Maaja keel

Maaja keel ehk jukateegi keel on maaja keelkonda kuuluv keel, mida räägitakse Mehhikos Campeche ja Quintana Roo osariigis, Yucatáni poolsaarel ning Belize'is. Mehhikos kõneleb jukateegi keelt 735 000 inimest, kokku on kõnelejate arv 766 000. Jukateegi keel on keeleteadlaste antud nimetus, eristamaks seda teistest maaja keelkonda kuuluvatest keeltest. Emakeelena kõnelejad nimetavad oma keelt lihtsalt maaja keeleks. 


Numeraalid


        		 üks  kaks  kolm  neli  viis  kuus  seitse  kaheksa  üheksa  kümme 
		 hun  ka’a  óox  kan  ho  wak  uk  waxak  bolon  lahun


Fonoloogia

 Vokaalid 

Jukateegi keeles on 5 vokaali: /i/ /u/ /e/ /a/ /o/
Vokaalidele võivad järgneda poolvokaalid /w/ ja /y/, moodustamaks diftonge, näiteks /ay/ /oy/.

   Eesvokaalid  Keskvokaalid  Tagavokaalid kõrged  i    u keskkõrged  e    o madalad    a  

Jukateegi keeles on vokaale võimalik hääldada viiel erineval viisil, hääldusest oleneb sõna tähendus.
 Tavalised vokaalid kirjutatakse ühe tähega ning need ei muutu ühelgi viisil allpool kirjeldatutest.
 Pikad vokaalid hääldatakse pikemalt kui tavalised vokaalid ning tihti kaasneb nendega kas kõrgem või madalam toon. Silbi lõpus asuvale pikale vokaalile lisatakse –h, tähistamaks, et see on pikk. Kui pikale vokaalile järgneb konsonant, ei ole selle pikkus märgitud.
 Kõrisulghäälikud on kasutusel peamiselt ühesilbilistes sõnades ning nende moodustamiseks sulgetakse kõri peaaegu kohe pärast vokaali hääldamist.
 Kui hääldada kõrisulghäälik ning lisada sellele tavaline vokaal, moodustub reduplitseeritud (st kahekordistatud) kõrisulghäälik. Kirjapildis esinevad reduplitseeritud kõrisulghäälikud kahekordse vokaalina.
 Reduplitseeritud poolvokaal erineb eelnevas punktis kirjeldatust vaid selle poolest, et hääldamisel toon muutub (enamasti kõrgemast madalamaks).

 Konsonandid 

Jukateegi keeles on 19 konsonanti.

 LabiaalDentaalTagumine  dentaalPalataalVelaarLarüngaalsulghäälikudptkp’t’k’b hõõrdhäälikudsʃʔafrikaadidtstʃ ts’tʃ‘ ninahäälikudmn külghäälikudl poolvokaalidwj

 Jukateegi keelele on iseloomulikud helitud häälikud, mida hääldatakse väga kõri lähedal, tõstes õhusurvet suus nii, et heli väljudes tekib märgatav õhuvool. Neid helisid märgib apostroof (') pärast konsonanti, näiteks k’ux k’ak’al (seal on palav).
 Konsonante /d/ /f/ /g/ /j/ /r/ ja /v/ omakeelsetes sõnades ei leidu, need esinevad peamiselt laenudes, välja arvatud /r/, mida tihti asendab /l/.

 Süntaks 

Sõnajärg on jukateegi keeles VSO (verb-subjekt-objekt).

 Substantiivid 

Käände märkimiseks kasutatakse prepositsioone. Näiteks omastavat käänet märgitakse eessõnaga u (u pekoob Pedro – Pedro koerad).
Üldiselt sõnade sugu ei märgita, kuid vajadusel tähistatakse meessugu eesliitega h- ning naissugu liitega x- (h-men – meessoost apteeker, x-men – naissoost apteeker).
Mitmuse tähistamiseks kasutatakse tavapäraselt liidet –oob (pek – koer; pekoob – koerad). Esineb ka muid liiteid (ac – kilpkonn; aci – kilpkonnad).

 Adjektiivid 

Adjektiivid moodustatakse substantiividest, lisades vastav afiks (pet – ring; petel – ümmargune).

 Pronoomenid 

Pronoomenei on kahte liiki: ühed tähistavad ainult alust, teised võivad tähistada nii alust kui ka sihitist. Pronoomenitel esinevad ainsuses ja mitmuses erinevad vormid.

 Verbid 

Mõnikord on verbid ja substantiivid eristatavad vaid lausestruktuuri järgi. Verbid pöörduvad kolmes põhivormis (sihiline, sihitu ja passiivne) ning igal pöördel on neli erinevat vormi.

 Kirjaviis 

Jukateegi keeles on kasutusel häälikkiri, mis põhineb ladina tähestikul.

 Keelenäide 

Teeche' a tsiikbal maaya? – Kas sa räägid jukateegi keelt?

Chen jumpit – Jah, veidi 

 Huvitavat 

On võimalik, et kaks ingliskeelset sõna pärinevad jukateegi keelest. Shark (hai) võib pärineda sõnast xoc (kala) ja cigar (sigar) sõnast sik’ar (sigaretiks keeratud tubakalehed), mis tuleneb sõnast sic (tubakas).

Viited

Kategooria:Maaja keeled
Kategooria:Mehhiko keeled
Kategooria:Belize