Tallinna rahvastik

Tallinna rahvastiku artikkel annab ülevaate Tallinna rahvastikust läbi ajaloo.
+Linnaelanike arv Aasta Rahvaarv 1372 3 250 1708 9 801 tsiviilelanikku, ilma Toompea ja Tõnismäe eeslinnata. Uno Mereste, Raimo Pullat, Tallinna elanikkonna kujunemisest 18. sajandil ja aegridade rekonstrueerimisest ajaloolises demograafias (meetrikaraamatute andmeil), Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 28, 1979, nr. 4, lk 286 1709 15 000 17101710. aasta katkTallinna piiramine (1710)  1 962 1711  2 155 tsiviilelanikku, ilma Toompea ja Tõnismäe eeslinnata. Uno Mereste, Raimo Pullat, Tallinna elanikkonna kujunemisest ..., Eesti NSV TA Toimetised. Kd 28, 1979, nr. 4, lk 287 1716 2 801 1718 3 118 1754 6 521 1763 5 638 1772 6 954/5 569 1773  5 539/5 4941779 3 179/6 6871782 10 651tsiviilelanikku, koos eeslinnadega/6 7841795/96Suur nälg 7 730 1816 12 000 1820 12 902 1834 15 300Raimo Pullat, Tallinna elanikkonna kujunemine aastail 1871-1917, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 13, 1964 nr 3, lk 199 1844 18 822 1851 24 000 1858 20 680 1863 23 823 1871 29 162 1881 45 880 1897 58 810 1910 91 538 1911 96 219 1912 104 452 1913 116 132 1914 131 125 1915 133 850 1916 149 071 1917 159 193 1918 105 789 1922 122 421 1925 119 800 1934 137 792 1940 159 611Harry Paalberg, Eesti NSV linnade elanike arvu dünaamikast, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 15, 1966, nr 3,  lk 288 1959 283 071 1989 478 974 1996 427 5002001399 685 2002398 434 2003377 890 2004392 306 2005401 502 2006403 5052007399 0962008401 3722009404 0052010406 7032011411 9802012416 1442013428 509
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tallinnas 392 331 püsielanikku. Tallinna Linnavalitsuse andmetel oli 1. jaanuaril 2021 Tallinnas 445 688 registreeritud elanikku.

16. sajandi keskel oli Tallinnas umbes 6700 elanikku. Neist elas all-linnas 5 000, Toompeal 1 000 ja alevites (nt. Kalamajas) 700 inimest. Eestlasi oli umbes 41%, sakslasi 40% ja rootslasi 19%. Tallinna elanikkond jagunes kolme kihti. 1538. aastal oli ülemkihis sakslasi või saksastunud linlasi 100%, keskkihis 59% sakslasi, (mittesakslasi) 23% rootslasi ja 18% eestlasi, alamkihis 2% sakslasi, 25% rootslasi ja 73% eestlasiTähelepandav teos Tallinna eestlastest. XIV—XVI sajandil - Paul Johansen, Heinz von zur Mühlen. Deutsch und Undeutsch im mittelalterlichen und frühneuzeitlichen Reval. Keel ja Kirjandus, 1974, nr 8, lk 505. 

Pärast Põhjasõda oli Tallinnas vaid paar tuhat elanikku, mille põhjustas Tallinna piiramise ajal levinud katkuepideemia. Elanike arv suurenes järgmiselt: 1820. aastal oli see 13 000, 1881. aastal 45 900, 1897. aastal 58 800 ja suurenes märgatavalt Esimese maailmasõjaga seoses alanud sõjatööstuse kiire arenguga linnas, 1917. aastal oli linnaelanikke ligi 160 000.

Tallinna elanike eri rahvuste esindajate protsentuaalne koosseis on olnud ajalooliselt järgmine: 
AastaEestlasiVenelasiSakslasi Muude rahvuste esindajad Kokku elanikke1820 4 486 (34,8)  2 304 (17,9)  5 540 (42,9)  572 (4,4) 12 9021871 15 097 (51,8)  3 300 (11,3)  10 020 (34,4) 745 (2,5) 29 1621881 26 324 (57,4)  5 111 (11,1)  12 737 (27,8) 1798 (3,7) 45 8801897 40 406 (68,7)  6 008 (10,2)  10 297 (17,5) 2099 (3,6) 58 8101913 83 113 (71,6Raimo Pullat, Eesti kodanluse kujunemisest Tallinnas aastail 1871–1912, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 13, 1963, nr 1 lk 53)  13 275 (11,4)  12 424 (10,7) 7200 (6,3) 116 0121917 90 000 (57,7)  40 000 (25,6)  13 000 (8,3) 13 350 (8,4) 156 3501918 86 035 (81,3)  5 188 (4,9)   7 691 (7,3) 6875 (6,5) 105 7891922 102 568 (83,8)  7 513 (6,2)   6 906 (5,6) 5434 (4,4) 122 4211934 117 918 (85,6)  7 888 (5,7)   6 575 (4,8) 7883 (3,9) 137 7922000 215 114 (53,7%) 146 208 (36,5%)    39 056 (9,7%)  400 378

1930. aastatel oli linnas 140 000 elanikku. 1940 liideti Tallinnaga Nõmme (oli 1926–1940 eraldi linn). 1962 alustati Mustamäe, 1973 Väike-Õismäe ja 1978 Lasnamäe linnaosa ehitamist.
AastaArvestuslikrahvaarv1. jaanuari seisuga[1]Elanike tihedus, in/km²Arvestuslikrahvaarv1. jaanuari seisuga[2]2001399 685 2525,3... 2002398 434 2517,4... 2003397 150 2509,3377 890 2004396 375 2504,4392 306 2005396 010 2502,1401 502 2006396 1932503,3403 5052007396 8522507,4399 0962008397 6172512,2401 3722009398 5942518,4404 0052010399 3402523,2406 7032011400 2922529,2411 9802012401 0722534,1416 144 1. Statistikaameti koduleht 2. Rahvastikuregistri järgi

Rahvuslik koosseis
Ajavahemikul 1944–1988 toimunud Eesti võimalustega ebaproportsionaalse tööstuse arendamisega ning tööjõu suunamisega NSV Liidust asustati Tallinna uuselamurajoonidesse (Mustamäe, Väike-Õismäe, Lasnamäe) hulgaliselt peamiselt NSV Liidust pärit immigrante. Tallinna elanike arv kasvas ebaproportsionaalselt kiiresti, ulatudes 1988. aasta alguseks koos tollal Tallinna haldusalasse kuulunud Maardu ja Sauega üle 500 000 piiri. Eestlaste osatähtsus langes samaks ajaks 47%-ni. 

Taasiseseisvumise järel on Tallinnast lahkunud kümneid tuhandeid mitte-eestlasi ja seetõttu on suurenenud ka eestlaste osatähtsus Tallinna rahvastikus 54%-ni. Tallinna elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 400 378, nendest eestlasi 215 114 (53,7%), venelasi 146 208 (36,5%), muid rahvusi ja teadmata rahvusega 39 056 (9,7%). Statistikaameti arvestuse järgi olid 1. jaanuaril 2012 Tallinna elanikest 55,6% eestlased, 36,2% venelased, 3,4% ukrainlased ja 4,8% teistest rahvustest. Rahvastikuregistri arvestuse järgi olid 1. jaanuaril 2013 Tallinna elanikest 52,8% eestlased, 38,3% venelased, 3,5% ukrainlased ja 5,4% teistest rahvustest. 50,5% rääkis emakeelena eesti keelt, 46,3% vene keelt ja 1,2% ukraina keelt. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Tallinna elanikest eestlasi 234 195 (52,8%), venelasi 167 993 (37,1%), ukrainlasi 15 202 (3,6%) ja valgevenelasi 7226 (1,6%). 50,0% rääkis emakeelena eesti keelt, 44,9% vene keelt ja 1,4% ukraina keelt.
Tallinna elanikkonna rahvuslik koosseis rahvaloenduste andmetel aastatel 1959–2011

Rahvus195919701979198920002011arv%arv%arv%arv%arv%arv%Kokku281714100362706100428537100478974100400378100393222100eestlased16969760,2420190855,6722221851,8622724547,4421511453,7321760155,34venelased9059432,1612710335,0416271437,9719718741,1714620836,5214472136,80ukrainlased72772,58133093,67175074,09228564,77146993,67115652,94valgevenelased36831,3171581,97102612,39125152,6179381,9862291,58soomlased16500,5928520,7929960,7032710,6824360,6120620,52juudid37141,3237501,0337370,8736200,7615980,4014600,37tatarlased7450,2610550,2915000,3519750,4112650,3210120,26leedulased5940,218520,239050,2110520,229490,247950,20poolakad7590,279470,2610840,2512400,269360,237680,20lätlased7020,2510070,2812590,2910320,228270,216280,16sakslased----3320,085160,115160,134920,13muud21990,7827650,7640230,9464581,3578921,9758891,50
Rahvastikuregistri andmetel oli 2. jaanuaril 2013 Tallinna elanikest Eesti kodanikke 77,3%, määratlemata kodakondsusega isikuid 10,6%, Venemaa kodanikke 8,5%, Ukraina kodanikke 0,8%, Soome kodanikke 0,6%, Läti kodanikke 0,3%, Valgevene kodanikke 0,2%, Leedu kodanikke 0,2%, Saksamaa kodanikke 0,2%, teiste riikide kodanikke 1,3%. 

Tallinna elanikkonnas toimuvaid protsesse iseloomustab ka paneelelamute elanike siirdumine Tallinna äärelinnadesse ja Harju maakonda rajatavatesse madaltiheda asustusega uusasumitesse. Seetõttu on viimastel aastatel suhteliselt kiirema rahvaarvu kasvuga linnaosadeks Tallinnas muutumas Pirita ja Nõmme.
Viited

Kategooria:Tallinn
Kategooria:Eesti rahvastik