas. Futuna ja Aniwa saarel räägitakse selle erinevaid murdeid. 2001. aasta seisuga on futuna-aniva keelel ligikaudu 1500 kõnelejat.

Arvsõnad
1 – tasi, tahi
2 – rua
3 – toru
4 – fa
5 – rima
6 – ono
7 – fitu
8 – varo
9 – iva
10 – tagafuru, taragafuru, rogafuru, rogofuru Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 681

Häälikud

   Esivokaalid  Keskvokaalid  Tagavokaalid Kõrged  i    u Keskmised  e    o Madalad    a    Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 2

   Bilabiaalsed  Labiodentaalsed  Alveolaarsed Palataalsed  Velaarsed  Glottaalsed Klusiilid (sulghäälikud)  p    t  k    Nasaalid (ninahäälikud)  m    n    g  Frikatiivid (hõõrdhäälikud)  v  f  s  j    h Lateraalid (külghäälikud)      l      Tremulandid (värihäälikud)      r      

Silpide paigutus

Silpide paigutus sõnas on (C) V (C). Esineb ka paigutusi CCV ja CCVV, kuid need on palju haruldasemad.

(C – konsonant, V – vokaal)Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 10

Sõnajärg

Futuna-aniva keel kasutab SVO (subjekt-verb-objekt) ja VB (verb-subjekt) sõnajärge.

Grammatika
Sõnamoodustus

 Selleks, et futuna-aniva keeles moodustada tegusõnast nimisõna, lisatakse tegusõnale lõpp -ga.

Näiteks:
1) fijikau – töötama, fijikauga – töö
2) fakatupu – kohtuma, fakatupuga – kohtumine
3) maki – haige olema, makiga – haigus
4) forau – reisima, forauga – reis

 Selleks, et ainsusest moodustada mitmust, lisatakse nimisõnale lõpp -nea

Näiteks:
1) rau – leht, raunea – lehed/ lehestik
2) se – lill, senea – lilled
3) fua – puuvili, fuanea – puuviljad

 Nimisõnadest tervikliku mitmuse vormi moodustamiseks lisatakse sõna algusse ga-/hga-liide.

Näiteks
a one – liivaterad 

gaone – randJanet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 21-22

Artiklid

Nimisõnadele eelnevad futuna-aniva keeles artiklid.

 Määravad artiklid

Ainsuses: ta/ te/ ti

duaalartikkel: ru

triaalartikkel: taka

Mitmuses: a

 Umbmäärased artiklid

Ainsuses: sa

mitmuses: puudub

Adjektiivid

Adjektiiv võib

a) järgneda nimisõnale, mille kohta ta käib
Näiteks
1) Ta fatu sore

Ta – määrav artikkel (nagu "the" inglise keeles)
fatu – kivi
sore – suur
tõlge: Suur kivi

b) järgneda tegusõnale
Näiteks
1)Ta fatu e sore
Ta – artikkel
fatu – kivi
e – on
sore – suur
tõlge: Kivi on suur.

2) E sore ta fatu
e – on
sore – suur
ta – artikkel
fatu – kivi
tõlge: Kivi on suur (otsetõlge: on suur (see) kivi)
Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 91-94.

Hääldus

 Täht  Hääldus i  Kui i on sõnas enne konsonante, hääldatakse seda nagu eestikeelses sõnas “isa” (nt hmori – palvetama) . Kui i eelneb teisele täishäälikule samas silbis, siis hääldatakse seda nagu ingliskeelses sõnas "yes" (nt kanieni – tahtma) e  hääldus varieerub, võib olla nagu sõnas "make" (e-d ei hääldata) (nt kanieni – tahtma) või nagu sõnas "met" (nt hmae – haiget tegema). a hääldus varieerub, võib olla nagu ingliskeelses sõnas "God" (nt fa – neli) või nagu "ä" (nt manu – lind) o  hääldub nagu ingliskeelsetes sõnades "boat" (nt akoe – sina) või sõnas "or" (ono – kuus) u  kui u on sõnas enne konsonanti, võib hääldus olla nagu eestikeelses sõnas "uks" (nt uru – pea) . Kui u eelneb teisele täishäälikule samas silbis, siis hääldatakse seda nagu ingliskeelses sõnas "weigh" (nt ueuaha – kiiresti) p  üldiselt hääldatakse kõikides sõnades nagu eesti keeleski. Kui aga sellele eelneb u ja järgneb mõni teine täishäälik, hääldatakse seda "ph"-na (nt pohpopo – mädanenud) t  hääldatakse nagu eestikeelses sõnas "tool" (nt tata – lähedal) või nagu ingliskeelses sõnas "church" (nt tia – lööma) k  üldiselt hääldatakse nagu eesti keeleski (nt keke – erinev). Kui k-le aga eelneb või järgneb a, o või u, hääldatakse seda nagu ingliskeelses sõnas “turquoise” (nt toki – kirves) m,n  üldiselt hääldatakse nagu eesti keeles g  hääldatakse ng (nt gaja – tühi), g-d ei hääldata, kui sellele eelneb h (nt hgoro). f  hääldatakse nagu eestikeelses sõnas “film”. v  üldiselt hääldatakse nagu eestikeelses sõnas “voodi” (nt vai – vesi), v-d ei hääldata siis, kui sellele eelneb h. (nt vahvakamoa – kanamuna). l  hääldus on nagu eesti keeleski (nt nalupai – palju). L-i ei hääldata, kui sellele eelneb h (nt hlua – okse). r  hääldatakse nagu ingliskeelses sõnas “butter” (nt fare – maja). s  hääldatakse nagu eesti keeleski (nt situ – abi) j  väga paljudel juhtudel keeles eelneb j i-le. Hääldatakse nagu ingliskeelset sõna “shy” ( nt jikai – ei) h  üldiselt hääldatakse nagu eesti keeleski
Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 6-10

Tähestik

Futuna-aniva keeles on kasutusel ladina tähestik. 

Tähtede tähestikuline järjekord on järgmine:
a , e, f, h, i, k, l, m, n, g, o, p, r, s, j, t, u, v

Keelenäited

1. Ta tai e marino – meri on rahulikJanet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 40.

2. Roroveka nei toua ta fare nei – Roroveka ehitas selle majaJanet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 41

3. Avau kan sitokina akoe – ma aitan sind

4. Pupusi i tagk ifia – ma ei oska seda mängidaJanet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 37.

Viited

Kategooria:Polüneesia keeled
Kategooria:Vanuatu keeled