Ngambai keel

Ngambai keel on Niiluse-Sahara hõimkonda Kesk-Sudaani keelkonda kuuluv keel. Ngambai keelt räägitakse peamiselt Edela-Tšaadis, aga ka Kameruni kirdeosas ning Ida-Nigeerias. Emakeelena kõneleb seda keelt umbes miljon inimest, neist 896 000 elab Tšaadis. Peamised ngambai keele rääkijad on sarad ning ngambai on enim räägitud sara keel, seda kasutatakse ühtlasi kauplemiskeelena teiste sama piirkonna dialektide rääkijate vahel.

Fonoloogia
Ngambai keeles on 13 vokaalfoneemi ja 22 konsonantfoneemi. Tegemist on toonikeelega, keeles on kolm erinevat tooni: kõrge, keskmine ja madal. Tonaalsus mängib keeles suurt rolli ning sama sõna erinev hääldamine muudab tihti sõna tähendust. Ühel silbil võib kohati olla ka mitu tooni ehk liuglemine toimub ühelt toonilt teisele.

Vokaalfoneemide tabel
  Oraalne  Nasaalne Ees  Keskel  Taga  Ees  Keskel  Taga Kõrged vokaalid i      ĩ    Keskkõrged vokaalid ɛ (e)  ə  oɔ  ɛ̃ (ẽ)     õɔ̃ Madalad vokaalid   a      ã 

Konsonantfoneemide tabel
  Labiaal  Alveoraal  Alveopalataal  Velaar Klusiil  Helitu  p  t   k Heliline  b  d   g Prenasaal  ᵐb (mb)  ⁿd (nd)  ⁿd͡ʒ (nj)  ᵑg (ng) Frikatiiv    s    Afrikaat      d͡ʒ (j)  Implosiiv  ɓ (bb)  ɗ (dd)    Nasaal  m  n  ɲ (ny)  Tremulant  (v)      Üheväringuline r(ingl k flap)    r    Lateraal    l    Poolvokaal      j (y)  w
Grammatilised kategooriad
Nimisõnad
Nimisõnu saab klassifitseerida kollektiivseteks ja mittekollektiivseteks. Mittekollektiivsete nimisõnade puhul märgitakse mitmust kliitikuga -je, mis hääldub nagu eraldi sõna, kuid kirjutatakse sõnaga kokku.
Näiteks:
 dingem - mees
 dingemje - mehed

Kollektiivsete nimisõnade puhul ei kasutata kunagi mitmuse tunnust ning verbi kasutatakse selliste sõnade puhul ainsuse kolmandas pöördes. Kollektiivsed sõnad ngambai keeles on näiteks inimese kehaosad.
Näiteks:
Mbim tom.
Kõrv minu teeb haiget mulle.
 Mu kõrv valutab/kõrvad valutavad.

Ngambai keeles esineb ka liitsõnu, mis võivad koosneda kahest nimisõnast või nimisõnast ja verbist: näiteks gol-wodro (jalg-auto) tähendab autokummi ning ne-so (asi-sööma) tähendab toitu.

Käänet väljendavad ngambai keeles sufiksid.
Tegusõnad
Pööret näitavad ngambai keeles erinevad afiksid. Ainsuse teine ja kolmas pööre näevad kirjapildis samasugused välja nagu sõna infinitiiv ja afiksit ei lisandu, ent teisel pöördel on esimene silp keskmise tooniga, kolmandal pöördel aga madala tooniga. Mitmuse teisele pöördele lisandub afiksi asemel sõna lõppu mitmuse tunnus -je.
  Ainsus  Mitmus 1. pööre m-  j- 2. pööre ø-  -je 3. pööre ø-  d-
Näide sõnaga ila (viskama).
  Ainsus  Mitmus 1. pööre mila  jila 2. pööre ila  ilaje 3. pööre ila  dila
Aspekt
Ngambai keeles eristatakse perfektiivset ja imperfektiivset aspekti.
Aeg
Mineviku ja oleviku puhul ei ole mingisugust eristust. Tuleviku puhul lisatakse tegusõna ette abitegusõna a ja tegusõna ise jääb infinitiivi.

Omadussõnad
Ngambai keeles ei ole omadussõnu. Objektide omadusi väljendavad atributiivsed tegusõnad. Näiteks ei ole olemas omadussõna 'pikk', küll aga on olemas tegusõna 'pikkolev'.

Sõnajärg
Ngambai keeles on sõnade järjekord SVO ehk subjekt-verb-objekt.

Kirjaviis
Ngambai keel kasutab ladina kirjaviisi.

Põhiarvsõnad
Põhiarvsõnad 1–10 ngambai keeles:

üks – kára

kaks – jó

kolm – mùndá

neli – só

viis – mí

kuus – mìsá

seitse – sírí

kaheksa – ji-nài-jó ( 10 - 2 )

üheksa – ji-nài-kára ( 10 - 1 )

kümme – dòg

Ngambai keeles kasutatakse kümnendsüsteemi, erandiks on vaid arvsõnad kaheksa ja üheksa, mida väljendatakse vastavalt kümme-miinus-kaks ja kümme-miinus-üks.

Keelenäiteid
Dingem ar bisi kor bad. – Mees paneb koera lambaid taga ajama.

Mndigi kau bbe. – Ma tahan koju minna.

Anna ger toge Jaan ngal. – Anna teab, et Jaan on pikk.

Muud infot

Ngambai keeles on laensõnu nii araabia kui prantsuse keelest.

Viited

Kategooria:Niiluse-Sahara keeled