Algonkini keel

Algonkini keel (inglise keeles Algonquin, algonkini keeles anishinaabemowin) on algonkini-ritva keelkonna algonkini keelte hulka kuuluv keel.Linguae: algonkini keeledLinguae: keelte loend See on lähedases suguluses odžibvei keelega; mõnikord peetakse seda odžibvei keele murdeks.

Algonkini keele kõnelejad on algonkinid. Algonkini keelt kõneleb emakeelena umbes 1800 inimest, kelle arv väheneb. Vähem kui 10% keelt kõnelevatest inimestest on ühekeelsed.

Algonkini keelt kõnelevad inimesed elavad Kanadas Edela-Québecis, Loode-Ottawas, Maniwaki lähialadel ja Golden Lake'i piirkonnas Ontarios. 

Algonkini keelel on kaks murret: põhjaalgonkini murre ja lõunaalgonkini murre ehk Nipissingi murre. Murdeerinevused on suured.

 Keelkonna andmed Ethnologue’i põhjal  
 Keele staatus: 6b (ohustatud).  
 Dialektid: põhja-algonkin, lõuna-algonkin.  
 Keelekasutus: usutalitused ja kaubandus.   
 Keele areng:
 Kirjaoskuse määr L1: 30% -60%. Kirjaoskuse määr L2: 75% -100%. Keelt 
õpetatakse põhikoolis, mõningaid suulisi ja kirjalikke vorme keskkoolis.   
 Kirjaviis: ladina tähestik. (http://www.ethnologue.com/language/alq)

 Arvsõnad 

Kirjapildis kasutatakse araabia numbreid, kuid hääldus on järgmine:(http://www.native-languages.org/numbers/algonquin_numbers.htm)

+ Arvsõnad pejig	 üks nìj	 kaks niswi kolm new neli nànan viis ningodwàswi kuus nìjwàswi seitse nishwàswi	 kaheksa shàngaswi	 üheksa mitàaswi	 kümme

 Keele struktuur ja andmed 

 Algonkini dialektid 

Algonkini keeles on kaks murret – põhja-algonkin ja lõuna-algonkin.(http://www.ethnologue.com/language/alq)

 Foneetika 

 Kaashäälikud
                           Bilabiaal  Alveolaar  Post-alveolaar  Velaar  Kõrisulghäälik Klusiil     heliline      b [b]      d [d]                      g [ɡ]                         helitu        p [p]      t [t]                      k [k]                         aspireeritud  p [pʰ]     t [tʰ]                     k [kʰ]            Afrikatiiv  heliline                            dj [d͡ʒ]                                        helitu                              tc [t͡ʃ]                            Frikatiiv   heliline                 z [z]      j [ʒ]                                       helitu                   s [s]      c [ʃ]                   h [h]  Nasaalhäälik              m [m]      n [n]                                         Poolvokaalid              w[[w]                 y [j]                                   

 Täishäälikud 

     lühike				
        a [ʌ]			
        e [e] or [ɛ]			
        i [ɪ]				
        o or u [ʊ]			
      pikk
        à (ka á või aa) [aː]
        è (ka é või ee) [eː]
        ì (ka í või ii) [iː]
        ò (ka ó või oo) [oː]

 Täishäälikuühendid 
        aw [aw]
        ay [aj]
        ew [ew]
        ey [ej]
        iw [ew]
        ow [ow]

 Hääldus 

Algonkini keeles on nasaaltäishäälikud, mille hääldus sarnaneb 
sellega, kuidas inglise täishäälikud häälduvad mõnikord läbi nina enne m
ja n. Algonkini vokaalid nasaliseeruvad automaatselt enne nd, ng, nj 
või nz. Näiteks kìgònz ("kala") hääldatakse [k ʰ i ː ɡõ ː z], mitte 
[kʰiːɡoːnz].

 Keelenäide 

anokì kìjig [ʌnokiː kiːʒɪɡ] – tööpäev

 Miigwechwewin Kichi-mìgwech Gzheminido mìnwà nogoding 
 Gì wàmdamàng Kìzhap Kìzis gì binàbid.
 Kichi-mìgwech gì mìzhyàng iw sa Bimàdziwin.
 Kichi-mìgwech gì mìzhyàng Nigigòg
 Wìdòkwishnàng dji namàyàng gwayak Jibmoseyàng.
 Kichi-Mìgwech Gzheminido kinagego.(https://web.archive.org/web/20140803090553/http://algonquinsofpikwakanagan.com/culture_language.php)

 Tõlge:  

 Tänupalve
 Tänan Sind Looja tänase eest.
 Tänan Sind uue päeva eest.
 Tänan Sind kõigele elu andmise eest. 
 Tänan Sind meie vanemate eest.
 Juhata meile kuidas püsida õigel teel.
 Tänan Sind Looja kõige eest.

 Mida huvitavat veel? 

Eelkooliealistele lastele on üheks meetodiks algonkini keele õpetamisel trummimäng ja laulmine.(https://web.archive.org/web/20140803090553/http://algonquinsofpikwakanagan.com/culture_language.php)

 Viited 

Kategooria:Keskalgonkini keeled
Kategooria:Kanada keeled