Aluliina kihelkond

pisi|Aluliina kihelkond Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" (1793)
pisi|Aluliina kirik

Aluliina kihelkond ehk Alūksne kihelkondEesti Keele Instituudi kohanimeandmebaas (KNAB), Eesti Keele Instituut, vaadatud 19.06.2014 (saksa keeles Kirchspiel Marienburg, läti keeles Alūksnes draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas Võnnu ja Valga kreisis.
pisi|püsti|Adsele kihelkonna rahvariided J. C. Brotze kogust

 Ajalugu 
Aluliina kihelkonda on esmamainitud 1494. aastal.LGU I, 413. 1732. aastani kuulusid selle koosseisu ka hilisema Apekalnsi kihelkonna alad.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Aluliina ja Zeltiņi kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 21 õpilast, viies vallakoolis oli 108 õpilast.Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evang.-Luther Gemeinden in Rußland : Ges. u. hrsg. von E.H. Busch. Mit 2 Kart. in Farbendruck, E.H Busch lk 543.

1902. aastal eraldati Zeltiņi iseseisvaks kihelkonnaks; varem oli see olnud adjunktuur. Patronaažiõigus kuulus Aluliina mõisale.

 Aluliina kihelkonna mõisad 
 Alsviķi (Alswig) rüütlimõis
 Aluliina ehk Alūksne (Pastorat Marienburg) kirikumõis
 Aluliina ehk Alūksne (Schloß Marienburg, ka Aiswickshof) rüütlimõis
 Ate (Ottenhof) rüütlimõis
 Babecka (Babetzky) rüütlimõis, Beja kõrvalmõis
 Beja (Beyenhof) rüütlimõis
 Dore (Doremoise) rüütlimõis
 Ērmaņi (Knöringsfeld, varem Hermannshof) rüütlimõis
 Jaunanna (Knöringswald, varem Neu-Annenhof) rüütlimõis
 Kalnapededze (Charlottenburg) rüütlimõis
 Kolberģi (Goldbeck) rüütlimõis
 Lāzberģi (Fianden) rüütlimõis
 Mālupe (Malup) rüütlimõis
 Nēķene (Nötkenshof) rüütlimõis
 Rēzaka (Rehsack) rüütlimõis
 Šļukumsi (Schluckum) rüütlimõis
 Ziemeri (Semershof) rüütlimõis
 Tūja (Kragenhof) rüütlimõis
 Vecanna (Knöringen, varem Alt-Annenhof) rüütlimõis
 Vizikumsi (Wisikum) rüütlimõis

 Vaata ka 
 Aluliina
 Aluliina ordulinnus

 Viited 

 Kirjandus 
 Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 376.
 Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 380-381 .
 Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 252-261 .
 Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 208-211 .
 Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.

Kategooria:Läti kihelkonnad