Cesvaine kihelkond

Cesvaine kihelkond (saksa keeles Sesswegen Kirchspiel, läti keeles Cesvaines draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal ja Võnnu kreisis.

 Ajalugu 
Cesvaine kihelkonda mainitakse allikais esimest korda 1429. aastal. 1456. aastani kuulus selle koosseisu ka Bērzaune, ajuti oli selle osa Liezēre kihelkond. 1845−1847 läks õigeusku üle umbes 2000 lätlast, kellele ehitati kirikud Bučauskasse ja Kārzdabasse. Kirikut ja preestrit on esmamainitud 1417. aastal. Kirikut on mainitud veel 1643. aastal, kuid hiljem see hävis koos Cesvaine piiskopilinnusega, mille aladel see asus. 1680−1758 asus Cesvaines puidust kirik, mis 1765. aastal kivikirikuks ümber ehitati. 1879. aastal ehitati uus ja suurem, 1000-kohaline kirik.Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 588. 

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Cesvaine kihekonnas üks kihelkonnakool, kus oli 15 õpilast, kuues vallakoolis oli 276 õpilast.Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evang.-Luther Gemeinden in Rußland : Ges. u. hrsg. von E.H. Busch. Mit 2 Kart. in Farbendruck, E.H Busch lk 534. 

 Cesvaine kihelkonna mõisad 
 Aizkuja (Aiskuje) rüütlimõis
 Apeltiene (Appelthen) rüütlimõis
 Biksēre (Libbien) rüütlimõis
 Bučauska (Butzkowsky) rüütlimõis
 Cesvaine (Pastorat Sesswegen) kirikumõis
 Cesvaine (Schloß Sesswegen) rüütlimõis
 Dzelzava (Selsau) rüütlimõis
 Graši (Alt-Geistershof, varem Geistershof) rüütlimõis
 Kārkli (Neu-Geistershof) rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis
 Kārzdaba (Kerstenbehm) riigimõis
 Kraukļi (Gravendahl) rüütlimõis
 Kroņamuiža (Kronenhof) rüütlimõis, hiljem Dzelzava karjamõis
 Kūrēni (Engelhardtshof, Urdau, Urtau) rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis
 Kusa (Kussen) rüütlimõis
 Lode (Lohdenhof, ka Thielen) rüütlimõis
 Oļi (Ohlenhof) rüütlimõis

 Viited 

 Kirjandus 
 Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 588.





Kategooria:Läti kihelkonnad