Sandave keel

Sandave
Sandave [sad] Dialektid idasandave keel, läänesandave keel Süntaktiline 
tüpoloogia  SOV (subjekt, objekt, verb) Keelekood  ISO 639-2 
ISO 639-3 sad

Sandave keel kuulub Khoisani keelkonda. Kõneldakse Tansaanias Dodoma regioonis Kondoa piirkonnas Bubu ja Mponde jõe vahel. Kõnelejaid on 40 000. Keelt kasutatakse aktiivselt kõigil haldusaladel ja kõigis vanuserühmades. 

Dialektidena esineb idasandave ja läänesandave keel.  Nende dialektide erinevused on väikesed, need seisnevad kõne kiiruses, häälduses, sõnavaras ja grammatilistes ilmingutes.  Läänesandave keel jaguneb veel läänepoolseks ja teist keskseks. 

Kasutusel on ladina kirjasüsteem, kuid kirjutamiseks-lugemiseks eelistatakse suahiili keelt, sest sandavet peetakse liiga keeruliseks. 

Arvsõnad

Arvsõnad on sandave keeles nagu omadussõnad, mis järgnevad nimisõnale, mille hulka nad määravad ja moodustavad. 
Sandave arvsõnad on kombinatsioon viiend- ja kümnendsüsteemist. Ühest viieni ja kümme on mittetuletatud vormid. Kõik teised arvsõnad on moodustatud liites kaks või rohkem alusnumbrit (17= kümme pluss viis pluss kaks).    

+ Arvsõnad tséxì	 üks dàndà	 kaks sòmkíxị−swàmkíxị kolm hàkáxị neli kwàʔáná viis kwàʔáná dàndà tséxì kuus kwàʔáná dàndà kísóxì seitse kwàʔáná dàndà sòmkíxị	 kaheksa kwàʔáná dàndà	 üheksa kómị	 kümme kómị dàndà kwàʔáná 
dàndà dàndà seitseteist (kümme 
pluss viis pluss kaks)

Fonoloogia

Konsonandid

Labiaal	AlveolaarPalataalVelaar Larüngaal Klusiilid Helitu aspireeritud	 ph th kh Helitu	 p t k ʔ Heliline b d ɡ Nasaal m n ŋ Frikatiivid Helitu	 f s  x h Lateraal  ɬ    			 Afrikaat Helitu aspireeritud tsh	 Helitu  ts Heliline dz			 Helitu lateraal tɬ Heliline lateraal dlʒ Ejektiiv Helitu  k’ Helitu afrikaat	 ts’ Helitu lateraal tɬ’ Liikvida l, r Poolvokaal y w			

Lisaks eristatakse kolme imihäälikut: dentaal e hammashäälik (|), alveolaarid e hambasombuhäälikud (!) ja lateraal e külghäälik (||). Igal imihääliku tüübil on viis versiooni: helitu aspireerimata, helitu aspireeritud, heliline, heliline nasaal, ja kõrihäälik. Neid häälikuid ei leidu peale Aafrika kusagil mujal maailmas. 
Imihäälikuid leidub sõna alguses, harvematel juhtudel ka sõna keskel.  Sandave kõnelejad peavad helitut aspireeritud konsonanti „normaalseks“ ja „tugevaks“, tema helitut vastet „nõrgaks“. „Nõrk“ helitud konsonandid võivad olla auditoorselt tajutud peaaegu nagu helilised.

+ Imihäälikud Dentaalid Alveolaarid Lateraalid Helitu aspireerimata | ! || Helitu aspireeritud |h !h ||h Heliline ˬ| ˬ! |ˬ| Heliline nasaal ŋ| ŋ! ŋ|| Kõrihäälik |’ !’ ||’

Vokaalid
Vokaalide süsteem põhineb viiel vokaali omadusel: a, e, i, o, u. Eristatakse pikk ja lühikesi oraalseid ning helituid vokaale. Selgelt eristuvad vokaalide pikkused on sandave keele omapäraseid tunnuseid.  

+ Vokaalid Lühike oraalne i   e   a   o   u  Pikk oraalne ii ee aa oo uu Helitu ị    ụ   

Helitute vokaalide fonoloogiline staatus on problemaatiline kuna nende häälduses ei ole heli, on ị ja ụ akustiline eristamine keeruline. Eristamisel on määravaks ainult huulte ümardamine või mitte ümardamine.

Silbid

Sansave keelel on avatud ja suletud silbid. Avatud silbid sisaldavad konsonanti alguses ja vokaali silbi tuumas, mis võib olla lühike, pikk või helitu: CV, CVV, CṾ. Suletud silbid, mis on vähem levinud, sisaldavad lisakonsonanti silbi lõpus: CVC või CVVC. 

Toonid

Toon on nimisõna ja tegusõna tüves püsiv, välja arvatud mõne tuletusliite korral, mis muudab tüve tooni mustrit. Tooni süsteem põhineb kahel tasandi toonil – kõrge (´) ja madal (`), ning tõusval (ˇ) ja langeval ( ̂ ) toonil. Tõusev toon on foneemiliselt märgatav pikkadel täishäälikutel ning nasaalse silbi lõpuosaga kaashäälikutel. Helitute täishäälikute tooni ei ole kuulda ja need ei ole täiesti selgelt eristatavad. Toon, mis võib olla kõrge või madal, oleneb hääletu täishääliku tüübist ja tema asukohast sõnas. Suuremal osal järelliidestel ja tagasõnadel on madal toon; enamusel verbaalsetest markeritest (verbaalsed tüve markerid ja objekti lõpuliited) kannavad kõrget tooni. 

Grammatika

Nimisõna

Enamik Sandave nimisõnatüvesid koosneb ühest, kahest või kolmest silbist. 

 Ühesilbiliste sõnade struktuur: CV, CVV, CVN (nasaal konsonandiga), erandkorras ka CV(V)G.
 ts’é – käekarv (CV)
 théé – puu (CVV)
 ||’ôŋ – kurk (CVN)
 kwáày – õlg (CV(V)G)

 Kahesilbiliste tüvedega sõnade struktuur. Lühikesed vokaalid võivad esineda esimeses, teises või mõlemas silbis; pikad vokaalid võivad esineda esimeses või teises silbis, aga mitte mõlemas korraga: CVCV, CVVCV, CVCVV
 tɬ’ǒmbéé – lind CVNCV(V)

 Kolmesilbiline nimisõna tüvi – kõige levinumad struktuurid on: CVCVCV, CVCVCṾ, CVCV(N)CVV, CV(N)CV(N)CV
 mòrókáá – kartul CVCV(N)CVV

Keelte nimetused 

Keeled saavad oma nimetuse tüve järgi, mis märgib etnilist gruppi. Keele nimetuse tunnuseks on -kìʔìŋ järelliide. 

sàndàwé-kìʔìŋ – sandave keel

Kohad ja kohanimed 

Nimesõnad, mis märgivad kohta, koosnevad nimisõnast ja –sê järelliide. 

dòdómà- sê – Dodomase (mägi Kurio ja Gambu vahel)

Kohanimed koosnevad enamasti botaanilistest terminitest ja looduslike saaduste nimetustest, nt: dòdómà – puu.

Küsimused 

Küsilauseid iseloomustab küsisõna olemasolu: 

– hó – kes?

– hótsò, kòbè – mis? mida?

– hótsò-mèé, hôsị, hêŋ – miks?

– hákù, há – kus?

– háʔásù – millal, mis ajal?	

– híkí – kuidas?

– hà – milline?

– hánè – kui palju, mitu?

– küsimuse marker –xè

hákw=ì=ná ↓ʔíyé-wà – Kus sa elad?

Keelenäiteid 

 hùmbù kísòx-àà |útshúkụ-wà – Kaks lehma möödusid.
 hèsó ↓yáʔḁbô-ŋ ʔúrìn-sìʔị !’ín-ó dlʒàní-ʔìŋ – Nende töö oli peamiselt nooltega küttimine.
 |âŋɡ-é=sí tsí |’wèé-ʔìn=sị – Ma olen seda oma silmaga näinud!

Viited

Kategooria:Khoisani keeled