Ülenurme mõis

pisi|Ülenurme mõisapark
Ülenurme mõis (saksa keeles Uellenorm, varem Helwenorme, Helwenurme) oli 17. sajandi algul rajatud rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jääb endine mõisasüda Kambja valla territooriumile, seal tegutseb Eesti Põllumajandusmuuseum.http://www.mois.ee/tartu/ylenurme.shtml

Ajalugu
Esimene võimalik Ülenurme mainime allikates esineb ehk esimese korral, kui Tartu piiskop Diderik Tartu ligidal Ulemoma küla Hermine Stakelberchile jättisLiv-, est- und kurländisches Urkundenbuch, IV. 212. 1449. aastal andis Tartu piiskop Bartholomäus Savijerwe Helwenorme Dietrich TiesenhausenileUrkundenbuch X. 553.

1646. aastal konfirmeeriti mõis ühele BusselbergileMatthias Johann Eisen,  Tartu ümbruse mõisa- ja wallanimed. Weiberi, Ülenurme, Postimees, nr. 83, 11 juuni 1918 tema Tartus asunud kivimaja eest, mille Gustav II Adolf oli Tartu linnale kinkinud. Ülenurme sai 1697. Rootsi kuninga poolt Bernhard Busselbergile ja Busseldergide perekonna kätte jäi Ülenurm kuni 1732. aastani.

18. sajandi lõpul kuulus mõis Stegemannile, 1820. aastal müüdi Ülenurme mõis Friedrich von Löwisele, 1839. aastal ostis mõisa Ernst Peter Reinthal, kes müüs mõisa 1856. aastal krahv Valerian Cancrinile  (1820–1861), kelle surma järel, tema  lesk Olga Cancrin (sünd Stael von Holstein), müüs mõisa 1883. aastal kaupmees Karl Konrad Faurele, kes juba 1884. aastal müüs Ülenurme mõisa Tartu kaupmees ja Tartu Tiigi veski asutajale Georg Riikile (1842–1890).

Mõisa viimane omanik oli 1908. aastast Peeter Muna  (1864–1934)Ülenurme mõis (Tartu-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis. Pärast mõisa riigistamist 1920. aastal läks territoorium jagamisele Peeter Muna ja tema väimehe, polkovnik Viktor Puskari vahel.

Mõisa suurus
1914. aastal kuulus mõisa koosseisu 262,35 ha mõisamaad. Ülenurme oli Tartumaa mõisatest üks väiksemaid; sellest veel pisem oli vaid Mõra mõis.

 Vaata ka 
Ülenurme mõisa park

Viited

Kirjandus
Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 111-112.
Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 54-5 .
Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 442-443 .

Välislingid

Ülenurme mõis (Tartu-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Kategooria:Kambja vald
Kategooria:Tartumaa mõisad
Kategooria:Tartu-Maarja kihelkond
Kategooria:Cancrinide mõisad
Kategooria:Sieversite mõisad