Georg Otsa nimeline auhind

Georg Otsa nimeline auhind on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mis antakse vokaalse meisterlikkuse ühendamise eest näitlejatööga ooperi- ja operetilaval ning viljaka kontserttegevuse eest nii Eestis kui ka välismaal. Auhinna määramisel hinnatakse pikemaaegset teatritööd. Auhind asutati Eesti NSV Teatriühingu ettepanekul Kultuuriministeeriumi juurde moodustatud Georg Otsa mälestuse jäädvustamise komisjoni otsusega 1975. aastal. Auhinnaga kaasneb Vaike Pääsukese kujundatud auaadress ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.

 Laureaadid 
+AastaLaureaatPõhjendus1976Voldemar Kuslapnimiosa, “Don Giovanni” (Estonias).1977Teo-Endel MaisteLeporello, “Don Giovanni”; nimiosa, “Cyrano de Bergerac”; nimiosa, “Attila” (Estonias), ning arvestades eriilmelisi osatäitmisi teatrirepertuaaris tervikuna ja kunstiküpseid esinemisi kontserdilaval. 1979Meta Kodaniporkretrospektiivselt, meisterliku ja sisutiheda esinemise eest nii ooperi- kui ka operetiþanris. (Georg Ots on nimetanud teda oma kõigi aegade parimaks partneriks.)Anu Kaalkõrge vokaalne meisterlikkus ning säravalt ja veenvalt loodud lavakujud: Violetta, “Traviata”; Gilda, “Rigoletto”; nimiosa, “Lucia di Lammermoor”; Lucy, “Telefon”; Roxane, “Cyrano de Bergerac”; nimiosa, “Pipi Pikksukk” (Estonias), ning kontserdiprogrammid.1980Urve Tautspikka loominguperioodi iseloomustavad vokaalne kõrgtase, laululise ja mängulise külje süntees, osatõlgitsuste sisukus ja loomulikkus. Esile tõsteti: Amneris, “Aida”; Azucena, “Trubaduur”; Octavian, “Roosikavaler”; Cèline, “Colas Bregnon”; Santuzza, “Talupoja au”; Naine, “Inimhääl” (Estonias), samuti esinemisi kontserdilaval.1981Ivo KuuskAleksei, “Õnnemängija”; Pinkerton, “Madame Butterfly” (Vanemuises); Edgardo, ”Lucia di Lammermoor”, Grigori, “Boriss Godunov”; Tom, ”Elupõletaja tähelend”; Max, “Nõidkütt”; solist, ”Eesti ballaadid” (Estonias), ning hinnates kontserditegevust tenoripartiide esitamisel oratoorsetes suurvormides. 1983Helgi Sallomitmekülgsus muusikateatris, kunstiküpsete rollide loomine operetis ja ooperis.Hendrik Krummmuusikaline ja lavaline väljenduslikkus ooperiosade loomisel, püsiv kõrgvorm ulatuslikus kontserttegevuses.1984Mati Palmtõstes esile edukat kontserttegevust, osalemist suurvormides ja osatäitmisi: Poeet, “Stepan Razini hukkamine”; nimiosa, “Attila”; Pimen, “Boriss Godunov”; Selim, “Türklane Itaalias”; Kecal, “Müüdud mõrsja”; Hollandlane, “Lendav Hollandlane” (Estonias).1985Taisto NoorBartolo, “Sevilla habemeajaja”; Figaro, “Figaro pulm”; Porgy, “Porgy ja Bess”; Scapin, “Kelmuste kool”; Mark, “Ohver” (Vanemuises). 1986Margarita Voiteslaialdane kontserditegevus ning bel canto traditsioonide elamuslik edasiandmine ooperikultuuris.1987Leili TammelEma, “Eesti ballaadid”; Olga, “Ohver”; Tüdruk, “Lend”; solist, “Karje ja vaikus”; nimiosa, “Carmen”; Federica, “Luisa Miller” (Estonias), ning aktiivne kontserttegevus Eesti heliloojate nüüdisloomingu propageerimisel.1989Marika EensaluClara, “Kihlus kloostris”; Bramante, “Alcina”; Marfa, “Hovanštšina”; Niklaus, “Hoffmanni lood”; Catherina, “Reigi õpetaja” (Estonias); Rosina, “Sevilla habemeajaja” (Vanemuises).1990Lehte Marknimiosa, “Katerina Izmailova”; Naine, “Inimhääl”; Babulenka “Õnnemängija”; Leonore, “Fidelio”; Lady Billows, “Albert Herring”; Kõrtsiemand Buryjovka, “Jenůfa”; Ema, “Konsul” (Vanemuises), ning kontserttegevus ja väga eetiline suhtumine kutsetöösse. 1994Jassi Zahharovvokaalne värvikus ja mänguline eredus ooperiosades: nimiosa, “Rigoletto”; Salapolitseinik ja Assan, “Konsul”; Tonio, “Pajatsid”; krahv Danilo, “Lõbus lesk”; Jürgen von Tiesenhusen, “Barbara von Tiesenhusen” (Vanemuises).1995Tarmo SildMarcello, “Boheem”; Figaro, “Sevilla habemeajaja”; nimiosa, “Cyrano de Bergerac” (Estonias).1996Annika Tõnurikrahvinna Gabriela Zedlau, “Viini veri”; Tzeitel, “Viiuldaja katusel” (Estonias); Viktoria, “Viktoria ja tema husaar” (Vanemuises); Kaja, “Lugu klaasist” (projekt NYYD Ensemble’iga).1997Aare Saalnimiosa, “Don Giovanni”; Escamillo, “Carmen”; Germont, “Traviata”; Malatesta, “Don Pasquale”; Belcore, “Armujook”; Figaro, “Figaro pulm”; Figaro, “Sevilla habemeajaja”; Rodrigo, “Don Carlo”; nimiosa, “Nabucco” (Estonias ja Vanemuises).1998Kalju Karasksilmapaistev ja mitmekülgne elutöö, esile tõstes: Radjami, “Bajadeer”; Tassilo, “Krahvinna Mariza”; Rodolfo, “Boheem”; nimiosa, “Othello”; Dick Johnson, “Tütarlaps kuldsest läänest”; Radames, “Aida”; Cavaradossi, “Tosca”; Louis, “Mantel”; Canio, “Pajatsid”; Don Jerome, “Kihlus kloostris”; Köster, “Kevade” (Estonias).1999Nadia Kuremnimiosa, “Manon”; Micaëla, ”Carmen”; Mimi ja Musette, “Boheem”; Violetta, “Traviata” (Estonias), ning tunnustust vääriv kontserttegevus.2000Väino Puurapikaajaline kaalukas töö muusikateatri eri þanrides ning mitmemahuline kontserttegevus. Esile tõstetakse: Figaro, “Figaro pulm”; Germont, “Traviata”; Miller, “Luisa Miller”; Aristide, “Savoy ball”; Enrico, “Lucia di Lammermoor”; Rene, “Maskiball”; Barinkay, “Mustlasparun”; Michele, “Mantel”; Jürgen, “Barbara von Tiesenhusen”; Sharpless, “Madama Butterfly” (Estonias).2001Riina AirenneCatharina, “Reigi õpetaja”; nimiosa, “Silva”; Fenena, “Nabucco”; nimiosa, ”Carmen”; Vürstinna, “Näkineid”; Herodias, “Salome” (Estonias); mezzopartii G. Verdi “Reekviemis”.2002Pille LillDesdemona, “Othello”; Violetta, “Traviata”; Maria Boccanegra, “Simon Boccanegra”; Floria Tosca, “Tosca” (Vanemuises); Krahvinna, “Figaro pulm” (Pärnu ooperis); Mimi, “Boheem”; nimiosa, “Madama Butterfly” (Estonias); Naine, “Inimese hääl” (Pärnu ooperis), ning väljapaistev kontserttegevus. 2003Lydia Järvi ja Aino Külvandtunnustades nimekate lauljate elutööd.2004Jassi Zahharovjärjepidev professionaalne kõrgvorm, esile tõstes säravaid osatäitmisi: Johhanaan, “Salome”; de Guiche, “Cyrano de Bergerac”; Escamillo, ”Carmen”; nimiosa, “Nabucco”; nimiosa, “Macbeth”; Pearu, “Vargamäe tõde ja õigus” (Estonias); Jean Valjean, “Hüljatud” (Smithbridge Production); Härra Bumble, “Oliver” (Vanalinnastuudio ja Smithbridge Production).2005Mati Kõrtsaastatepikkune ühtlane kõrgvorm, esile tõstes osatäitmisi: Lenski, “Jevgeni Onegin”; Wagner, “Mefistofeles”; Kempe, “Reigi õpetaja”; Renè, “Krahv Luxemburg”; Nemorino, “Armujook”; Alfredo, “Traviata”; Taszilo, “Krahvinna Mariza”, nimiosa, “Albert Herring”; Christian, “Cyrano de Bergerac”; Vürst, “Näkineid”; Don Ottavio, “Don Giovanni” (Estonias); nimiosa, “Faust”; Cassio, “Othello”; nimiosa, “Xerxes” (Vanemuises).2006Leonid Savitskiaastatepikkune kõrgvorm, esile tõstes osatäitmisi: Wurm, “Luisa Miller”; Daland, “Lendav Hollandlane”; Gremin, “Jevgeni Onegin”; Felipe ja Suurinkvisiitor, “Don Carlos”; Zaccaria, “Nabucco”; De Silva, “Ernani”; Boriss, Pimen ja Varlaam, “Boriss Godunov”; Dossifei, “Hovanštšina”; Mölder, “Näkineid”; Escamillo, “Carmen” (Estonias), ning ulatuslik kõrgetasemeline romansiloomingu esitamine.2007Rauno Elpmuusikaliselt ja näitlejameisterlikkuselt kõrgtasemel esitatud ooperirollid ja kontserttegevus; esile tõstetakse: nimiosa, “Don Giovanni”; nimiosa, “Cyrano de Bergerac”; Escamillo, “Carmen”; Scarpia, “Tosca”; Jeletski, “Padaemand”; Germont, “Traviata”; Doktor, “Süda”; Sebastian, “Gurmaanid”; Don Magnifico, “Tuhkatriinu”. 2008Heli Veskusesile tõstetakse osatäitmisi: Tatjana „Jevgeni Onegin”, Mimi „Boheem”,Tark naine ooperis ”Tark naine”, Hanna Glawari „Lõbus lesk”, Agathe „Nõidkütt”,krahvinna Gabriele Zedlau „Viini veri”, Micaëla „Carmen”, Barbara „Barbara von Tisenhusen”,Desdemona „Othello”, Floria Tosca „Tosca”, Nedda „Pajatsid” ning hinnates soolokontserte ja kõrgetasemelisi esitusi suurvormides.2009Mart Madisteesile tõstetakse järgmiseid osatäitmisi: Alfredo („La Traviata"), Jurodivõi („Boriss Godunov"), Camille de Rossillion („Lõbus lesk"), don José („Carmen"), Ivanuška, Peaminister („Mina – Napoleon!"), Turiddu („Talupoja au"), Arlekiin („Pajatsid"), Hertsog („Rigoletto”, kõik Rahvusooper Estonia), Cavaradossi („Tosca”, Rahvusooper Estonia ja Vanemuine), Hoffmann („Hoffmanni lood", Vanemuine). Hinnatakse ka laulja vokaalse suutlikkuse pidevat tõusu.2010Karmen Puisesile tõstetakse järgmiseid osatäitmisi: Amastris (Händeli „Xerxes"), Concepcion (Raveli „Hispaania tund"), Dorabella (Mozarti „Cosi fan tutte"), Olga (Tšaikovski „Jevgeni Onegin"), Galatea (Händeli „Acis ja Galatea"), Solveig, Anitra (Griegi „Peer Gynt"), kõik Vanemuine.2011Valentina Kremenesile tõstetakse järgmiseid osatäitmisi: Dulcinea (Massenet` „Don Quijote”), Ulrica (Verdi „Maskiball”), Mrs. Ford (Verdi „Falstaff”), Flora (Verdi „La Traviata”), Azucena (Verdi „Trubaduur”), Suzuki (Puccini „Madame Butterfly”), Maddalena (Verdi „Rigoletto”), Marcellina (Mozarti „Figaro pulm”), Juno (Offenbachi „Orpheus põrgus” (Vanemuine). Hinnatakse laulja sisukat kontserttegevust.2012René Soommuusikalise ja lavalise väljendusrikkusega loodud ooperi-ja operetirollid, millest tõstetakse esile järgmiseid: Onegin (Tšaikovski „Jevgeni Onegin”), Cervantes/Don Quijote (Leigh` „Mees La Manchast”), Schaunard (Puccini „Boheem“), Guglielmo ja Papageno (Mozarti „Cosi fan tutte” ja „Võluflööt“), Achillas (Händeli „Julius Caesar“), Marullo (Verdi „Rigoletto“), Dandini (Rossini „Tuhkatriinu“), Boni ja Edwin (Kálmáni „Silva"), Dr. Falke ( Straussi „Nahkhiir“), Ben (Menotti „Telefon“), Escamillo ja Morales ( Bizet` „Carmen”). Auhinna määramisel on arvestatud osalemist Nargen Opera projektlavastuses ning meisterlikke soolokavu kammerlauljana.2014Ain Angererakordsete saavutuste eest maailma ooperi- ja kontserdilavadel, unustamata sealjuures oma kodupublikut. Lavastused „Faust“ ja „Tannhäuser“ ning „Põlvkondade gala“ Rahvusooperis Estonia, kontserdid „Kaks bassi, kaks kirikut“ (koos Jaakko Ryhäneniga), esinemised Saaremaa ooperipäevadel ja Birgitta festivalil („Don Giovanni“ ja „Lohengrin“).2018Mati TuriVokaalsümfooniliste suurvormide (Bach, Händel, Buxtehude, Honegger, Mozart, Beethoven, Britten, Orff, Stravinski, R. Strauss, Kreek, Pärt, Tormis) ettekandja. Wagneri, Mussorgski, Verdi, Tüüri, Händeli, Tubina, Britteni, Bergi ooperite peaosaline nii Rahvusooper Estonias, Teater Vanemuises kui ka välismaal. Eesti heliloojate uudisteoste esmaettekandja, viljakas kammermuusika esitaja. Hinnatud interpreet, kes on teinud koostööd maailma mainekate dirigentide ja orkestritega.2020Lauri Vasarkõrge vokaalse meisterlikkuse, erakordse lavasarmi ja väljendusrikkuse ning sügavalt läbitunnetatud eriilmeliste karakterite loomise eest maailma tuntuimatel ooperi- ja kontserdilavadel ning kodupubliku ees: Figaro (Mozarti „Figaro pulm“), Wolfram von Eschenbach (Wagneri „Tannhäuser“, mõlemad Rahvusooper Estonia) ja nimiosa (Mozarti „Don Giovanni“, Birgitta Festival).2022Janne Ševtšenkotähelepanuväärse mitmekülgsuse eest muusikateatri eri žanrites ning veenva ja isikupärase karakteriloome eest järgmistes osatäitmistes: Ännchen (Weberi „Nõidkütt“), Eliza Doolittle (Loewe „Minu veetlev leedi“), Despina (Mozarti „Così fan tutte“), Silva Varescu (Kálmáni „Silva“), Musetta (Puccini „Boheem“), Madeleine de Faublas (Ábrahámi „Savoy ball“), Lagle (Puuri „Pilvede värvid“), Stéphanie (Gounod’ „Romeo ja Julia“), Hanna Glawari (Lehári „Lõbus lesk“, kõik Rahvusooper Estonia)2024Priit Volmervokaalse meisterlikkuse eest ühes sisukate ja säravate rollikäsitlustega muusikateatri kõigis žanrites: Eichmann (Tüüri „Wallenberg“), kolonel Pickering (Loewe „Minu veetlev leedi“), kuningas Marke (Wagneri „Tristan ja Isolde“), don Alfonso (Mozarti „Così fan tutte“), Mefisto (Gounod’ „Faust“), Cervantes ja don Quijote (Leigh’ „Mees La Manchast“), Daland (Wagneri „Lendav hollandlane“), isa Laurent (Gounod’ „Romeo ja Julia“), nimiosa (Donizetti „Don Pasquale“), Ferrando (Verdi „Trubaduur“), Sarastro (Mozarti „Võluflööt“), Heinrich der Vogler (Wagneri „Lohengrin“), Arkel (Debussy „Pelléas ja Mélisande“, kõik Rahvusooper Estonia), Manfred MIM (Manfred MIMi „Eesti ajalugu. Ehmatusest sündinud rahvas“, Rahvusooper Estonia ja Kanuti Gildi SAAL), nimiosa (Sondheimi „Sweeney Todd“), Jürka (Varrese „Põrgupõhja uus Vanapagan“, mõlemad Teater Vanemuine) ning Rocco (Beethoveni „Fidelio“, Bonni Teater). Samuti laiahaardelise tegevuse eest kontserdilavadel nii kammermuusiku kui ka suurvormide solistina.

 Viited 

Kategooria:Eesti teatriauhinnad
Kategooria:Eesti muusika auhinnad