Suulu keel

Suulu keel on bantu keelte hulka kuuluv keel, mis on üks 11 ametlikust Lõuna-Aafrika Vabariigi keelest. Emakeel on see umbes 22,7% lõunaaafriklastele, kuigi rohkem kui pool Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvastikust saab sellest aru. Suulu keel sarnaneb väga koosa keelega ja neid kahte peetakse vastastikku mõistetavaks.

Suulu keel on suurima kõnelejate arvuga keel Lõuna-Aafrika Vabariigis, ületades isegi inglise ja afrikaani keele. Seda kõneldakse enim KwaZulu-Natali ja Mpumalanga provintsides. Suulu keele kõnelejaid leidub veel ka Zimbabwes, Lesothos, Malawis, Svaasimaal ja Mosambiigis. Kõnelejate arv 2006. aasta seisuga on Lõuna-Aafrika Vabariigis 9 980 000 ja see on kasvamas. Kõikides riikides on kõnelejaid kokku 10 349 100. Suulu kirjakeel põhineb ladina tähestikul.
Keeleline variatsioon
Suulu keeles on mitmeid dialekte, millest nelja järgmist peetakse peamisteks: Suulu (Suulumaa), Suulu (Natali), Lala ja Qwabe. Suulu keelel põhineb ka üks pidžinkeel, mis kasutab segu suulu, inglise, afrikaani ja teiste Aafrika keelte sõnavarast. 
Häälikusüsteem
Paljud silbid lõppevad suulu keeles täishäälikuga ning keeles ei esine kaashäälikuühendit.
Vokaalid
Suulu keeles on viisvokaali (a, e, i, o, u), mis võivad olla nii pikad kui lühikesed. Kuigi vokaali pikkus võib muuta sõna tähendust, ei märgita seda kirjas. 
Konsonandid
Imihäälikud
Imihäälikuid kasutatakse mitmes Lõuna-Aafrika Vabariigi keeles. 
Suulu keeles on kolm imihäälikute artikulatsiooni:
c – dentaalne, võrreldav hammaste imemisega ’tsk tsk’ heli tehes;
q – alveolaarne, võrreldav klaaspudelilt korgi eemaldamisega;
x – lateraalne, võrreldav hobusele keele naksutamisega. 
Kõik kolm artikulatsiooni sisaldavad omakorda viit imihäälikut, mis on kas helilised, nasaalsed või hõngushäälikud. Kokku on seega suulu keeles 15 imihäälikut.
Kähiseva häälega hääldatud konsonandid
Kähisevate konsonantide esile toomisel on häälepaelad vibreerimise ajal rohkem avatud, et õhk nende vahelt välja pääseks. Sellise hääldusviisiga käib kaasas kuuldav heli. Suulu keeles on kähisevad konsonandid näiteks /bʱ/ ja /dʱ/.
Implosiivsed konsonandid
Implosiivsed konsonandid erinevad tavalistest sulghäälikutest sellel määral, et õhku hingatakse hääldamise ajal sisse, mitte välja. Suulu keeles on selliseks konsonandiks bilabiaalne /ɓ/. Kirjapildis oleks see b.
Ejektiivid
Ejektiivid on helitud konsonandid, mis tuuakse esile, kui hääliku hääldamisel suletakse ka samaaegselt häälepilu. Õhusurve suus paisub ja kui heli lahti lastakse, käib sellega kaasas märgatav õhupahvak.Suulu keeles /t’/ /k’/ ja /p’/. Ejektiivi tunnus on ülakoma otse foneemi järel. 
Konsonantfoneemide tabel
  Bilabiaalne  Labiodentaalne  Dentaalne  Lateraalne  (Post)alveolaarne  Postalveolaarne/palataalne  Velaarne  Larüngaalne Imihäälikud  helitu    kǀ (c)  kǁ (x)  kǃ (q)     helitukähiseva häälega   kǀʰ (ch)  kǁʰ (xh)  kǃʰ (qh)     heliline kähiseva häälega   gǀʱ (gc)  gǁʱ (gx)  g!ʱ (gq)    heliline nasaalne   ŋǀ (nc)  ŋǁ (nx)  ŋ! (nq)     heliline nasaalnekähiseva häälega    ŋǀʱ (ngc)  ŋǁʱ (ngx)  ŋ!ʱ (ngq)     Klusiilid  helitu ejektiiv  p’ (p)   t’ (t)    cʼ (ty)  k’ (k)  '  helitu hõngushäälik pʰ (ph)   tʰ (th)    cʰ (tyh)  kʰ (kh)  helilinekähiseva häälega bʱ (bh)   dʱ (d)    ɟʱ (dy)  gʱ (g)  implosiivne  ɓ (b)         Frikatiivid  helitu   f (f)  s (s)  ɬ (hl)   ʃ (sh)  x (rh)  h (h) helilinekähiseva häälega    vʱ (v)  zʱ (z)  ɮ (dl)    ɣ̈ (gr)  ɦ (hh) Afrikaadid  helitu ejektiiv   ts’ (ts)     tʃ‘ (tsh)  kx’ (kr)  helitu hõngushäälik  tsʰ (ths)     ʧʰ (thsh)   helilinekähiseva häälega       ʤʱ (j)   Nasaalid  heliline m (m)  n (n)     ɲ (ny)  ŋ (n’)  helilinekähiseva häälega mʱ (mh)  nʱ (nh)     ɲʱ (nyh)   Poolvokaalid  heliline w (w)    l (l)    y (y)    helilinekähiseva häälega wʱ (wh)    lʱ (lh)   yʱ (yh)  
Sulgudes on märgitud foneemide kirjapilt. Häälikud ise on välja toodud IPA-s.
Toon
Nagu suurem osa bantu keeltest, kuulub ka suulu keel toonikeelte hulka. See tähendab, et mõned sõnad – kuigi samamoodi kirjutatud – saavad erineva tähenduse vastavalt kõneleja toonile. Näiteks sõnad "preester" ja "õpetaja" kirjutatakse suulu keeles mõlemad umfundisi ja nende erinevust saab väljendada ainult tooniga.
Vaikimisi kasutatakse madalat tooni, kuigi häälikutel võib olla nii kõrge kui ka langev toon.
Suulu keel kasutab ka sõnatooni – toon ei sõltu sellest, kui palju silpe sõnas on. Suulu keele substantiividel on neli erinevat toonimustrit, verbidel kaks.
Grammatika
Suulu keel on morfoloogiliselt aglutineeriv keel. Keele sõnavaras on üsna palju laensõnu teistest keelest (inglise ja afrikaani). 
Nimisõnad
Suulu keele nimisõnad koosnevad kahest olulisest osast – tüvest ja prefiksist. Prefiksite põhjal jaotatakse nimisõnad viieteistkümnesse klassi eelkõige nende grammatilise käitumise järgi, aga ka semantiliste omaduste järgi. On olemas klassid inimeste, loomade, taimede jm kohta, kuigi mitte kõiki substantiiviklasse ei saa nii täpselt liigitada. Klasse saab liigitada paaridesse nende binaarse opositsiooni põhjal (ainsus – mitmus). 
Näiteks moodustavad klass 1a ja 2a paari. Klass 1a kasutab prefiksit u-, klass 2a aga prefiksit o-. 
Sõna "isa" kuulub klassi 1a ja selleks, et sellest mitmust moodustada, tuleb vahetada sõna ees olevat prefiksit järgmiselt:
 Ainsus  Tõlge  Mitmus  Tõlge Ubaba  'isa'  Obaba  'isad'
Vastavalt sellele, millisesse klassi kuulub nimisõna, valitakse ta teised lauseosad – verbid, adjektiivid jne – samast klassist. 
Suulu keeles pole definiitseid artikleid.

Verbid
Suulu keele verbidele lisandub mitmeid morfeeme, näiteks:
subjekti märkiv prefiks;
ajamorfeem, mis määrab mineviku, tuleviku vms;
objekti märkiv prefiks;
sufiks, mis näitab erinevaid verbi omadusi, näiteks modaalsust.
Verbile lisanduv sufiks on peaaegu alati olemas, ülejäänud morfeemide lisandumine sõltub lause eesmärgist ja funktsioonist. 
Verbitüved võivad olla väga lühikesed, ka ühetähelised. Mõned näited:
 -w-  kukkuma -dl-  sööma -siz-  aitama

Lisades erinevaid sufikseid, muutub ka tähendus:
 -enz-  tegema -enzan-  midagi koos tegema -enzel-  kellegi jaoks midagi tegema -enzis-  panema kedagi midagi tegema
Süntaks
Sõnajärg on suulu keeles subjekt-verb-objekt (SVO). Kui objekt võib esineda lauses eraldi sõnana, siis subjekt on alati verbi ees prefiksina, välja arvatud juhtudel, kus tahetakse subjekti eriliselt rõhutada.
Näide subjekti märkivast prefiksist si- ja pronoomenist thina (mõlemad tähendavad "meie"):
 Sihamba manje.  Me lähme nüüd. Thina sihamba manje.  Meie lähme nüüd.
Põhiarvsõnad
Suulu põhiarvsõnad ühest kümneni:
Üks  kunyeKaks  kubiliKolm  kuthathuNeli  kuneViis  kuhlanuKuus  isithuphaSeitse  isikhomisaKaheksa  isishiyagalombiliÜheksa	 isishiyagalolunyeKümme	 ishumi
Sõrmedel loendamine
Emakeelena suulu keelt kõnelevad inimesed loendavad sõrmedel, alustades vasaku käe väikesest sõrmest ja liikudes järjest parema käe pöidlani ning sealt edasi väikese sõrmeni. Numbrid kuuest üheksani on omapärase etümoloogilise taustaga: number kuus, isithupha, tähendab pöialt; number seitse, isikhomisa, tähendab "see, mis nimetab"; kaheksa ehk isishiyagalombili tähendab "kaks on järel" ja lõpuks üheksa, isishiyagalolunye, tähendab "üks on järel".

Keelenäited
Ubusuku obuhle namaphupho amamnandi!
Head ööd ja ilusaid unenägusid!

Halala ngosuku lokuzalwa!
Palju õnne sünnipäevaks!

Ngubani igama lakho?
Mis on su nimi?  
Lisaks
Suulu keele pronoomenisüsteem ei võimalda viisakuse väljendamist nagu paljud Euroopa keeled. 
Lokatiivseid demonstratiive on suulu keeles kolm: siin, seal ja seal kaugemal (vastavalt lo, lowo, lowaya). Väljendite "see on siin", "see on seal" ja "see on seal kaugemal" kasutamine on komplitseeritum, sest iga kolme väljendi kasutamisel on 14 eri viisi, mis sõltuvad sellest, mis substantiiviklassi sõna kuulub jm. Kokku on suulu keeles seega 42 moodust, millega väljendada erinevaid kohasuhteid.

Viited

Välislingid
Suulu nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Veebikeskkond suulu keele õppimiseks
Suulu-inglise-suulu sõnastik

Kategooria:Bantu keeled