Megreli keel

Megreli keel (samuti ka Margaluri, Megrel, Megruli) kuulub kartveli keelkonna sani rühma. Megreli keelt kõneldakse põhiliselt Gruusia lääneosas Samegrelo ja Abhaasia piirkonnas. 1989. aasta andmete järgi kõneles megreli keelt 500 000 inimest, 2015. aasta andmete järgi 345 530. 

Foneetika ja fonoloogia

Megreli keeles on viis põhivokaali: a, e, i, o, u. Zugdidi-Samurzaqano dialektis on kuues vokaal ə.

+ Vokaalid Eesvokaal Tagavokaal ümardamata ümardatudKõrge  i  (ə ) u Keskkõrge e  o Madal a  

+ Konsonandid Huulhäälik e  labiaal Hammashäälik e  dentaal Hambasombuhäälik e  alveolaar Pehmesuulaehäälik e  velaar Kurgunibuhäälik e  uvulaar Kõrihäälik Nasaal m  n      Sulghäälik heliline b  d   g    helitu p  t   k   ʔ  ṗ  ṭ   ḳ  qʼ   Afrikaat heliline  ʒ  ǯ     helitu  c  č      ċ  čʼ     Frikatiiv  (hõõrdhäälik) heliline v  z  ž  ɣ  helitu  s  š  x  h  Tremulant  (värihäälik)   r     Aproksimant kesk-   y     külg-  l     

Morfoloogia

Megreli keeles on 9 käänet: nominatiiv, ergatiiv, daativ, genitiiv, latiiv, ablatiiv, instrumentaalkääne, adverbiaal, benefaktiiv.

 Kääne Ainsus Mitmus Megreli Laz Gruusia Svan Megreli Laz Gruusia SvanNominatiiv  -i  -i/-e  -i -i   -ep-i  -ep-e  -eb-i -ärErgatiiv  -k  -k  -ma  -d   -ep-k  -epe-k  -eb-ma  -är-dDaativ  -s  -s  -s  -s   -ep-s  -epe-s  -eb-s  -är-sGenitiiv  -iš  -iš  -is  -iš   -ep-iš  -epe-š  -eb-is  -are-šLatiiv  -iša  -iša  n/a  n/a   -ep-iša  -epe-ša  n/a  n/aAblatiiv  -iše  -iše  n/a  n/a   -ep-iše  -epe-še  n/a  n/aInstrumentaal  -it  -ite  -it  -šw   -ep-it  -epe-te  -eb-it  -är-šwAdverbiaal  -o(t)  -ot  -ad  -d   -ep-o(t)  n/a  -eb-ad  -är-dBenefaktiiv  -išo(t)  n/a  -isad  -išd   -ep-išo(t)  n/a  -eb-isad  -är-išd

Asesõnad

 MegreliLazGruusia Mina ma ma me Sina(ains.) si si šen Seda(kõnelejale  lähedane) ena aya es Seda ina ia is Meie čki/čkə čki čven Teie tkva tkvan tkven Neid enepi antepe eseni Need inepi entepe isini

Omastavad asesõnad

 MegreliLazGruusia Minu čkimi/čkəmi čkimi čemi Sinu skani skani šeni Tema,  selle muši muši misi Meie čkini/čkəni čkini čveni Teie tkvani tkvani tkveni Nende inepiš mutepeši mati

Süntaks

Sõnajärg gruusia (sh ka megreli) keeles ei ole väga range. Tavalise lause struktuur on järgnev: alus – kaudsihitis – otsesihitis – tegusõna. Näiteks lause "ma kirjutan kirja oma emale" võib kõlada järgmiselt:

 Me  dedas  ts'erils  vts'er. Mina-NOM  minu emale-DAT  kirja-DAT  kirjutama-PRES
Ingl. k – I am writing a letter to my mother (NOM-nominatiiv, DAT-daativ,PRES-present screeve)

See lause võib samuti ilmneda ka sellisel viisil: alus – tegusõna – otsesihitis – kaudishitis. Kuna tegusõna sisaldab selle argumendi kogu informatsiooni, siis igaühe nendest võib välja jätta. Asesõna argumentide väljajätmine on tavaline nähtus.

Keelenäited

Mu rjokh(x)o? – Mis su nimi on?

Soishe req(t)? – Kust sa pärit oled?

Man saat re? – Mis kell on?

Did madloba! – Suur aitäh!

Kirjaviis

Megreli keeles on kasutusel gruusia tähestik. Gruusia kiri on aramea kirjast kreeka kirja kaasmõjul tekkinud kiri. Tegelikult aga gruusia tähestiku ajalooline teke on vaieldav. Erinevatele teooriatele toetudes on see tekkinud kas aramea, kreeka või kopti keeltest.

GruusiaTranskriptsioonIPA transkriptsioonაaბbგgდdეeვvზzთtიiკḳლlმmნnჲyოoპṗჟžრrსsტṭუuჷəფpქkღɣყqʼჸʔშšჩčცcძʒწċჭčʼხxჯǯჰh

Varasematel sajanditel oli kasutusel vanagruusia kiri asomtavruli (ka mrglovani/mrgvlovani). 9. sajandist alates arenes nuskhuri (khutsuri) kiri. Khutsuri kirjas oli 38 suur-ja väiketähte. 11. sajandil aga võeti kasutusele mkherduli kiri, mille tähestikus on 33 tähte, millest 28 tähistavad konsonante ja 5 vokaale; suuri ja väikesi tähti ei eristata. Mkhedruli kiri on tänapäevani kasutusel.

Asomtavruli kiri erines vormide ümaruse ning ühesuguse tähesuuruse poolest ning oli kasutusel 9.-10. sajandil. Seda asendas nuskhuri kiri, mis oli nurkliku kallakuga ning ökonoomsem. 10. sajandil kujuneb nuskhurist mkhedruli kiri, mis oli erisuguste vertikaalsete suuruste ning ümaramate kujudega. Nuskhuri ja mkhedruli eksisteerisid mitu sajandit, kusjuures esimene oli kasutusel vaimulikus ning teine ilmalikus kirjanduses. 17. sajandil kadus nuskhuri kõnepruugist ning tähtede kirjakujud stabiliseerusid.

 Asomtavruli kiri                                       ,                             

 Mkhedruli kiri ა  ბ  გ  დ  ე  ვ  ზ   თ  ი  კ  ლ  მ  ნ    ო  პ  ჟ  რ  ს  ტ   უ  ფ  ქ  ღ  ყ  შ  ჩ  ც  ძ  წ  ჭ  ხ   ჯ  ჰ      

Huvitavat

Megreli ja üleüldse gruusia keelele on omane konsonantide rohkus. Eestlasel on väga raske hääldada megreli või gruusia sõnu (nt Gruusia linn Mtshetha).

Foneetlised protsessid: Kindlad vokaalide paarid muutuvad ühekordseks:
ae ning ai → ee → e
ao, oa ning oo → aa → a
ou → uu → u

Zugdidi-Samurzaqano dialektis vokaalid i ja u samuti muutuvad sageli ə-ks. 

Arvsõnad megreli keeles
1 – arti [ɑrti]

2 – žiri / žəri [ʒiri] / [ʒəri]

3 – sumi [sumi]

4 – otxi [ɔtxi]

5 – xuti [xuti]

6 – amšvi [ɑmʃwi]

7 – škviti [ʃkviti]

8 – bruo / ruo [bruɔ] / [ruɔ]

9 – čxoro [t͡ʃxɔrɔ]

10 – viti [viti]

Vaata ka
Megrelikeelne Vikipeedia

Viited

Kategooria:Lõuna-Kaukaasia keeled
Kategooria:Gruusia