Vana-Varbla mõis

Vana-Varbla mõis (saksa keeles algselt Werpel, hiljem Alt-Werpel) oli mõis Varbla kihelkonnas Läänemaal. Tänapäeval asub kunagine mõisasüda Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Mõisahoone ei ole säilinud.

Algselt kuulusid Varbla alad Soontagana muinaskihelkonda. Ristisõdijate vallutuste tulemusena olid aastaks 1226 Soontagana maad ristitud ning maid valitsesid Mõõgavendade ordu ja seejärel Saare-Lääne piiskopkond. Lihulas resideerinud piiskop läänistas osa maadest oma ustavatele vasallidele. Nii jagatigi Vaiste, Saulepi ja Varbla alad Fahrensbachile. Fahrensbachid olid need alad saanud pärisomandiks juba aastaks 1382. Seejärel lasi Wilhelm von Fahrensbach (Farensbach) ehitada uue mõisa Varblasse. Mõisat on kirjalikult esmamainitud 23. aprillil 1426. Siis kutsuti kohta nimega Werpel ja see nimi oli seejärel kasutusel veel sajandeid. Ürikutesse sattus aga Varbla selle mõisa maade läänistamise ja müümisega seoses tekkinud tüli tõttu piiskop Christian Kubandiga. Aastal 1426 nähtavasti Fahrensbach ise enam Varbla maade omanik ei olnud, sest olevat need edasi müünud Saare-Lääne piiskopile Caspar Schuwenflugile, kes aga suri juba 1423. aastal. Kas see päris nii oli, pole selge, sest veel aastal 1511 on Varbla mõisa omanikuna mainitud Elisabeth Fahrensbachi, kes oli abielus Diedrich Tiesenhauseniga.

Aastaks 1538 oli Varbla endale omastanud Zöged, pururikas Johann Zöge, kes aastatel 1535–1537 oli Saare-Lääne stiftfoogt Läänemaal. Temale kuulusid need valdused aastani 1582. Enne seda oli ta aga Liivi sõja ajal olnud hertsog Magnuse poolel. Kuna aga Rootsi kuningas võitis sõja, siis võeti loomulikult Johann Zögelt maad ära – mõis redutseeriti. Varasematelt omanikelt ära võetud maad jagati kuninga poolt ustavatele väepealikele ja kaasvõitlejatele. Nii läksid Varbla, Saulepi, Vaiste ja Virtsu kandi maad Gustaf Banéri ja Banéri suguvõsa liikmete valdusse. Nende käes olid mõisad ümmarguselt sada aastat. Nemad ehitasid ka mõisahoone praegu tuntud Vana-Varbla mõisa aladele. Rahalistesse raskustesse sattumise tulemusena jäid nad kõigepealt ilma Vaiste mõisast (1661), seejärel Varblast (1684) ja Saulepi mõisast.

Pärast Benéride pankrotti oli Varbla mõis renditud Staelbornile ja rittmeister Friedrich von Nolckenile. 1690 sai mõisaomanikuks Niklas von Preutz, kes suri 1696.

Alates 24. jaanuarist 1698 kuulus Varbla mõis Nasackinite suguvõsale, kes said pärast Niklas von Preutzi surma omanikuta jäänud Varbla mõisa endale kompensatsiooniks Soomest redutseeritud mõisamaade eest. Esialgu oli selle omanikuks von Nasackinite väimees Otto Magnus von Wolffeldt, kes oli abielus Helene von Nasackiniga. Mõisast Otto Magnus von Wolffeldt ise huvitatud polnud ja rentis selle oma naise Helene vennale Magnus Johann von Nasackinile.

Aastal 1793 siirdus mõis pärandusena Reinhold Magnus von Nasackinile. Tol mehel tekkis aga tüli oma noorema venna Adam Gustav von Nasackiniga, mille tulemusena määras Vene keiser Paul I oma ukaasiga 1797 Saulepi mõisa kroonumõisaks. Kaks aastat hiljem, 1799, jõudsid kaks tülitsevat venda kokkuleppele ja mõis jagati kaheks. Sedasi hakati Reinhold Magnus von Nasackinile jäänud senist Varbla mõisa nimetama Vana-Varbla mõisaks ning sellest pisut lõuna pool asuvat Adam Gustav von Nasackinile jäänud Uue-Varbla mõisaks.
Vana-Varbla mõis püsis Nasackinite järglaste käes kuni mõisate võõrandamiseni Eesti Vabariigi poolt 1919. Perekonnanimed küll vahetusid (Pröbsting ja Cube), aga suguvõsa oli sama.

Mõisa viimane peahoone lammutati 1939.

 Vana-Varbla (Varbla) mõisnikud 

Omandusaastad NimiEluaastadMärkused 1382–  Wilhelm Fahrensbach  1365–1443  Oli Varbla maade omanik Vaistest Paadremani 1511  Elisabeth Fahrensbach     1538–1582  Zöge suguvõsa     1582–1600  Gustaf Banér  1547–1600  Sai mõisa endale kingitusena Rootsi kuningalt 1601–1612  Christian Schade    Oli Haapsalu asehaldur, rittmeister, sai mõisa endale Rootsi kuninga käsul 1612–1614  Nils Banér  1589–1614  Mõis tagastati Banéridele, Gustaf Banéri poeg, Nils Banér hukkus lahingus Venemaal 1614–1644  Per Banér  1588–1644  Nils Banéri vend, Gustaf Banéri poeg 1645–1649  Nils Banér    Per Banéri poeg 1649–1684  Gustaf Persson Banér  1618–1689  Nils Banéri vend, Per Banéri poeg 1685–1690  Straelborn ja Nolcken    Mõis oli rendil 1690–1696  Niklas von Preutz  1639–1696   1698–1723  Otto Magnus von Wolffeldt    von Nasackinite väimees, said kompensatsiooni kaotatud maade eest Soomes 1723–1728  Magnus Johann von Nasackin  1644–1728  von Wolffeldt lahkus Põhjasõja tagajärjel 1728–1732  Adam Johann von Nasackin  1681–1732  Magnus Johann von Nasackini poeg 1732–1792  Magnus Reinhold von Nasackin  1729–1792  Adam Johann von Nasackini poeg, algaegadel valitseja teadmata 1792–1793  Carl Johann von Nasackin  1761–1793  Magnus Reinhold von Nasackini poeg 1793–1828  Reinhold Magnus von Nasackin  1762–1842  Magnus Reinhold von Nasackini poeg 1828–1846  Friedrich von Pröbsting  1780–1846  Reinhold Magnus von Nasackini vennatütre mees 1846–1851  Johanna Luise von Pröbsting  1795–1885  Friedrich von Pröbstingi abikaasa 1848–1887  Gustav Adolph Daniel von Pröbsting  1824–1888  Friedrich von Pröbstingi poeg, oli kuni 1851 kaasomanik 1887–1903  Sophie Ida Clara von Pröbsting  1821–1903  Gustav Adolph von Pröbsting müüs mõisa 100 000 hõberubla eest abikaasale 1903–1919  Maximillian Valentin von Cube  1866–1945  Sophie Ida Clara von Pröbstingi tütrepoeg 1919  Eesti Vabariik    Mõis võõrandati

 Välislingid 
 Vana-Varbla mõis Rahvusarhiivi kinnistute registris
 Saulepi valitsejad

Kategooria:Läänemaa mõisad
Kategooria:Lääneranna vald
Kategooria:Varbla kihelkond
Kategooria:Fahrensbachide mõisad
Kategooria:Zoege von Manteuffelite mõisad
Kategooria:Nasackinite mõisad
Kategooria:Banérite mõisad