Kõnnu mõis (Kuusalu)

Kõnnu mõis (saksa keeles Könda) oli rüütlimõis Kuusalu kihelkonnas.

Kõnnu alad olid 1519–1558 Taani kuninga valdused Liivi ordu territooriumil, mis Rootsi valitsusajal läänistati 13. juunil 1581 Pontus de la Gardiele.

Mõis tekkis enne 1637. aastal Kolga mõisa karjamõisana. Jakob De la Gardie tütre, krahvinna Christina Catharina De la Gardie (1632–1704) abieluga (1658) feldmarssal Gustaf Otto Stenbockiga läks mõis Stenbockide suguvõsa omandisse. 

1696. aastal sai rüütlimõisaks.

1710. aastal kuulus feldmarssal krahv Magnus Stenbockile, Põhjasõja  järel 1715. aastal krahv Gustav Otto Douglas, 1723. aasta restitutsioonikomisjoni otsusega  Kolga, Kõnnu ja Kiiu mõisate kohta tagastati need Stenbockidele ja 1750. aastal oli mõisaomanik krahv Karl Magnus Stenbock (1725–1798). Pärast Erik Magnus Andreas Harry von Stenbocki (surn. 1895) surma päris fideikomissi pärimisõiguse järgi Kõnnu, Kolga, Loo ja Kiiu mõisa riiginõunik krahv Michael von Stenbock (1837–1910).

1908. aastal omandas mõisa polkovnikuproua Eleonora Nikolajeva ja 1911. aastal Doni Agraarpank, 1912. aastal Vene Talurahva Põllupank.Kõnnu mõis (Kuusalu khk). Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

 Viited 

 Välislingid 
Kõnnu mõis (Kuusalu khk). Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Kategooria:Kuusalu kihelkond
Kategooria:Harjumaa mõisad
Kategooria:Stenbockide mõisad
Kategooria:De la Gardiede mõisad
Kategooria:Lodede mõisad