Lelepa keel

Lelepa keel on 
Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Põhja- ja Kesk-Vanuatu keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Lelepa saarel, Efate saare lääneosas, Mangaliliul ja Napkoas. 

 Keele struktuuri andmed 
Lelepa keeles on neliteist konsonantfoneemi ja viis vokaalfoneemi. Labiaalne velaar (huultega moodustuv pehme suulae häälik) /kpw/ ja /ŋmw/ on koos artikuleeritud jada, mis koosneb järgmistest elementidest: velaarne osa esimesena, millele järgneb bilabiaalne (mõlema huule abil moodustatav) või nasaalne komponent, artikulatsioon lõpeb labiaalselt. Mõnikord jääb kiirkõnes velaarne komponent ära, kuid labiaalne on alati olemas. ,,POSSESSION IN LELEPA, A LANGUAGE OF CENTRAL VANUATU’’  Sébastien Lacrampe , 2009.(lk 13-23)pilt (lk ix)

Konsonantfoneemid
  labiovelaar  bilabiaalsed  labiodentaalsed  alveolaarsed  palataalsed  velaarsed klusiilid   kpw  p    t    ŋ nasaalid  ŋmw  m    n    k tremulandid        r     frikatiivid      f  s      lateraalid         l     poolvokaalid    w      j  
Vokaalfoneemid
   eesvokaal  keskvokaal  tagavokaal kõrge  i    u keskmine  e    o madal     a 

Vokaalipikkus on fonoloogiline:

 faat ‘kivi’

 eelo ‘päike’

 mala ‘aeg’

Vokaalipikkuse sagedus on piiratud ja kiirkõnes on seda raske kuulda.

Rõhk ei ole lelepa keeles fonoloogiline.

Nimisõna
Suur osa nimisõnadest lelepa keeles algab kas n- või na-ga, need nimisõnad tähistavad kehaosi (namata ’silm’), inimese valmistatud esemeid (nasum̃a ’maja’, nap̃rat ’kanuu aer’), loomi, nagu kalad (napel ’sardiin’, neik ’kala’), isemõeldud mõisteid (nalati ’päev’, natu ’aasta’). See pole kindel kriteerium, kuid iseloomustab suurt osa nimisõnadest, nimisõnad algavad ka muude häälikutega. Lelepa keele na- tundub olevat üks osa sõnast, mitte artikkel sõna ees. Neid sõnu on vähe, mis tähendavad sama koos ja ilma artiklita na-. Tegusõna muutub nimisõnaks, kui tegusõnale lisada eesliide na- ja järelliidete -n/-an/-en/-in/-un.

 tegusõnatüvi  tõlge  nominaalne tegusõnatüvi  tõlge  -n  lega  laulma  nalegan  laul   kasua  tugev olema  nakasuan tugevus   mramra  valitsema  namramran  valitsusala -an maro  mõtlema  namaroan  mõtted, ideed   raik  oda viskama  naraikan  oda-kalapüük -en  takai  tantsima  natakaien  koht tantsimiseks  mat  surema  namaten  matused -in  sor  müüma  nasorin  müük   traus  lugema  natrausin  lugu   pog  öö olema  napogin  öö   weswes  töötama  nawesin  töö   tag  nutma  natagin  nutt   faam  sööma  nafaamin  söök -un  mun  jooma  namunun  jook
Tegusõna
Tegusõna koosneb kindlasti kahest elemendist, subjekti asesõnast ja tegusõnatüvest, millele võib lisanduda veel morfeeme. Morfeemid on tegusõnatüve ees või taga. 

Ajavormid
Lelepa keeles puuduvad ajavormid. Läbi kõneviisi ja aspekti vastastikuse mõju saab kõnes aru, mis ajal sündmus on toimunud.

Keele näited   
Douglas eto sum̃a to. – Duglas on kodus. 

Kuto plag nsfa? – Mida sa otsid? 

P̃ati to takai mou! – Lõpeta tantsimine! 

Epi naure kik skei eto mlatigk Tahiti. – See on väike saar Tahiti lähedal. 

Arptol, nina arpagk ntali. – Nad olid näljased ja sellepärast ronisid nad pähklipuu otsa. 

P̃atu konou memes kik. – Anna mulle see väike nuga.

Arvsõnad
1. Skei

2. Rua

3. Tolu

4. Vati

6. Latsa 

 Viited 

Kategooria:Okeaania keeled
Kategooria:Vanuatu keeled