Toidusalutaimede loend

Eesti oludes, arvestades kliimat (sh talve kestust ja keskmist miinimumtemperatuuri, pakast), mullastikku, vegetatsiooniperioodi kestust jm, sobivad toidusalus kasvatamiseks järgmised taimed:

 Puurinne 
aed-pirnipuu – Pyrus communis
aed-õunapuu – Malus domestica
aprikoosipuu – Prunus armeniaca. Külmaõrn
astelpihlakas – Mespilus germanica 
hapukirsipuu – Cerasus vulgaris
haraline ploomipuu e. müroplaan e. alõtša – Prunus cerasifera Ehrh. 
harilik astelpaju – Hippophae rhamnoides
harilik küdoonia – Cydonia oblonga
harilik pihlakas – Sorbus aucuparia
harilik saar – Fraxinus excelsior
harilik sarapuu – Corylus avellana

hõlmikpuu – Ginkgo biloba. Külmaõrn. 

kirss-kontpuu – Cornus mas
kreeb e. kitaika e. ploomilehine õunapuu – Malus prunifolia
kreegipuu – Prunus domestica insititia
Lamarcki toompihlakas – Amelanchier lamarckii
lodjapuu – Viburnum opulus
maguskirsipuu – Cerasus avium
mooruspuu – Morus spp. (M. nigra, M. alba, M. rubra). Söödavad nii viljad kui lehed. Külmaõrn.
must leeder – Sambuccus nigra. Söödavad nii õied kui viljad.
nektariinipuu – Prunus persicanuci persica
pajulehine ploomipuu e hiina ploomipuu – Prunus salicina
aed-ploomipuu – Prunus domestica
pooppuu – Sorbus intermedia
pähklipuu – Juglans, sh kreeka pähklipuu J. regia ja südajas pähklipuu J. ailanthifolia car. cordiformis, talveõrnad 
pärn – Tilia
seedermänd – Pinus
suhkruvaher – Acer saccharum
suur sarapuu – Corylus maxima

 Ülemine rinne 
arukask – Betula pendula
harilik kuusk – Picea abies
tamm – Quercus robus
harilik toomingas – Padus avium
harilik vaher – Acer platanoides
harilik tamm – Quercus robur
hobukastan – Aesculus hippocastanum

 Põõsarinne 
aed-aroonia – Aronia melanocarpa f. grandifolia?
ebaküdoonia – Chaenomeles japonica
enelad – Spiraea
füüsal – sugukond maavitsalised 
harilik jugapuu – Taxus baccata
harilik pukspuu – Buxus sempervirens
harilik vaarikas – Rubus idaeus
kadakas – Juniperus communis
kanada leeder – Sambucus canadensis. Söödavad õied.
karusmari e tikker – Grossularia 
karvane viirpuu – Crataegus submollis
kibuvits – Rosa 
harilik kukerpuu – Berberis vulgaris
kuldsõstar – Ribes aureum
kuslapuu – Lonicera caerulea var. edulis
läiklehine mahoonia – Mahonia aquifolium
lääne- ehk must vaarikas – Rubus occidentalis
läätspuu – sugukond liblikõielised 
mooruspuu – Morus alba (külmaõrn)
must sõstar – Ribes nigrum
punane leeder – Sambuccus raccemosa
punane sõstar – Ribes rubrum 
põõsasmaran – Potentilla fruticosa
roheline sõstar – Ribes nigrum
sõstar – Ribes alpinum
Thunbergi kukerpuu – Berberis thunbergii
valge sõstar – Ribes rubrum
verev kontpuu – Cornus sanguinea
viinapuu – Vitis vinifera
viirpuu – Crataegus. Kultiveeritavaid ühe 30 liigi. 
virsikupuu – Prunus persica
vitspaju – Salix viminalis. Küttepuiduks, korvipunumiseks

 Põõsarinde all  

aed-liivatee (tüümian) – Thymus vulgaris
aedruut – Ruta graveolens
ahtalehine hundinui – Typha angustifolia
ahtalehine põdrakanep – Epilobium angustifolium
apteegitill – sarikalised. Foeniculum vulgare
arbuus – kõrvitsalised 
artišokk – korvõielised 
aspar – Asparagus officinalis
baklažaan – sugukond maavitsalised 
hanijalg – Potentilla anserina
hapu oblikas – Rumex acetosa
harilik jõhvikas – Oxycoccus palustris
harilik jänesekapsas – Oxalis acetosella
harilik kuuskhein – Hippuris vulgaris
harilik köömen – sugukond sarikalised, Carum carvi, eriti mitmeaastane polyploid 4 haploid sets = 4n 
harilik mustikas – Vaccinum myrtillus
rabarber – Rheum rhaponticum
harilik sigur – Cichorium intybus
harilik võilill – Taraxacum officinale
hernes – sugukond liblikõielised 
humal – Humulus lupulus
kahelehine bergeenia – Bergenia crassifolia
kanep – Cannabis sativa
karulauk – Allium ursinum
kilpjalg – Pteridium aquilinum
kollane mesikas – Melilotus officinalis
kukemari – Empetrum nigrum
kultuurmustikas e. kännasmustikas x ahtalehine mustikas – Vaccinium corymbosum x angustifolium
kuningakepp – pajulillelised. Oenothera biennis
kurdlehine rabarber – Rheum rhabarbarum
kurdlehine kibuvits – Rosa rugosa
kõrvenõges – Urtica dioica
köömen – Carum
küüslauk – sugukond laugulised 
laanesõnajalg – Matteuccia struthiopteris
laialehine hundinui – Typha latifolia
leesikas – Arctostaphylos uva-ursi
lehtpeet – rebasheinalised 
lillakas – Rubus saxatilis
lina – Linum
lutsern – sugukond liblikõielised 
maamõõl – Geum urbanum
maapähkel – sugukond liblikõielised 
maasikas – Fragaria
melon – sugukond kõrvitsalised 
merikapsas – Crambe maritima
mesikas – sugukond liblikõielised 
mesimurakas – Rubus articus
mesiputk – Myrrhis odorata
mets-kassinaeris – Malva sylvestris
metsmaasikas – Fragia vesca
mitmeaastane nisu – Triticum aestivum x Thinopyrum intermedium
mitmeaastane rukis – Secale montanum
murakad – 
murulauk – Allium schoenoprasum
mustikas – Vaccinium
mustjuur – sugukond korvõielised 
muulukas – Fragia viridis
mädarõigas – sugukond ristõielised 
naat – Aegopodium podagraria
naeris – sugukond ristõielised 
nurmenukk – sugukond nurmenukulised, Primula veris
pampel – 
paprika – sugukond maavitsalised 
pastinaak – sugukond sarikalised 
petersell – sugukond sarikalised 
pohl – Vaccinum vitis-idaea
porrulauk – sugukond laugulised 
pune – Origanum vulgare
põldmurakas – Rubus caesius
põldosi – Equisetum arvense
põldsinep – Sinapis arvensis
rabamurakas – Rubus chamaemorus
raudrohi – Achillea 
redis – sugukond ristõielised 
ristik – sugukond liblikõielised, Trifolium repens
rõigas – sugukond ristõielised 
salat – sugukond korvõielised 
seller – sugukond sarikalised 
sibul – sugukond laugulised 
sinikas – Vaccinum uliginosum
soja – sugukond liblikõielised 
soovõhk – Calla palustris
spargel – sugukond liilialised 
spinat – sugukond rebasheinalised 
söögipeet – sugukond rebasheinalised 
tatar – sugukond tatralised
tomat – sugukond maavitsalised 
uba – sugukond liblikõielised 
varsakabi – Caltha palustris
ürtmerisalat – 

 Puhma- ja rohurinne 

 Mitmeaastased ehk püsikköögiviljad 
artišokk – Cyrana scolymus
karulauk – Allium ursinum. Söödavad on nii lehed, varred, sibulad kui ka õied
murulauk – Allium schoenoprasum
mädarõigas – 
rabarber – Rheum, sh harilik ja kurdlehine rabarber
spargel ehk harilik aspar – Asparagus officinalis. Söödav osa on noor võrse, märtsist juuni lõpuni
talisibul – Allium cepa
õunmünt – Mentha suaveolens

 Ronitaimed 

aktiniidia e põhjamaa kiivi – Actinidia kolomikta
humal – Humulus L. 
sidrunväändik – Schisandra chinensis
taralõng – 

Luuderohi

 Muud 

hõbepuu – 
aedmonarda – Monarda didyma
harilik näär – Pimpinella saxifraga

 Allikad 
 http://bio.edu.ee/taimed/general/indexsoogi.html
 Toivo Niiberg. Puud ja põõsad toiduks ning raviks, Maalehe Raamat, 2010,183 lk.
 Martin Crawford. How to grow Perennial Vegetables
 Martin Crawford. Creating a Forest Garden
 Heli Kuusk. Eksootilised viljad koduaias
 Raivo Kalle, Renate Sõukand. Eesti looduslikud toidutaimed
 Jaan Kivistik (koost.). Puuviljad ja marjad Eestis. Pomoloogia.

Kategooria:Taimed