Hano keel

Hano keel (inglise keeles Hano; Raga; Bwatvenua; Lamalanga; North Raga; Vunmaramahttp://www.eki.ee/knab/lgv/aneeu.htm#98005011) on Austroneesia hõimkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Pentecosti saare põhjaosas. Väljarände tulemusel on keele rääkijate kogukonnad ka Maewo saarel, Port Vilas ja Luganville'is. Kõnelejate arv on ligikaudu 6500 ja kirjutamisel kasutatakse ladina kirja.

Foneetika
Hano keele konsonandid on b, d, g, h, k, l, m, n, ng, ngg, (need on nina kaudu rõhutatud g'ga) r, s, t, v, w. Kasutusel on ka konsonandid bw, mw, ja vw. 

Hano keeles esineb konsonantide nasaliseerimine, (b -> mb ja d ->nd) siis, kui sõnas varem esinev kaashäälik on nasaalne. Seetõttu hääldatakse "mabu" (puhkamine) [mambu].

Hano keeles on viis täishäälikut: a, e, i, o, u.

Grammatika
Tavapäraselt on kasutusel sõnajärg SVO (subjekt-verb-objekt).

Isikulised asesõnad
inau mina
ginggo sina
kea tema
gidaru meie (mina sinuga)
kamaru meie (mina ja keegi veel)
kimiru teie (kaks)
gida meie (mina teiega)
kamai meie (mina ja teised)
kimiu teie (mitmus)
kera nemad

Nimisõnad
Mitmuse märkimiseks lisatakse nimisõna ette ira.
manu - lind
ira manu - linnud

Tegusõna on võimalik muuta nimisõnaks lisades sufiksi -ana.
bwalo - kaklema
bwaloana - kaklus

Kuuluvus
Kuuluvust näitab omistusliide ehk possesiivsufiks.
iha - nimi
ihaku - minu nimi
ihamwa - sinu nimi
ihana - tema nimi
ihan ratahigi - pealiku nimi

Kuuluvuse määramiseks kasutatakse ka eesliiteid.
no- üldist kuuluvust näitav (NOnggu tanga - minu korv)
bila- asjade jaoks, mille eest tuleb hoolitseda; viljasaak, kariloomad. (BILAda boe - meie siga)
ga- söödavad toidud (GAm bweta - sinu taro)
ma- see, mis on joodav (MAra wai - nende vesi)

Väljendeid
Head päeva - Rantavuha / Rani
Head õhtut - Bontavuha / Bongi
Kuidas läheb? - Kun hanigi?
Suur tänu - Tabeana
Kas tõesti? - Mwasigi?
Jah - Ue
Ei - Sigai
Mis su nimi on? - Ihamwa be ihei?
Mu nimi on... - Ihaku be...
Ma olen pärit...  - Inau ata... / Inau nin...
Kuhu sa lähed? - Go men van hala behe?
Kust sa pärit oled? - Gon mai hala behe?
Tule siia! - Mai teti!
Mine ära! - Van dagai!
Mulle meeldiks... - Nam doron...
Ta räägib meie keelt! - Mwa av la nonda!
Kuidas palun? - Hanigi?
Ma ei tea - Nam lenga

Arvsõnad
tea/gaituvwa
(gai)rua
(gai)tolu
(gai)vasi
(gai)lima
(gai)ono
(gai)bitu
(gai)vwelu
(gai)sivo
hangvulu

Viited

Kategooria:Okeaania keeled
Kategooria:Vanuatu keeled