Uvea keel

Uvea keel (uvea keeles Fakaʻuvea, prantsuse keeles wallisien) on Polüneesia keel. Seda kõneldakse Okeaanias Wallises ja Futunas, mis on Prantsuse ala. 

Wallises ja Futunas kõnelevad uvea keelt emakeelena 10 000–15 000 inimest, kellest osa on futunaani keele kõnelejad. Lisaks räägivad uvea keelt mõned tuhanded inimesed, kes on pärit Euroopast ning kelle emakeel on prantsuse keel. http://www.axl.cefan.ulaval.ca/pacifique/wallis-futuna.htm / Vähemalt sama palju on kõnelejaid Prantsuse alal Uus-Kaledoonias, kus elab umbes 18 000 Wallisest ja Futunast väljarännanut, kes üldiselt kõnelevad uvea keelt. www.axl.cefan.ulaval.ca/pacifique/ncal2demo.htm /

Uvea keel kasutab ladina tähestikku.http://www.ethnologue.com/language/wls /

Uvea keele häälikud
Uvea keeles on 5 vokaali: a, e, i, o, u. 

Neil on ka pikad variandid: ā, ē, ī, ō, ū.

Konsonante on 12: f, g (rõhutatakse alati ŋ-i abil (ng)), h, k, l, m, n, p, s (on haruldane ja kasutatakse tavaliselt võõrsõnades), t, v ja ‘.

ʻ esindab kõrisulghäälikut, mis uvea keeles on tuntud kui fakamoga. See kuulub kurguhäälduse juurde. Fakamoga kasutamist õpetatakse tänapäeval koolides, seda saab kirjutada nii sirge, kõvera kui ümberpööratud kõvera ülakomana. Lisaks ülakomale (uvea keeles fakaloa, pikendamine) õpetatakse nüüd koolis ka pikkade vokaalide märkimist. Vanem generatsioon pole kõrisulghäälikuid ega pikki vokaale kunagi märkinud.

Näiteks Mālō te ma'uli (tere) saab kirjutada ka Malo te mauli. 

Foneemi vastavus
 Foneem  alg-polüneesia keel  uvea keel  eesti keel /ŋ/  *taŋata  tagata  inimene /s/  *sina  hina  hall (juuste värv) /ti/  *tiale  siale  lill /k/  *waka  vaka  kanuu /f/  *fafine  fafine  naine /ʔ/  *matuqa  matua  vanem /r/  *rua  lua  kaks /l/  *tolu  tolu  kolm

Teiste keelte mõju
Uvea on kõige enam seotud rennelli-bellona keelega. Samas on see seotud ka tonga keelega, mis on tingitud Tonga invasioonist Wallises 15. ja 16. sajandil. Näiteks mineviku vorm "ne´e" tuleb tonga keelest.

Uvea keelt on kõige rohkem mõjutanud prantsuse keel. Prantsuse misjonärid jõudsid saarele 19. sajandil. 1961. aastal sai Wallis ja Futuna Prantsusmaa ülemereterritooriumiks ja prantsuse keelest sai ametlik keel. Paljud lingvistid, näiteks Karl Rensch, on väitnud, et prantsuse keel ei avaldanud alguses eriti mõju, aga nüüd on see hakanud uvea keelt tugevalt mõjutama. Paljud keeleuuendused on tulnud otse prantsuse keelest uvea keelde. Näiteks poliitika sõnavara: Falanise (Prantsusmaa), Telituale (territoorium), politike (poliitika), Lepupilika (vabariik). Prantsuse keelest on laenatud ka paljud tehnilised sõnad (telefoni, televisio) ning toidud ja joogid, mida ei eksisteerinud Wallises enne eurooplaste tulekut (tomato, tapaka (tubakas, prantsuse keeles tabac) alikole (alkohol), kafe (kohvi, prantsuse keeles café)) jne.

Misjonärid tutvustasid paljusid ladinakeelseid sõnu, enamasti religioosseid. Jeesus Kristusest sai Sesu Kilisito. Veel tulid kasutusse sellised sõnad nagu komunio (side), kofesio (pihtimine), temonio (deemon, prantsuse keeles démon). Aga tutvustati ka mittereligioosseid sõnu, näiteks hola (aeg või tund, ladina keeles hora) ja hisitolia (ajalugu, ladina keeles historial). Need on nüüd igapäevases keelekasutuses. 

Uvea keelt on mõjutanud ka inglise keel, seda eriti pärast USA sõjaväe saabumist saarele 1942. aastal. Laensõnad nagu puna (spoon), motoka (auto, võetud motor car'''ist), famili (family), suka (sugar), peni (pen) jne, tulevad inglise keelest.http://linguistics.byu.edu/faculty/hwills1/Subject%20Positions%20In%20Marshallese.pdf /

Keelenäited http://www.jetpunk.com/user-quizzes/46385/wallisian-words 
/  
 Malo te ma´uli! – Tere hommikust!
 Malo te kataki – Head õhtut!
 Olola! – Nägemist! (kahele või rohkemale inimestele, kes lahkuvad)
 Nonofola! – Nägemist! (kahele või enamale inimestele, kes jäävad paigale)
 Uvea mo Futuna – Wallis ja Futuna
 Malo te ofa – Aitäh
 Silou !'' (mitteametlik) – Vabandust!

Arvsõnadhttps://web.archive.org/web/20131112045151/http://dominicweb.eu/en/fakauvea/dico-wallisien-1
/ 
1 – tahi

2 – lua

3 – tolu

4 – fā

5 – nima

6 – ono

7 – fitu

8 – valu

9 – hiva

10 – hogofulu

Viited

Kategooria:Polüneesia keeled
Kategooria:Wallis ja Futuna