Jaava keel

Jaava keel kuulub austroneesia keelkonna Malai-Polüneesia keelte rühma. Jaava keelt räägitakse eelkõige Jaava saare kesk- ja idaosas, Indoneesias. Keele kõnelejaid leiab ka Malaisiast, Singapurist, Surinamest. Jaava keele kõnelejad oskavad harilikult ka indoneesia keelt – seda ametlike asjaajamiste otstarbeks. Keele kõnelejaid on kokku 84 308 740. Indoneesias räägib jaava keelt ligikaudu 84 300 000 inimest, neist 25 000 elavad Sulawesi saare lõunaosas, 69 000 000 Jaava saarel ja 2 500 000 Jaava Ciberoni regioonis.

Arvsõnad
pisi|Numbrid jaava kirjas
Ngoko jaava keel vasakul, Krama jaava keel paremal

1 = siji – setunggal
2 = loro – kalih
3 = telu – tiga
4 = papat – sekawan
5 = lima – gangsal
6 = enem – enem
7 = pitu – pitu
8 = wolu – wolu
9 = sanga – sanga
10 = sepuluh – sedasa
50 = séket – séket
100 = satus – setunggal atus
1000 = sewu – setunggal éwu

Tähestik
pisi|Sõna jaava kirjutatuna jaava kirjas
Jaava kirjas:
Pilt:Tähestik jaava kirjas.PNG

Jaava keelt on traditsiooniliselt kirjutatud jaava kirjas. Jaava kiri ja sellelähedane Bali kiri on modernsed variandid vanast Kaavi kirjast. Jaava kiri on täht-silpkiri. Iga märk tähistab silpi, milles on üks konsonant (või nullkonsonant) ja sellele järgnev vokaal 'a'. 'A' hääldub sealjuures [ɔ]. Siiski saab jaava keelt kirjutada ka mugandatud araabia kirjas. Tänapäeval on jaava kirja asemel praktilistel põhjustel kõige laialdasemalt kasutusel aga ladina kiri:

 Suurtähed e majusklidABCDEÉÈFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZ Väiketähed e minusklidabcdeéèfghijklmnopqrstuvwxyz
Tähed f, q, v, x ja z on kasutusel Euroopa ja Araabia keeltest laenatud laensõnades.

Foneetika ja fonoloogia
 Täishäälikud 
 Eesvokaalid Keskvokaalid Tagavokaalid Kõrged       Keskkõrged    Keskmadalad     Madalad     

Suletud silpides häälduvad /i u e o/ vastavalt [ɪ ʊ ɛ ɔ]. Avatud silpides häälduvad / e o / nagu [ɛ ɔ], kui järgnev vokaal on / i u / avatud silbis. Muidu häälduvad nad nagu [ə]. Surakarta standarddialektis hääldub / a / nagu [ɔ], kui see asub avatud silpides sõna lõpus või eelviimases silbis.

Konsonandid
 Labiaalsed Dentaalsed/Alveolaarsed Retroflekssed Palataalsed Velaarsed Glotaalsed Nasaalid e ninahäälikud     Klusiilid e sulghäälikud/Afrikaadid e klusiilialguselised frikatiivid       Frikatiivid e hõõrdhäälikud   Poolvokaalid Kesk    Lateraalid 

Tüüpiline silbivorm Jaava keeles on CSVC, kus C = konsonant, S = sonorant (/j/, /r/, /l/, /w/ või mõni nasaalne konsonant)ja V = vokaal. Sarnaselt teiste austroneesia keeltega koosneb jaava keeles tüüpiline lihttüvi kahest silbist; sõnad, mis koosnevad enam kui kolmest silbist, jagunevad hääldamisel kahesilbilisteks üksusteks.
Peale madura keele on jaava keel ainus keel Lääne-Indoneesias, kus on eristatavad retroflekssed ja dentaalsed foneemid. On teadlasi, kes väidavad, et tegemist on sanskriti keele mõjudega, kuid ka neid, kes usuvad, et see on sõltumatu keeleareng.

Morfoloogia
Jaava keel on sarnaselt teiste austroneesia keeltega aglutinatiivne keel, kus sõnade moodustamisel lisatakse muutumatutele sõnatüvedele afikseid.

 Sõna: kathah  Tähendus: Palju Näide:Otsetõlge:Lõplik tõlge:  Kulo nggadah griyo kathah.Ma oman maja palju.Mul on palju maju. Sõna: sampun  Tähendus: mineviku väljendamine Näide:Otsetõlge:Lõplik tõlge:  Kulo sampun nggadah griyo kathah.Ma PST oman maja palju.Mul oli palju maju. Sõna: mboten  Tähendus: eituse väljendamine Näide:Otsetõlge:Lõplik tõlge:  Kulo mboten nggadah griyo kathah.Ma NEG oman maja palju.Mul pole palju maju.

Süntaks
Tänapäevases jaava keeles on kasutusel enamasti SVO sõnajärg (S= subjekt, V= verb, O= objekt). Siiski leidub vanas jaava keeles mõnikord ka VSO või VOS sõnajärge.
Näide:
 Tänapäeva jaava keel  Dhèwèké (S)  teka (V)  ing (pp.) keraton. (O) Vana jaava keel  Teka (V) ta (part.)  sira (S) ri (pp.)-ng(def. art.)  kadhatwan. (O) Tõlge  Ta (S)  tuleb (V)  paleesse. (O)

Vanas jaava keeles eraldatakse verb partikliga ülejäänud lausest. Tänapäeva keelest on määrav ehk definiitne artikkel kadunud, määratust näidatakse vajadusel muudel viisidel.

Verb ei muutu olenevalt arvust ega pööretest. Puudub ka grammatiline aeg – nii minevik kui ka tulevik. Mineviku väljendamiseks kasutatakse abistavaid sõnu, nt eile või juba.

Viisakus
Sarnaselt teiste austroneesia keeltega sõltub ka jaava keele rääkimine sotsiaalsest kontekstist. Jaava keeles esineb kolm stiili, millest igaühel on erinev sõnavara, grammatika reeglistik ja ka prosoodia:
Ngoko (või Ngaka). See on mitteformaalses kõnes kasutatav stiil. Stiili kasutavad sõbrad või lähedased sugulased omavahelises vestluses. Samuti pöörduvad kõrgema staatuse või positsiooniga inimesed (vanemad inimesed või ülemused) selle stiiliga madalamate(nooremate või alluvate) poole.
Madya. Vahepealne stiil ngoko ja krama vahel. Seda võib kasutada näiteks võõrast tänaval kõnetades, kui sotsiaalne positsioon või staatus on teadmata või kui ei taheta olla liiga formaalne või mitteformaalne.
Krama. See on formaalne ja viisakas stiil, mida kasutavad kaks sama staatusega või samal positsioonil olevat inimest. Samuti kasutavad seda madalamatel positsioonidel olevad inimesed vestluses kõrgematel positsioonidel olevate inimestega. See on ka ametlik avalike kõnede, teadaannete jms stiil. Termin pärineb sanskritikeelsest sõnast krama ("korras").

Dialektid
On kolm põhilist gruppi jaava keele dialekte: Ida-Jaava keel, Kesk-Jaava keel ja Lääne-Jaava keel. Erinevused seisnevad põhiliselt häälduses, kuid leidub ka sõnavaraerinevusi. Erinevused pole aga väga olulised ja kõnelejatel on vastastikku võimalik eri dialektidest aru saada.
 Foneem  Kesk-Jaava  Lääne-Jaava  Ida-Jaava /i/  [ɪ]  [i]  [ɛ] /u/  [ʊ]  [u]  [ɔ] /a/  [a] [ɔ]  [a]  [ɔ]
Lääne-Jaava keel kaldub palataliseerima kõiki viimaseid vokaale sõnas.

Näide:
 Foneem Sõna Kesk-Jaava (standard) Lääne-Jaava Ida-Jaava Eesti /i/ getih [ɡətɪh] [ɡətih] [ɡətɛh] veri /u/ abuh [aβʊh] [aβuh] [aβɔh] paisunud /a/ lenga [ləŋɔ] [ləŋaʔ] [ləŋɔ] õli /a/ kancamu/ kancané kowe [kancamu] [kancane koɛʔ] [kɔncɔmu] sinu sõber

Lausenäited
pisi|Meieisapalve jaava keeles

 Ngoko jaava  Piyé kabaré? Krama jaava  Pripun wartanipun panjenengan? Eesti  Kuidas sul läheb? või Kuidas on sul läinud? Ngoko jaava  Aku apik waé, piyé awakmu/sampèyan? Krama jaava  Kula saé kémawòn, pripun kalian panjenengan? Eesti  Mul läheb hästi, kuidas sinul? Ngoko jaava  Sapa jenengmu? Krama jaava  Sinten asmanipun panjengenan? Eesti  Mis sinu nimi on? Ngoko jaava  Jenengku Jòhn. Krama jaava  Nami kula Jòhn. Eesti  Minu nimi on John. Ngoko jaava  Suwun (või Matur) nuwun. Krama jaava  Matur sembah nuwun. Eesti  Aitäh.
Jaava-inglise sõnaraamat internetis on saadaval aadressil http://www.ling.hawaii.edu/ldtc/languages/javanese4/Javanese%20Lexicon/lexicon/index.htm

Vaata ka
Jaavakeelne Vikipeedia

Viited

Kategooria:Austroneesia keeled
Kategooria:Indoneesia keeled