Baltisaksa kunst

Baltisaksa kunst on kunst, mille loojad olid baltisakslased või ajutiselt Baltimaades tegutsenud sakslased. Seda terminit kasutatakse peamiselt 19. sajandi kunstiloomingu kohta. 

19. sajandil koondus baltisaksa kunstnike loominguline tegevus peamiselt Tallinna ja Tartusse, kus taasavatud Tartu Ülikooli juurde oli 1803. aastal asutatud joonistuskool. Joonistuskooli kõrval kujunes mitmete baltisaksa kunstnike õpingute kohaks Saksamaa kunstiakadeemiad või Peterburi, sageli oli tegemist aga lihtsalt iseõppijatega.

Paremate teenimisvõimaluste tõttu valisid paljud baltisaksa kunstnikud Peterburi kas ajutiseks või püsivaks elu- ja töökohaks. Kuni sajandi lõpuni olid peamiselt baltisaksa kunstnikud need, kes vahendasid siinsesse kunstiruumi Euroopas vaheldunud kunstistiile. Kohalike baltisaksa aadlike ja linnakodanlaste õdusale ja turvalisele elulaadile vastas eriti hästi kodu ja perekonda hindav biidermeierstiil, ent stiililt ulatuvad nende teosed klassitsismist impressionismihõngulise vabaõhumaalini. Estofiilide liikumisest kantuna jõudis baltisaksa kunsti eesti talupoja kuju, väga populaarsed olid eri graafilistes tehnikates teostatud linna- ja maastikuvaated. 19. sajandi teise poole baltisaksa kunstisse põimus akadeemilise kunsti elutruuduse nõue.

Mitmed baltisakslased sidusid end sel ajal kas õppejõudude või kunstiüliõpilastena Düsseldorfi Kunstiakadeemiaga, pannes aluse nn Düsseldorfi koolkonnale Eesti kunstis. Seoses rahvusliku liikumise ja eestlastest kunstnike jõudmisega kunstiareenile kaotas baltisaksa kunstikultuur 20. sajandi alguseks tasapisi oma mõjujõu, ent Eesti kunsti ühe arenguliinina on see jälgitav kuni Teise maailmasõja puhkemiseni.http://digikogu.ekm.ee/ekm/artiklid/aid-168/Baltisaksa-kunst

Baltisaksa kunst Eesti Kunstimuuseumis

Eesti Kunstimuuseumis hakati baltisaksa kunsti koguma juba muuseumi algusaastatel. On iseloomulik, et esimesed muuseumi enda kunstiostud olid tänini populaarsed Gustav Adolf Hippiuse "Eesti pruut" ja "Eesti noorik". Tõhus alus baltisaksa kunsti kogule pandi 1924. aastal, mil Aleksander Tassalt omandati Hermann Eduard Hartmanni, Johannes Hau, Gustav Adolf Hippiuse, Georg Friedrich Schlateri, Woldemar Friedrich Krügeri, Karl August Senffi ja paljude teiste kunstnike teosed. Hiljem on Eesti Kunstimuuseumi baltisaksa kunsti kogu täienenud kunstiostude ja annetuste kaudu.

Baltisaksa kunsti kogu moodustavad Eestist pärit või siinse kunstiajalooga seotud saksa või baltisaksa päritolu kunstnike teosed. Tänu eestlastega jagatud kultuuriruumile ja aktiivsusele siinse kunstielu korraldamisel on baltisakslastest kunstnike loomingut nende rahvusest hoolimata õigusega peetud siinse kunstiajaloo loomulikuks osaks.

 Vaata ka 
baltisakslased
baltisaksa kirjandus

 Viited 

 Välislingid 
 T. Abel. Baltisaksa ja akadeemiline kunst Eestis. - Eesti Kunstimuuseum. Digitaalkogu
 Haus Galerii: Eesti kunst 19. saj, teisel poolel ja sajandivahetusel

Kategooria:Baltisaksa kultuur