Elsassi murre

Elsassi murre ehk elsassi keel (elsassi ja alemanni murretes Elsässerditsch (otsetõlkes "elsassisaksa (keel)"), prantsuse keeles Alsacien, saksa keeles Elsässisch või Elsässerdeutsch) on alemanni alamsaksa keele murre, mida kõneldakse suuremas osas Alsace'ist ehk Elsassist, Ida-Prantsusmaa piirkonnast, mis on aegade vältel olnud vaheldumisi Saksa ja Prantsuse mõjusfääris.

Elsassi murre on lähedalt seotud teiste alemanni murretega nagu saksa keele Šveitsi murre, Švaabi, Kaiserstuhli ja Markgräflerlandi murded. Seda aetakse sageli segi Lorraine'i frangi murdega, mis on Elsassi murde kaugem sugulane frangi rühmast ning mida kõneldakse Alsace'i kirdenurgas ja naaberprovintsis Lorraine'is. Nagu teisteski keeltes ja murretes, avalduvad ka Elsassi murdes mitmesugused välismõjud. Selles leidub jidiši päritolu laensõnu ning tänapäevases elsassi kõnekeeles on hulgaliselt prantsuse ja inglise laene, eriti uute tehnoloogiate alal.

Paljud elsaslased suudavad vajaduse korral kirjutada enam-vähem viisakas saksa kirjakeeles. Enamiku jaoks neist on see siiski haruldane ning seda oskavad vaid need, kes on koolis või tööl saksa keelt õppinud. Elsassi murde tarvitus sõltub paljuski kohast, funktsioonist, vestluskaaslastest ja muudest asjaoludest. Mõned murdekõnelejad ei taha kõnelda võõrastega riigisaksa keelt ning eelistavad prantsuse keelt. Seevastu paljud, kes elavad Šveitsi Baseli linnkantoni piiri ääres, kõnelevad sealt pärit šveitslastega oma murret, kuna need on enamjaolt vastastikku arusaadavad. Samamoodi võidakse suhelda Markgräflerlandi sakslastega. Mõned tänavanimed Alsace'is on elsassi kirjapildis; varem olid sildid üksnes prantsuse keeles, kuid tänapäeval on mõnel pool kakskeelsed tänavasildid, eriti Strasbourgis ja Mulhouse'is.

Elsassi murde olukord Prantsusmaal
Prantsuse Viienda Vabariigi põhiseadus kinnitab, et vabariigi ainus ametlik keel on prantsuse keel. Prantsuse valitsus tunnistab siiski Elsassi murret koos teiste regionaalkeeltega ametlikus Prantsusmaa keelte loendis.

Prantsusmaa on kirjutanud alla Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartale, kuid pole seda kunagi ratifitseerinud ega andnud regionaalkeeltele hartas nõutud tuge. Pariisi valitsuse poliitika tõttu on teiste põliskeelte seisund Prantsusmaal järsult halvenenud. Saksa keele elsassi murre on muutunud oma piirkonna valdavast keelest vähemuskeeleks. 1999. aastal INSEE tehtud uuringus loendati Prantsusmaal 548 000 elsassi murde täiskasvanud kõnelejat, millega see on Prantsusmaa regionaalkeelte seas teisel kohal pärast oksitaani keelt. Nagu kõigi Prantsusmaa regionaalkeelte puhul, halveneb ka Elsassi murde kandumine järgmisse põlvkonda. Ehkki täiskasvanuist kõneleb Alsace'is Elsassi murret 43%, on see protsent noorte seas märksa madalam.

Ortograafia
 Suurtähed A  B  C  D  E  F  G  H  I  J  K  L  M  N  O  P  Q  R  S  T  U  V  W  X  Y  Z  Ä  À  É  Ö  Ü  Ù Väiketähed a  b  c  d  e  f  g  h  i  j  k  l  m  n  o  p  q  r  s  t  u  v  w  x  y  z  ä  à  é  ö  ü  ù

Punast värvi tähti kasutatakse ainult laensõnades.

Fonoloogia

Konsonandid
Elsassi murdes on üsna lihtne 14 konsonandi süsteem:

  Labiaalne  Alveolaarne  Postalveolaarne  Palataalne  Velaarne Nasaal        Klusiil       ,  Afrikaat       Frikatiiv          Sonorant      

Kaks konsonanti on piiratud levikuga:  esineb ainult sõna või morfeemi algul, kui sellele järgneb kohe vokaal;  ei esine kungi sõna ega morfeemi algul.

Nagu mõnes teiseski saksa murdes, on ka elsassi murdes kõik helitud obstruendid peale  k muutunud nõrgemateks. Nõrgad konsonandid on aga helitud nagu kõigis lõunasaksa murretes. Seepärast kirjutatakse neid IPA transkriptsioonis nii: , , .

Foneemil  on velaarne allofoon , mis esineb tagavokaalide (, ,  ja  – neil kõnelejatel, kes ei häälda viimast ) järel ning mujal palataalne . Lõunamurrakutes on tendents hääldada seda igas asendis -na ning Strasbourg kipub palataalne allofoon sulanduma foneemi .

Vokaalid
Lühikesed vokaalid:  ( Strasbourgis), .

Pikad vokaalid: 

Võrdlev sõnaloend

Inglise        Elsassi  Ülemalemanni Saksa kirjakeel  Švaabisaksa murre  Prantsuse kirjakeel  Hollandi kirjakeel (lähim vaste) house       Hüüs  Huus  Haus  Hous  maison  huis loud        lüüt  luut  laut  lout  bruyant  luid people      Lit  Lüt  Leute  Leid  gens/peuple  lui today       hit  Hüt  heute  heid  aujourd'hui  vandaag beautiful   schen  schö  schön  sche  beau  schoon Earth       Ard  Ärd  Erde  Erd  terre  aarde Fog         Nabel  Näbel  Nebel  Nebl  brouillard  nevel water       Wàsser  Wasser  Wasser  Wasser  eau  water man         Mànn  Maa  Mann  Mà  homme  man eat         assa  ässe  essen  essa  manger  eten to drink       trenka  trinkche  trinken  trenka  boire  drinken little      klai   chlei  klein  kloi  petit, petite  klein child      Kind   Chind  Kind  Kind  enfant  kind day         Däi   Dag  Tag  Dàg  jour  dag woman       Frài   Frou  Frau  Frau  femme  vrouw

Viited

Kirjandus
  François Héran, et al. (2002) "La dynamique des langues en France au fil du XXe siècle". Population et sociétés 376, Ined.
  "L'alsacien, deuxième langue régionale de France" Insee, Chiffres pour l'Alsace no. 12, December 2002
 Brunner, Jean-Jacques. L'alsacien sans peine. ASSiMiL, 2001. ISBN 2-7005-0222-1
 Laugel-Erny, Elsa. Cours d'alsacien. Les Editions du Quai, 1999.
 Matzen, Raymond, and Léon Daul. Wie Geht's ? Le dialecte à la portée de tous La Nuée Bleue, 1999. ISBN 2-7165-0464-4
 Matzen, Raymond, and Léon Daul. Wie Steht's ? Lexiques alsacien et français, Variantes dialectales, Grammaire La Nuée Bleue, 2000. ISBN 2-7165-0525-X

 Välislingid 

50px|none|Wikipedia
Artiklid elsassi murdes alemanni/šveitsisaksa keelses Vikipeedias
 Elsassi sõnade hääldus
 Euromosaic: germaani keelte seisund Prantsusmaal (Oberta de Catalunya ülikooli kodulehel)
 elsassi kohanimed
 Wörterbuch der elsässischen Mundarten

Kategooria:Saksa keel
Kategooria:Prantsusmaa keeled