Āraiši kihelkond

pisi|Āraiši kihelkond Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" (1798)

Āraiši kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Arrasch, läti keeles Āraišu draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal ja Võnnu kreisis.

 Ajalugu 

1225. aasta paiku ehitati Āraišisse esimene kirik, mis asus praegusega võrreldes järve vastaskaldal. Algselt oli see Võnnu kihelkonna välikirik. 

Āraiši kihelkonda on esmamainitud 1445. aastal. 1634. aastal moodustati see uuesti, kuid liideti hiljem Võnnu kihelkonnaga. 1772. aastal eraldati see viimasest lõplikult omaette kihelkonnaks. Esimese kihelkonnakiriku ehitamise aeg ei ole teada, kuid Liivi sõja ajal 1577. aastal see laastati. See ehitati uuesti üles, kuid langes taas hävingu ohvriks. 1675. aastal ehitati uus kirik. Hilisem Āraiši kivikirik pärineb aastast 1879. Patronaadiõigus kuulus kirikukonvendile.Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 37.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Āraiši kihelkonna kihelkonnakoolis 36 õpilast.Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evang.-Luther Gemeinden in Rußland : Ges. u. hrsg. von E.H. Busch. Mit 2 Kart. in Farbendruck, E.H Busch lk 539.

 Āraiši kihelkonna mõisad 
 Āraiši (Pastorat Arrasch) kirikumõis
 Drabeši (Drobbusch, ka Bergenhof) rüütlimõis
 Ieriķi (Ramotzky, varem Erichshof) rüütlimõis
 Inti (Inte) riigimõis
 Kārļi (Karlsruhe) rüütlimõis
 Kārļukalni (Karlsberg) väikemõis
 Katrinmuiža (Katharinenberg) poolmõis
 Rāmuļi (Ramelshof, varem Doctormoise) rüütlimõis
 Rencēni (Lubbert-Renzen) rüütlimõis
 Rucka (Rutzky) rüütlimõis
 Spāre (Sparenhof, ka Samsky) rüütlimõis

 Vaata ka 
 Āraiši järvelinnus

 Viited 

 Kirjandus 
 Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 37.
 Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 256-257 .
 Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 374 .
 Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 185-189 .
 Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 153-155 .
 Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.

Kategooria:Läti kihelkonnad