Vaartu mõis

Vaartu mõisKNR. Koivaliina . ehk Zvārtava mõis (saksa keeles Adsel-Schwartzhoff, läti keeles Zvārtavas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Smiltene piirkonnas Koivaliina vallas Zvārtavas.

Ajalugu
pisi|Vaartu tuulik
Esimesed teated mõisast pärinevad 1627. aastast. Algul oli Vaartu mõis Schwarzhoffide pere valduses, saades neilt ka nime. Schwarzhofid aga lahkusid Poola toetajatena Liivimaalt. Seejärel omandas mõisa Johann Rödinger, kes oli ühega Schwarzhoffidest abielus. Tollele kuulus mõis aastail 1627–1629, misjärel valdus Koivaliina mõisa alluvusse läks. Seejärel sai mõisa omanikuks Axel Banér (1594−1642). Edasised omanikud olid Delwigid, Peter Delwigi käes sai Vaartu mõisast taas iseseisev haldusüksus. 1783. aastal ostis mõisa 26 000 taalri eest Magnus Johann Scotus (a-st 1788 Scotus von Scot) (1744−1829Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829, seite 188-189). 1825. aastal müüs ta mõisa 60 000 rubla eest Johann Engelbrecht von Zoeckellile edasi.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 267.

Seejärel päris mõisa August Georg Wilhelm von Zoeckell. Tolle surma järel 1871. aastal kirjutati mõis (koos Jaunāmuiža mõisa ja Luturmuiža mõisaga) tema lese Marie ja tütre Louise Marie Albertine Natalie Auguste nimele.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 347.

 Mõisaansambel 
pisi|Ait
pisi|Tall
Peahoone pärineb 1881. aastast ja on uusgooti stiilis. Praegu kuulub häärber Läti Kunstnike Liidule.

Pargi planeerimist alustati 18. sajandil. 19. sajandiks oli pargi suurus 9,7 hektarit. 1803. aastal püstitati mõisa juurde Hollandi tuulik. Vanemad kõrvalhooned on klassitsistlikus stiilis, ent uuemad on uusgooti stiilis nagu peahoonegi.

Vaartu mõisa hoonetekompleks,Zvārtavas muižas apbūve selle peahoone,Kungu māja Zvārtava tuulik,Zvārtavas vējdzirnavas mõisa park, Parks tallid,Staļļi aitKlēts ja aedniku maja on riikliku kaitse all olev muinsusmälestised.Dārznieka māja Mõisa pargis kasvavad tamm, jalakas, haab, pärn, künnapuu ja ebatsuuga on looduskaitse all.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

 Mõisa suurus 
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 ja 3/8 adramaad, sellele allus 336 mees- ja 379 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 277.

1627. aastal oli mõisa suurus kolm adramaad, reaalselt hariti aga 1 ja 1/2 adramaad maad. 1758. aastal oli mõisa suurus 9 ja 3/4 adramaad, 1823. aastal aga 7 ja 1/4 adramaad.Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 266. 1832. aastal oli mõisal 7 ja 1/5 adramaad maad, 1881. aastal oli neid aga 4 ja 48/80, lisaks allus mõisale 9 ja 78/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 386.

 Karjamõisad 
1816. aastal kuulus mõisale kaks karjamõisa: Leimaņi (Leimann) ja Palsa (Palse, hiljem Palsche) karjamõis.

Palsa jõe kaldal asus Palsa karjamõis (koordinaadid ). 1820. aastatel asus sealset piirkonda rentima Lindede perekond. Ühtlasi kuulus renditavale piirkonnale neli peret. 1835. aastal rajasid Linded ka selle karjamõisa peahoone. Hoone rajasid kohalikud meistrid, see on säilinud praktiliselt ilma igasuguste remonditööde ja muudatusteta tänapäevani.

Palsa karjamõisa on kutsutud ka neitsimõisaks, sest see kuulus pikka aega neljale Vidagast pärit neiule. Mõisa juures kasvab kolm 20. sajandi alguses mõisa omaniku lapse sünnipäeva puhul istutatud lehist.

 Viited 

 Välislingid 

 Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (läti keeles)

Kategooria:Smiltene piirkonna mõisad
Kategooria:Koivaliina kihelkond
Kategooria:Delwigite mõisad
Kategooria:Fersenite mõisad
Kategooria:Banérite mõisad