Harilik männikärsakas

Harilik männikärsakas (Hylobius abietis) on putukaliik.Loomade elu 3:269. 

Levila
Neid võib kohata terves Euroopas ja Aasias.

Kirjeldus
Täiskasvanud mardikas on 10–12 mm pikkune ja võib elada kuni 4 aasta vanuseks. Hariliku männikärsaka pea eesosa on veninud pikaks kärsakuks, mis on varustatud haukamissuistega. Pea külge on kinnitunud ka põlvjad tundlad. Keha on kaetud pruunide ja kollakate soomustega. 

Toitumine
Männikärsaka mardikad toituvad enne ja pärast munemist noorte okaspuutaimede koorest, ka suuremate puude võrsetest ja pungadest. Männikärsaka mardikad teevad noortel okaspuutaimedel koort närides metsakultuuridele olulist kahju. Tõugusööm kändude juurtel on aga kahjutu või isegi kasulik, kuna aitab kaasa kändude kõdunemisele.

Tüvekahjurina
Mardikad toituvad nii elusatest taimekudedest okaspuumetsades, eelistades noori mände, kui ka surnud taimekudedest puidu ladustamisplatsidel jm, seetõttu loetakse neid taimekahjuriteks.Stefan Buczacki ja Keith Harris, "Taimekahjurite ja - haiguste käsiraamat", lk 241, 2011, Kirjastus Varrak, ISBN 978 9985 3 2089 1

Teadusuuringutes

Ühe Eestis läbi viidud projekti käigus püüti laboratoorsetes tingimustes uurida, kas harilik männikärsakas on võimeline seeneeoseid elujõulisena edasi kandma ehk kui oluline võib olla putuka roll näiteks istutatud taimede nakatamisel erinevate haigusetekitajatega. Sellega seoses vaadeldi patogeensete seente, juurepessu ja Diplodia sapinea, ning antagonistliku hiidkooriku eoste elujõulisust pärast hariliku männikärsaka seedetrakti läbimist.

Juurepess (Heterobasidion annosum) on seenpatogeen, mis tekitab okaspuudel juure- ja tüvemädanikku ja Diplodia sapinea on laialt levinud männi patogeen. Saprotroofsel puitulagundaval hiidkoorikul (Phlebiopsis gigantea) põhineb biopreparaat Rotstop, mida valmistatakse SoomesMärt Hanso ja Tiia Drenkhan, "Seenega seene vastu" EL 2005/1, veebiversioon (vaadatud 6.01.2016) ja kasutatakse juurepessu biotõrjel.

Uurimise tulemused näitasid, et uuringus kasutatud seeneliigid on pärast hariliku männikärsaka seedetrakti läbimist elujõulised. Seega võib uurijate arvates, hariliku männikärsaka roll haiguste levitajana metsas ning mõju praktilisele metsamajandusele arvatust ulatuslikumgi olla.Marju Himma, Metsik teadusvideo: teadlased uurivad seente suhteid kurja metsakahjuriga ERR Novaator (vaadatud 6.01.2016)

 Viited 

Välislingid



Sissekanne Catalogue of Life'is
Sissekanne Fauna Europaeas
Sissekanne NCBI-s
"Metsik teadusvideo: teadlased uurivad seente suhteid kurja metsakahjuriga" ERR Novaator, 5. jaanuar 2015

Kategooria:Kärsaklased
Kategooria:Eesti mardikalised