Hausa keel

Hausa keel on afroaasia keelkonna Lääne-Tšaadi keelte rühma kuuluv keel, mida räägitakse peamiselt Nigeerias ja Nigeris, aga ka Ghanas, Beninis, Kamerunis, Elevandiluurannikul, Sudaanis ja Togos. Seda keelt kõnelevad emakeelena umbes 25 miljonit inimest ja teise keelena umbes 15 miljonit inimest, seega on hausa keel Aafrikas kõnelejate arvult neljandal kohal (araabia, berberi ja suahiili keele järel). Hausa keel on levinuim lingua franca Lääne- ja Kesk-Aafrikas.

Hausa keele standard on Nigeeria suuruselt teises linnas Kanos kõneldav Kano murre, mis kuulub hausa keele idamurderühma.

Fonoloogia
Hausa keeles on viis täishäälikut, mida saab hääldada nii lühikeselt kui pikalt ning neli diftongi (kokku 14 vokaalfoneemi).

Monoftongid:

a) Lühikesed vokaalid: /a/, /e/, /i/, /o/ ja /u/.

b) Pikad vokaalid: /aa/, /ee/, /ii/, /oo/ ja /uu/.

Diftongid: /ai/, /au/, /iu/ ja /ui/.

Hausa keel kuulub toonikeelte hulka. Kõiki täishäälikuid võib hääldada madala, kõrge või langeva tooniga. Standardses kirjakeeles tooni ei märgita.

à è ì ò ù (madal toon)

á é í ó ú (kõrge toon)

â ê î ô û (langev toon)

Hausa keeles on 23 või 25 konsonantfoneemi (täpne arv sõltub keelekasutusest).

+Konsonantfoneemid   Bilabiaalne Alveolaarne Postalveolaarne Palataalne Velaarne Glotaalne  palataliseeritud tavaline  labialiseeritud tavaline  palataliseeritud Nasaal   Klusiilhelitu       heliline      abruptiivne     implosiivne   Frikatiivhelitu    heliline  Tremulant  Kõks (ingl flap)  Poolvokaal   

Hausa keeles on 6 glotaalset konsonanti, mida saab hääldada 4–5 erinevas artikulatsioonikohas:

 b' / ɓ, implosiivne konsonant [ɓ], mõnikord [ʔb];
 d' / ɗ, implosiivne [ɗ], mõnikord [dʔ];
 ts', ejektiivne konsonant, [tsʼ] või [sʼ] vastavalt dialektile;
 ch', ejektiivne [tʃʼ] (puudub Kano dialektis);
 k' / ƙ, ejektiivne [kʼ]; [kʲʼ] ja [kʷʼ] on erinevad konsonandid;
 'y, palataliseeritud glotaalne klusiil [ʔʲ], esineb ainult väikses tihtikasutatavate sõnade hulgas.

Kirjasüsteemid
Hausa keelel on kolm kirjasüsteemi:

1) Boko – ladina tähestiku põhjal loodud süsteem, mille võttis kasutusse Briti koloniaaladministratsioon 1930. aastatel. See on tänapäevase hausa keele ametlik kirjasüsteem.

 A a  B b  Ɓ ɓ  C c  D d  Ɗ ɗ  E e  F f  G g  H h  I i  J j  K k  Ƙ ƙ  L l                              M m  N n  O o  R r  S s  Sh sh  T t  Ts ts  U u  W w  Y y  Ƴ ƴ  Z z  ʼ                           

2) Ajami – araabia tähestikul põhinev süsteem, mis on olnud kasutusel alates 17. sajandist. Sellel puudub standardkeeles rakendus. Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt ilukirjanduses, luuletustes ja mõnedes raamatutes, ning vähemalt ühes ajalehes.

3) Braille ehk pimedate kiri – põhineb ingliskeelsel Braille kirjal.

Lisaks standardsele Braille ladina tähestikule on olemas järgmised tähed: 50px kw, 50px sh, 50px ts, 50px ɗ (moodustatud ingliskeelsete q, sh, st, ed põhjal) ning kolm tuletatud tähte:

Lähtetäht:50px b50px k50px yTuletatud täht:50px ɓ 50px ƙ50px ƴ

Grammatilised kategooriad
Käändsõnad
Arv
Hausa keeles eristatakse nimisõna ainsust ja mitmust. Mitmust moodustatakse järgmistel viisidel:

1) a-lõpuliste sõnade puhul:

 foneem a asendub diftongidega ai, oi või foneemiga u: albassa-albassai (sibul-sibulad);
 sõnale lisatakse sufiks -ne, -ki, -naki või -ye: oba-obane (isa-isad), gona-gonaki (farm-farmid), kwana-kwanaki (päev-päevad), uwa-uwaye (ema-emad);
 a jäetakse välja ning toimub viimase silbi ebareeglipärane reduplikatsioon: danga-dangogi (aed-aiad), yasa-yasosi (sõrm-sõrmed), kofa-kofofi (uks-uksed);
 a asemele lisatakse tüvele mitmuse tunnus -una: kataruka-katarukuna (sild-sillad), riga-riguna (jope-joped).

2) e-lõpuliste sõnade puhul reduplitseeritakse viimane silp või asendatakse lõppvokaal mitmuse tunnusega -aye: wake-wakeke (uba-oad), fure-furaye (õis-õied).

3) i-lõpuliste sõnade puhul:

 i asendub a, ai või are-ga: aboki-abokai (sõber-sõbrad), wuri-wurare (koht-kohad), marari-marare (orb-orvud);
 i asemel lisatakse tüvele mitmuse tunnus -una: daki-dakuna (kodu-kodud);
 i asemel lisatakse tüvele mitmuse tunnus -aye: kifi-kifaye (kala-kalad).

4) o-lõpulistel sõnadel:

 o asendub a või i-ga: yaro-yara (poiss-poisid), bako-baki (võõras-võõrad);
 o asemel lisatakse tüvele mitmuse tunnus -aye: berdo-berdaye (tuvi-tuvid);
 o asemel lisatakse tüvele mitmuse tunnus -anu või -unu: ido-idanu (silm-silmad), sanfo-sanfuna (korv-korvid);
 tüvele lisatakse -ni või -ri: kafo-kafoni (sarv-sarved).

5) u-lõpulistele sõnadele lisatakse -a või -na: hanu-hanua (käsi-käed), rumbu-rumbuna (hoidla-hoidlad).

Sugu
Hausa keeles eristatakse mees- ja naissugu, kusjuures sugu markeeritakse ainult ainsuses. Sugude väljendamiseks on järgmised võimalused:

1) Erinevate sõnade kasutamine: oba (isa) – uwa (ema), mutum (mees) – matše (naine);

2) Lisasõnade kasutamine (miši või namiši – mees, matše – naine): da namiši (meeslaps=poiss), dia matše (naislaps=tüdruk);

3) Erinevad sõnalõpud: naissoost nimisõnadel on tavaliselt lõpus -a, meessoost nimisõnadel võib lõpus olla ükskõik milline vokaal, nt sariki (kuningas) – saraunia (kuninganna).

Omadussõnad ühilduvad nimisõnaga soos ja arvus.

Kääne
Hausa keeles on ainult omastav kääne, mida väljendatakse partiklite na (meessugu) ja ta (naissugu) abil:

Riga ta Abbega (Abbega jope)

Kwara na šinkaffa (riisitera)

Kiire häälduse tõttu võib vokaal a ühendis na ära kaduda ning sellisel juhul osutab omastavale käändele kahe substantiivi vahel paiknev n:

Suna-n-yaro (poisi nimi)

Tegusõnad
Aeg
Hausa keeles on viis grammatilist aega – aorist (määramata minevik), täisminevik, lihtminevik, olevik, tulevik. Olevik, täisminevik ja tulevik esinevad kahes vormis: pöördelises vormis ning partitsiibi kujul.

Aegade moodustamiseks kasutatakse asesõnu, mis paiknevad tegusõna ees, ning aega markeerivaid sufikseid. Isikulistel asesõnadel on kaks vormi: empaatiline e subjektiivne ja tavaline e objektiivne.

Järgnevas tabelis on loetletud hausa keele isikulised asesõnad. Aoristi puhul on antud tavaline vorm ning sulgudes empaatiline vorm. Teiste aegade empaatilised vormid saab moodustada vastavate partiklite lisamisega tavalise vormi ette. Oleviku, täismineviku ning tuleviku puhul on esimesena antud pöördeline vorm ning sulgudes partitsiibi vorm.

 Asesõna  Aorist  Imperfekt Olevik  Perfekt  Tulevik Mina  na (nina)  na  ni ke (nina)  nina (nika)  ni/ni-i (zani) Sina (meessugu)  ka (kaika)  ka  ka ke (kana)  kaka (kanka)  ka/ka-a (zaka) Sina (naissugu)  ki (ke ki)  kin  ki ke (kina)  kika (kinka)  ki/ki-i (zaki) Tema (meessugu)  ya (ši ya)  ya  ši ke (šina)  šika (šinka)  ši/ši-i (zaši) Tema (naissugu)  ta (ita ta)  ta  ta ke (tana)  taka (tanka)  ta/ta-a (zata) Meie  mu (mu mu)  mun  mu ke (muna)  muka (munka)  mu/mu-u (zamu) Teie  ku (ku ku)  kun  ku ke (kuna)  kuka (kunka)  ku/ku-u (zaku) Nemad  su (su su)  sun  su ke (suna)  suka (sunka)  su/su-u (zasu) Prefiksid passiivis  a  an  ake (ana)  aka (anka)  a

Olevikus tähistavad aega peale aluse asesõnade veel sufiks -na, abiverb ke ning verbi sufiks -wa (nt Mi kana-kaowa – Mida sa tood?).

Kõneviis

Käskiv kõneviis 
Käskivat kõneviisi märgitakse isikulise asesõna lisamisega verbivormi ette: ka-taffi (m) – 'sina mine', ku-taffi – 'teie minge'. Eitust väljendatakse partikli ba kordusega: ba ka-taffi ba – 'sina ära mine'.

Tingiv kõneviis
Tingivat kõneviisi väljendatakse sidesõnade kadan ja en abil (tähenduses 'kui').

Sõnajärg
Hausa keele sõnajärg on SVO (subjekt-verb-objekt), mis on teine kõige levinum sõnajärjetüüp maailmas. Morfoloogiliselt tüübilt kuulub hausa keel aglutineerivate keelte hulka.

Arvsõnad
Hausa keele arvsõnad ühest kümneni:

üks – daya

kaks – biyu a

kolm – uku

neli – huɗu

viis – biyar

kuus – shida

seitse – bakwai

kaheksa – takwas

üheksa – tara

kümme – goma

Keelenäiteid

 yārṑ  yā  fāɗì poiss  PST.3SG.M  kukkuma

Poiss kukkus.

 mā̀tā-tā  tanā̀  dafà  àbinci naine-POSS.1SG.F  IPFV.3SG.F  tegema  söök

Minu naine teeb süüa.

Glossimisel kasutatud lühendid:
PST – minevik
3 – kolmas isik
SG – singular e ainsus
M – meessugu
POSS – possessiivaspekt
1 – esimene isik
F – naissugu
IPFV – imperfektaspekt

 Viited 

Välislingid
BBC News hausa keeles
Inglise-hausa-inglise sõnastik
Voice of America hausa keeles
Veebikeskkond hausa keele õppimiseks
Hausa keele grammatika

Kategooria:Tšaadi keeled