Silmalaug

Silmalaug"Meditsiinisõnastik" 700:2004. ehk laugE.Ernits, E.Nahkur,  Koduloomade anatoomia, lk 395-396, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8. (palpebra, mitm palpebrae) on paljude imetajate, lindude ja roomajate silma lisaelund. Laugude servale kinnituvad ripsmed. Liigutatav naha- ja lihasekurd tõenäiliselt kaitseb ja niisutab silmamuna eestpoolt.

Osal loomadest on ka nn kolmas silmalaug (palpebra tertia).

Silmalaud on mõlemal silmal ning need liigitatakse järgmiselt: 
alalauks palpebra inferior;
ülalauks palpebra superior.Meeli Roosalu. Inimese anatoomia. Kirjastus Koolibri, lk 233, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.

Kalad
Kaladel silmalaud puuduvad.

Maolised
Madude silmi ei kata liikuvad silmalaud, vaid kokkukasvanud laugudest moodustunud läbipaistev nahk – nahkkile, mis katab sarvkesta ja uueneb üheskoos kestamisega.

Inimene
Laugude välimine pind on kaetud õhukese nahaga. Sisepinda katab aga lau-sidekest.

Lauhaigused
1972. klassifitseeriti lauhaigustena järgmised haiguslikud seisundid: blefariit, blefaroptoos, entroopium, ektroopium, lagoftalm,odraiva, rahetera.Eesti nõukogude entsüklopeedia. Kirjastus Valgus, 4. köide (KIRV-MAAO),lk 368, Tallinn, 1972.

Nüüdisajal on lauhaigused klassifitseeritud Eestis kehtiva RHK-10 alampeatükis H00-H06 – Silmalau, pisaraelundite ja silmakoopa haigusseisundid, mida vajadusel täpsustatakse vastavates alamjaotistes.

AlamjaotisedNimetus [H00] Hordeool ehk odraiva ja kalaasion ehk rahetera
	  [H01] Muu laupõletik [H02] Lau muud haigusseisundid [H03] Lau haigusseisundid mujal klassifitseeritud haiguste korral

 Vaata ka 
Ilukirurgia
Oftalmoloogia

 Viited 

Kategooria:Silm