Nuubia keel

Nuubia keel on Niiluse-Sahara keelkonda Ida-Sudaani rühma kuuluv keel. Seda räägitakse peamiselt Sudaanis ja Egiptuses. Emakeelena kõneleb keelt umbes 610 000 inimest.

Tänapäeval räägivad nuubia keelt Niiluse jõe kallastel Lõuna-Egiptuses ja Põhja-Sudaanis umbes 495 000 nuubialast. Nuubia keele kõnelejad on enamasti kakskeelsed. Sudaanis on umbes 295 000 nuubialast, muudes riikides elab neid ligikaudu 605 000.

Nuubia keele standard on Mahasi murre, mida räägitakse Lõuna-Egiptuses ja Niiluse kaldaäärsetes piirkondades Põhja-Sudaanis. Sõnavara sarnaneb 67% ulatuses kenzi keelega. Peale selle on nuubia keel lähedalt suguluses kenutsi, dairi, dillingi, dangola ja fadidzi keelega, mida räägitakse Sudaanis ja Egiptuses.

Fonoloogia
Hääldamine
Nuubia keeles on nii lahtisi kui ka kinnisi silpe: ág 'suu', één 'naine', gíí 'onu', kám 'kaamel', díís 'veri'. Pikki kaashäälikuid leidub vaid täishäälikute vahel, kuid pikad täishäälikud võivad esineda nii alg-, kesk- kui ka lõpp-positsioonis. Fonotaktiliselt ei ole selge, kuidas konsonandid vokaalide pikkust mõjutavad. Sellised vormid nagu dàrrìl 'ronima' ja dààrìl 'juures viibima' eksisteerivad, aga *dàrìl ja *dààrrìl ei eksisteeri; sarnaselt, féyyìr 'kasvama' ja fééyìr 'kaotama (lahingut)' on olemas, aga *féyìr ja *fééyyìr ei ole.

Täishäälikud
Nuubia häälikusüsteem rakendab viit vokaali. Foneemid /e/ ja /o/ võivad olla madalad või kõrgemad. Täishäälikud võivad olla pikad ja lühikesed, näiteks jáákí 'hirm' (pikk /aː/), jàkkàr 'õng' (lühike /a/). Paljud nimisõnad on varieeruva vokaali pikkusega: bálé : báléé 'pidu', ííg : íg 'tuli', shártí : sháártí 'oda'. Kaksikhäälikuid tõlgendatakse kui vokaalide ja poolvokaalide /w/ ja /j/ järgnevusi.

 Üksikvokaal Eesvokaal Keskvokaal Tagavokaal Kõrge     Keskkõrge     Madal     

Kaashäälikud
Konsonantide pikkus eristab nuubia keeles tähendusi, näiteks dáwwí 'teerada' vs. dáwí 'köök'. Siiski pole kaashääliku ega täishääliku pikkus eriti stabiilne. Pikki kaashäälikuid kiputakse lühendama (näiteks araabia keelest laenatud sõna dùkkáán 'pood' kohta öeldakse tihti dùkáán).

Toon
Nuubia keel on toonikeel. Toon tähistab leksikaalseid kontraste. Nuubia keelel on kaks põhilist tooni: kõrge ja madal. Näiteks:
 árré 'lahendamine' (kõrge)
 nùùr 'vari' (madal)

Grammatilised kategooriad

 Arvsõnad 
 üks – waira
 kaks – out-wo
 kolm – tou’sko
 neli – kemso
 viis – dige’a
 kuus – gorge’o
 seitse – koloda
 kaheksa – id-wo
 üheksa – oskoda
 kümme – dimé 
Asesõnad
Põhilised asesõnad on:
 ày – mina
 ìr – sina (ainsus)
 tàr – tema, see
 ùù – meie
 úr – teie (mitmus)
 tér – nemad

Nuubia keeles on kolm omastavat asesõna. Esimese veeru omastavalised pronoomenid on saadud isikulise asesõna ja sufiksi -íín liitmisel. Teise veeru pronoomenid on vähem seotud lihtsate isikuliste asesõnadega; kõik need omastavad asesõnad on seotud kõrgete toonidega. Kolmanda veeru pronoomenid on aga tuletatud teisest ja lisatud on sufiks -ní.

 minu  àyíín ánànní sinu  ìríín ín ìnní tema  tàríín tán tànní meie  ùùíín úún ùùní teie  úríín únn únní nende  téríín ténn ténní

Nimisõnad
Nuubia keele nimisõnad on enamasti kahesilbilised, kuigi leidub ka ühe-, kolme- ja neljasilbilisi. Nimisõnad võivad olla tuletatud omadussõnadest, verbidest või teistest nimisõnadest. Sugu on väljendatud leksikaalselt, vahel kasutatakse sufikseid, kuid tihedamini on pandud kokku erinevad nimisõnad. Loomade puhul kasutatakse eraldi nominaalseid elemente, näiteks óndí 'meessugu', orkàrréé 'naissugu'.
 íd 'mees' vs. ìdéén 'naine'
 tòòd 'poiss' vs. búrú 'tüdruk'
 kàjkàrréé 'emane eesel' vs. kàjnóndí 'eesel'
Liitsõnad koosnevad kahest nimisõnast. Esimese nimisõna toon muutub madalaks, juurde liidetud nimisõna säilitab enda kõlalise mustri. 
 kàdíís 'kass' + mórrí 'metsik' → kàdììs-mórrí 'metsik kass'
 ìkìríí 'külaline' + nóóg 'maja' → ìskìrììn-nóóg 'külalistemaja'

Verbid
Nuubia keele verbi pööramine on allutatud mitmetele morfofonoloogilistele protsessidele, kaasa arvatud silbi kokkutõmbumine, täishäälikute elisioon (häälikukadu) ja häälikute assimilatsioon. Enamik tegusõnu nuubia keeles lõpeb kaashäälikuga (näiteks nèèr- 'magama', kàb- 'sööma', tíg- 'jälgima', fìyyí- 'vale'). Märkimisväärsed erandid on júú- 'mine' ja níí- 'joo'. Verbid on ühe- ja kahesilbilised. Verbidel on peamiselt üks kuni kolm või neli erinevat kõlamustrit. Peamiselt sisaldab verb teavet kas isiku, arvu, ajavormi või mõne aspekti kohta.

Süntaks
Põhiline sõnajärg nuubia keeles on alus, sihitis, verb. Sihitised on tähistatud sihitise järelliitega -gà, mis muutub tüve viimase kaashäälikuga. Lauses, mis sisaldab korraga otsest ja kaudset sihitist, on mõlemal olemas järelliide.
 ày ìkkà ìn kìtááppá tèèr – Ma annan sulle selle raamatu.

Kirjaviis
Nuubia tähestikus on 26 tähte.

Keelenäited
 híddó nííl mìrì? – Kus voolab Niilus?
 áríj wèèkà fà júú jáánìr – Ma kavatsen osta tüki liha.
 ìn íd dìrbád wèèkà kúnkènò – Sellel mehel on kuut.

Kirjasüsteem
Nuubia keeles on kasutusel Kopti, Araabia, Ladina ja Vana-Nuubia kirjasüsteem.

Muud huvitavat
VI ja VII sajandil m.a.j tekkis nuubiakeelne kristlik kirjandus, mis kasutas kopti kirja põhjal kujundatud erilist nuubia kirja. Kui nuubialased said muhameedlasteks, võeti kasutusele araabia kiri ja nuubialaste peamiseks kirjakeeleks sai araabia kirjakeel. Nuubia kirjakeelt kasutavaid kõnelejaid on vähe. Mõned misjonäride välja antud nuubiakeelsed teosed on kirjutatud ladina tähtedega.

Viited

Kategooria:Niiluse-Sahara keeled