Näärisokk

Näärisokk (ka jõulusokk, nääripukk, jõulupukk, Kihnus jõulutönk) on rahvakultuuris sokuks maskeerunud noormees, kes liigub ringi jõulude või nääride ajal. 

Eestisse on näärisoku tava jõudnud Rootsist. Eestis on teada selle tava järgimist saartel ja läänerannikul veel 20. sajandi algulgi. Sokuks maskeerimise ja sokujooksmise komme on levinud ka Soomes, Norras, Taanis, Iirimaal, Ungaris, Sloveenias, Bulgaarias ja Portugalis. 

 Kombestik Eestis 
Sokuks maskeeritud inimene liikus koos karjusega või üksi jõuluajal ringi ja lõbustas inimesi – puksis pererahvast, hirmutas lapsi, pritsis tüdrukuid veega ja kogus ande. Maskeerimiseks kasutati pahupidi kasukat, sokupead, looka, habemeks kasutati takku või lina. Kasutati majapidamises leiduvat kraami nii, nagu maskeerija fantaasia lubas. 

Nääripoisid ja näärisokud käisid saartel ja Lääne-Eestis uusaasta esimestest tundidest alates perest peresse, soovisid head uut aastat ja kirjutasid kriidi või söega majauksele uue aasta numbri. Neile pakuti õlut, anti ande – vööpaelu, pähkleid, õunu.

Komme pärineb eelkristlikust perioodist, see oli seotud surnutekultusega – inimese hing võis kriitilisel ajal (ja aastavahetus seda on) võtta looma kuju, kuid samuti on maskeerimine nii tõrjemaagiline kui ka meelelahutuslik tegevus.

Sokujooksmine on saarte ja läänerannikul paiguti endiselt elav traditsioon ning on kantud ka Eesti vaimse kultuuripärandi nimekirja.

 Soomes 
Soomes on näärisokk joulupukki või nuuttipukki – kuri vaim, kes on võtnud soku kuju ja nõuab 13. jaanuaril ande ning toidujääke tasuks saagi ja viljakuse eest. Komme (kekri) on säilinud Kagu-Soomes, kus pühade aja lõpul kasukates, tohust maskidega ja sarvedega mehed käivad ukselt uksele ning kui ei saa soovitut, hirmutavad lapsi. Nimetus joulupukki (jõulude sokk) tähistab alates 20. sajandist tänapäevast jõuluvana.

 Pilte 

Vaata ka
jõulusandid
Krampus
Kaotatud kaup ehk jaht jõuluvanadele
jõulukass
Islandi jõulumehed

 Viited 

Kategooria:Jõulud
Kategooria:Eesti rahvakultuur