Tobi keel

Tobihttp://www.eki.ee/knab/lgv/anei.htm#98005595 keel on austroneesia hõimkonna Mikroneesia keelte harusse kuuluv keel. Seda kõneldakse Belau saareriigis Hatohobei ehk Tobi saarel ja saareriigi pealinna lähistel. Kokku on tobi keele kõnelejaid umbes 150, emakeelena kõnelejaid ainult 22 (1995. aasta seisuga). Tobi keel on väljasuremisohus.

Tobi keele ülesmärkimiseks kasutatakse ladina tähestikku.http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=lg&lang=et&kohanimi=tobi&f2v=Y&keel=&f3v=Y&allikas=&staatus=&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb

Numbrid

+Tabel 1. Tobi keele arvsõnad  Numbrid Tobi keeles 1 sewo 2 huwou 3 soruo 4 fauwo 5 rimouo 6 worouo 7 fisuo 8 waruo 9 tiwouo 10 seih

Keele struktuur

Tobi keel on sünteetiline keel, selles kasutatakse vähe abisõnu. Vastav info edastatakse afiksite ehk liidete abil.

Sõnad jagunevad järgmistesse kategooriatesse: nimisõnad, tegusõnad, asesõnad ja sidesõnad. Eesti keelega sarnaselt järgneb lauses öeldis alusele.

Asesõnal "meie" on nii inklusiivne kui ka eksklusiivne variant. Sõna hich on inklusiivne ja hei on eksklusiivne.

Eituse väljendamine
Tobi keeles on eitust väljendav sõna etei. Sellele lisandub vastavalt kontekstile näiteks mitmust tähistav prefiks h-. 

Ema ba etei fah yar fiteh. – Tal on häbi, sest ta ei teinud oma tööd. 

Hetei fein ba hehokom. – Nad ei kakle, nad mängivad.  

Keelenäited
Samar moar ebahuh nga samar e chinger. – Üks mees tantsis ja teine laulis. 

Efirefir yang. – Tuul puhub. (yang – tuul) 

Erap ut riwerengie ihara. – Sellel vihmahooajal on palju sadanud. (riwerengirut – hivmahooaeg)

Huvitavat
Tobi keeles on kõigi kanuuosade kohta oma sõna.

Sõna rai (minu) kasutatakse ainult elusate objektide kohta. Nt. Raifeifir – minu tütar, raimar – minu (täiskasvanud) poeg, rai hariweich – minu laps.

Tobi ja sonsorelese keelt peetakse tihti samaks keeleks, kuigi tegelikult on neil olulised keelelised erinevused. Näiteks nad sarnanevad selle poolest, et mõlemal on heliline bilabiaalne nasaalne katkematu häälik, mis funktsioneerib kui foneem m. Nad erinevad aga selle poolest, et sonsorelese keeles on hammastevaheline frikatiivne häälik, mis funktsioneerib kui foneem th, mida tobi keeles pole. Seega näiteks sõna väga kirjutatakse sonsorelese keeles thewa ja tobi keeles sewa.
Viited

Kategooria:Mikroneesia keeled
Kategooria:Belau