Tagalogi keel

Tagalogi keel kuulub Austroneesia keelkonda ning seda kõneleb emakeelena ligi neljandik ning teise keelena enamik Filipiinide elanikkonnast. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel on kõnelejaid Filipiinidel umbes 64 miljonit, kellest 22 miljonile on see emakeeleks. Tagalogi keel on aluseks filipiini keelele, mis on üks Filipiinide ametlikke keeli.

 Ajalugu 
Nimetus "tagalog" on tuletatud sõnast tagailog; tagà – elanik + ilog – jõgi. Seega tähistas see nimetust jõeelanik. Keele ajaloo kohta ei ole väga palju infot, kuid lingvistide arvates võisid tagalogid pärineda Kagu-Mindanao või Ida-Visaia saartelt.

Tagalogi keelt on mõjutanud teised keeled, millega on olnud suurem kontakt. Peamiselt sõnavaralisi mõjutusi ja laene on nii sanskriti, hiina, araabia, inglise ja eriti hispaania keelest. Need seosed teiste keeltega on tingitud ajaloolistest sündmustest ja tendentsidest. 14. sajandit nimetatakse islami perioodi alguseks, mil jõudis Filipiinide saarestikku islam, mis teatavasti on tihedalt seotud araabia keelega. Enne seda valitsesid seal meresõitjatest indialased. 16. sajandil avastas saarestiku Fernão de Magalhães, kes seilas Hispaania kuninga Felipe II lipu all, kelle järgi on Filipiinid ka nime saanud. Sellest sai alguse tagalogi keelt ehk kõige enam mõjutanud Hispaania kolonisatsioon. 19. sajandi lõpul jõudis võim Ameerika Ühendriikidele. Ameerika okupatsiooni järel hakati koolides õpetama inglise keelt. Tänapäeval on inglise keel teiseks riigikeeleks pilipino kõrval.

 Klassifikatsioon 
Tagalogi keel kuulub Austroneesia hõimkonna, Lääne-Austroneesia keelkonna Malai-Polüneesia haru Vahe-Filipiini keelte hulka. Sugulaskeelteks on näiteks bikoli, mamanva ja visaia keeled, mida räägitakse samuti Filipiinide saarestikus, aga ka indoneesia ning havaii keeled.
 Dialektid 
Tagalogi keeles saab eristada mitmeid dialektigruppe. Peamised on Bataani, Batangase, Bulacani, Lubangi, Manila, Marinduque, Puray, Tanay-Paete ja Tayabasi dialekt.
 Geograafiline jaotus 
Tagalogi keelt räägib ülemaailmselt ligi 25 miljonit inimest. Suurem osa kõnelejaid on Filipiinide saarestiku saartel, eriti Luzoni, Zambalesi, Marinduque’i ja Mindoro saarel ning Manila regiooni keskuses. Lisaks on kõnelejaid Kanadas, USAs, Suurbritannias, Liibüas, Saudi Araabias ja Guamis.
 Kirjaviis 
Tagalogi algne kirjaviis oli tagalogi kiri (tagalogi keeles baybayin’i kiri)- silptähestik, kus sümbolid tähistavad konsonanti, enamasti koos järgneva kaashäälikuga. Kirja nimi baybayin tähendab tagalogi keeles "tähthaaval ütlema".
Tagalogi kirjas on 15 konsonante tähistavat sümbolit. Kolm sümbolit, mis tähistavad vokaale /a/, /e/ või /i/ ja /o/ või /u/. Lisaks kasutatakse väikest komasarnast märgendit, mida kutsutakse kudlit’iks. See viitab aegadele, kui sümboleid graveeriti bambusele – kudlit tähendab tagalogi keeles väikest lõiget.

pisi|400px|Tagalogi kirjamärgid
pisi|400px|kudlit-ite kasutamine

Iga sümbol tähistab konsonanti ja vokaal /a/ silpi. Kui konsonandi sümboli peal asub kudlit, peaks sellele järgnev vokaal olema /e/ või /i/. Kui kudlit asub sümboli all, on järgnev vokaal /o/ või /u/. Sõna lõpus asetsevate üksikute konsonantide märkimiseks originaalses tagalogi kirjas märgendit ei olnud. Hiljem saartele saabunud hispaanlasest munk Francisco Lopez lahendas selle probleemi, lisades sümbolite alla väikese ristikese, kui viimases silbis puudus vokaal. Seda väikest ristikest nimetatakse hispaania kudlit’iks

 Suurtäht  Väiketäht  Suurtäht  Väiketäht A  a  Ñ  ñ B  b  Ng  ng C  c  O  o D  d  P  p E  e  Q  q F  f  R  r G  g  S  s H  h  T  t I  i  U  u J  j  V  v K  k  W  w L  l  X  x M  m  Y  y N  n  Z  z
20. sajandi esimese poolenii kasutati hispaanlaste toodud 32-märgilist ladina tähestiku ABECEDARIO-t. Kui tagalogi põhjal tehti riigikeel, võeti kasutusele uus 20-märgiline ABAKADA. 1997. aastal tehti sellest parandatud 28-märgiline tähestik, mida kasutatakse tänapäeval.

 Fonoloogia ja foneetika 
Tagalogi keeles on 33 foneemi, millest 19 on konsonandid ja 14 vokaalid.

Keeles on kümme lihtvokaali: viis lühikest ja viis pikka, ning neli diftongi. Esialgselt oli vokaale kolm: /a/, /i/ ja /u/, kuid kokkupuudetel teiste keeltega lisandusid ka /e/ ja /o/. Pikki vokaale üldiselt ei tähistata, välja arvatud pedagoogilistes tekstides

 Vokaalid  Eesvokaalid  Keskvokaalid  Tagavokaalid Kõrged i  iw   u  uj  Keskkõrged (ɛ)  (ɛj)   (ɔ)  (ɔj)  Madalad  a  aw  aj   

 Konsonandid  <small>Labiaalid/huulhäälikud</small>  <small>Dentaalid/hammashäälikud</small>  <small>Alveolaarid/hambasombuhäälikud</small>  <small>Palataalid/kõvasuulaehäälikud</small>  <small>Velaarid/pehmesuulaehäälikud</small>  <small>Larüngaalid/kõrihäälikud</small> Paus:  Helitu  Heliline   p  b     t  d       k  g    ʔ  Afrikaadid ehk sulghäälikalguselised hõõrdhäälikud:  Helitu  Heliline      (tʃ)  (dʒ)    Frikatiivid ehk hõõrdhäälikud    s   (ʃ)     h  Nasaalid ehk ninahäälikud  m    n      ɳ    Lateraalid ehk külghäälikud    l      Tremulandid ehk värihäälikud    ɾ      Poolvokaalid  w      j    

Tagalogi keelt iseloomustab sage kõrisulgääliku kasutamine. Seda kasutatakse juhul kui:
 Sõna algab vokaaliga
 Sõnas on sidekriips, millele järgneb vokaal
 Sõnas on kõrvuti kaks vokaali
 Sõna algab prefiksiga, millele järgneb vokaaliga algav verb

Rõhk asetseb peamiselt sõna viimasel või eelviimasel silbil. Homonüüme eristatakse rõhuasetuse ja kõrisulghääliku esinemise järgi.

 Grammatika 
Tagalogi keelt iseloomustatakse kui sünteetilist keelt. See tähendab seda, et sõnade külge liidetakse ees- ja järelliiteid, et muuta nende tähendust.
 Sõnajärg 
Tagalogi keele sõnajärg võib olla nii VSO kui SVO tüüpi. Kasutatakse VSO tüüpi, Verb on lause alguses ning sellele järgneb subjekt või objekt. Aga kasutatakse ka ümberpööratud vormi SVO, kus subjekt on lause alguses ning sellele järgneb objekt. Selle vormi tähistamiseks kasutatakse markerit ay. Tihtipeale jäetakse marker ay ära, kuna nimisõna on tähistatud käändemarkeriga, mis viitab ümberpööratud vormile.
 Nimisõnad 
Tagalogi keeles ei tehta üldiselt sõnade sool vahet. On väheseid erandeid, mis puudutavad rahvust või ameteid.

Liitsõnu moodustatakse üldiselt kahe nimisõna liitmisel sidekriipsuga. Küll aga tuleb tähele panna, et mõningate liitsõnade puhul muutub sõnade otsene tähendus.

Näiteks: anak (laps) + araw (päike) – anak-araw (albiino)
 Käändemarkerid 
Tagalogi keeles nimisõnu ei käänata. Küll aga kasutatakse markereid, mis viitavad sõna rollile lauses. Need markerid on ang, ng ja sa.

Ang-markerid on si, ang, sina ja ang mga.
 Ainsus  Isikute nimed  si  si Mari (isik)/Mari (nimi)  Ülejäänud nimisõnad  ang  ang babae (naine) Mitmus  Isikute nimed  sina  sina Jaan at Mari (isikud Jaan ja Mari)   Ülejäänud nimisõnad  ang mga[maˈŋa]  ang mga babae (naised)

Ang-markerid on tähenduselt sarnased inglise keele artikliga the. Nad tähistavad lauses objekti. Ang markeriga sõnad on absolutiivis.

Ergatiivi, akusatiivi või genitiivi markerina kasutatakse ng-markereid, mis vastavad tähenduse poolest ingliskeelsele sõnale of, mis näitab kuuluvust või spetsifikatsiooni. Samas võivad ng-markerid viidata ka objektile.

 Ainsus  Isikute nimed  ni  Ülejäänud nimisõnad  ng (nung) Mitmus  Isikute nimed  nina   Ülejäänud nimisõnad  ng mga (nung mga)

aso ng babae – naise koer

grupo ng babae – naiste grupp

manlalaro’ ng basketbol – korvpallur (korvpalli mängija)

Lisaks on olemas ka sa-partiklid, mis tähistavad omandit/omanikku ja annavad infot sõna/tegevuse koha, suuna või objekti kohta.

 Ainsus  Isikute nimed  kay  Ülejäänud nimisõnad  sa Mitmus  Isikute nimed  kina  Ülejäänud nimisõnad  sa mga

Kay Jaan ang aso – koer on Jaani oma

Ang babae ay sa tindahan – naine läks poodi

 Mitmus 
Mitmus moodustatakse nimisõna ees oleva partikli mga abil. Näiteks aso – koer, mga aso – koerad

Lisaks on võimalik mitmust näidata ka muudel viisidel:

 Numbritega
 *Isang aso – üks koer
 *Dalawang aso – kaks koera
 *Maraming aso – palju koeri
 Mitmuslike omadussõnade kasutamisega
 *Magandang babae – ilus naine
 *Magagandang babae – ilusad naised
 Mitmusele viitavate eesliidete kasutamisega.
 Mga, eesliidete ja mitmuslike omadussõnade kombineerisel

Aega näitavate verbide või numbrite ees tähendab mga – umbes, enam-vähem.

 Liited 
Tagalogi keeles kasutatakse palju liiteid, mis muudavad oluliselt sõnade tähendust. Allpool on toodud näiteid mõningatest liidetest, mis liidetakse nimisõnadele, et muuta nende tähendust.

Järlliide -an võib viidata viiele erinevat tüüpi tähendusele.

 Koht, kus sõnatüvele vastavad asja leidub, kasvab või pannakse
aklat – raamat aklat+an – raamatukogu

palay – riis palay+an – riisipõld
 Koht, kus sõnatüvele vastavat tegevussõna tehakse
kain – söömine kain+an – restoran, kohvik, söökla
 Periood, millal sõnatüve tähendusele vastavat tegevust kollektiivselt tehakse
pasok – töö, kool pasok+an – kooliaeg, kooli periood
 Vahend, millega mõõdetakse sõnatüve tähendusele vastavat asja
oras – aeg oras+an – kell
 Vastastikune või ühine sõnatüvele vastav tegevus
sayaw – tants, tantsimine sayaw+an – tantsupidu, ball, koos tantsimine

Eesliide Ka+rep1- : Kaka- viitab tegevusele, mida tehakse liiga palju või üleliigselt
isip – mõte, mõtlema kaka+isip – liiga palju mõtlema, üle mõtlema

Eesliide tag- viitab hooajale
tag-ulan – vihmahooaeg, tag-araw – suvi (päikese hooaeg)

 Arvsõnad 
Tagalogi keeles kasutatakse kahte tüüpi arvsõnu. Objektide, asjade, raha ja inimeste loendamiseks ning mõõtude puhul kasutatakse tagalogikeelseid arvsõnu. Kella ütlemiseks ja mõnikord raha loendamiseks aga tagalogipäraseid hispaaniakeelseid arvsõnu. Samuti esineb mõlema tüübi kooskasutust.

 Arvsõnad  Tagalogikeelsed  Hispaaniapärased 0  wala/sero  sero 1  isa  uno 2  dalawa  dos 3  tatlo  tres 4  apat  kwatro 5  lima  sinko 6  anim  sais 7  pito  syete 8  walo  otso 9  siyam  nuwebe 10  sampu  diyes 11  labing-isa  onse 12  labing-dalawa  dose 13  labing-tatlo  trese 14  labing-apat  katorse 15  labing-lima  kinse 16  labing-anim  disi-sais 17  labing-pito  disi-syete 18  labing-walo  disi-otso 19  labing-siyam  disi-nuwebe 20  dalawampu  beynte 30  tatlumpu  trenta 40  apat-na-pu  kwarenta 50  limampu  singkwenta 60  anim-na-pu  seisenta 70  pitumpu  setenta 80  walumpu  otsenta 90  siyam-na-pu  nobenta 100  isang daan  siyento 115  isang daan, labing-lima   145  isang daan, apat-na-pu't lima   200  dalawang daan dos siyentos 300  tatlong daan  tres siyentos 400  apat-na-daan  kwatro siyentos 500  limang daan  kinyentos 600  anim-na-raan  sais siyentos 700  pitong daan  syete siyentos 800  walong daan  otso siyentos 900  siyam-na-raan  nuwebe siyentos 1000  isang libo  mil 10000  sampung libo  dies mil 1000000  isang milyon  milyon

 Keelenäited 
Ang lahat ng tao'y isinilang na malaya at pantay-pantay sa karangalan at mga karapatan. Sila'y pinagkalooban ng katwiran at budhi at dapat magpalagayan ang isa't isa sa diwa ng pagkakapatiran.

Tõlge:

Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim (Inimõiguste ülddeklaratsiooni esimene artikkel)

Jah – Oo ['oːʔo]

Ei – Hindî [hɪnˈdɛʔ]

Aitäh – Salamat [sɐˈlaːmat]

Tere päevast – Magandáng tanghali [mɐɡɐnˈdaŋ taŋˈhaːlɛ]

Tere õhtust – Magandang gabi [mɐɡɐnˈdaŋ ɡɐˈbɛ]

Head aega – Paálam [pɐˈʔaːlam]

 Taglish 
Kasutusele on võetud väljendid Taglish ja Englog, mis viitavad nähtusele, kus kasutatakse segamini nii inglise kui tagalogikeelseid sõnu. Selline nähtus on levinud üle Filipiinide saarestiku ning seda kasutatakse eriti palju televisioonis, ajakirjanduses ja meedias.

 Viisakussõnad 
Viidates tähtsatele isikutele, vanematele või ülemustele, kasutatakse viisakussõnu po/ho ja opo/oho. Po ja opo kasutatakse pigem vanemaealiste tuttavate, vanemate ja sugulaste poole pöördudes. Ho ja oho näitavad teatud sotsiaalset distantsi subjekti ja objekti vahel. Igal juhul on tegemist viisakust ja aupaklikkust näitavate sõnadega.

 Viited 

 Välislingid 
 Inglise-tagalogi sõnastik
 Tagalogi keele veebiõpe 
 Tagalog 101 – sagedased sõnad ja fraasid

Kategooria:Austroneesia keeled
Kategooria:Filipiinid