Nukuoro keel

Nukuoro keel on Austroneesia hõimkonna Kesk-Ida-Austroneesia keelkonna Polüneesia keelte hulka kuuluv keel.

Nukuoro keelt räägitakse Mikroneesiale kuuluval Nukuoro atollil ja Pohnpei saarel. Kõnelejate arv oli 2016. aastal 700.http://www.ethnologue.com/language/nkr Nukuoro keele rääkijad kasutavad ladina tähestikku. Uus testament ilmus nukuoro keeles 1986. aastal, aga täispiiblit veel pole.http://isles-of-the-sea.org/projects/nukuoro

 Keele struktuur 

Leksikaalne sarnasus: 55% kapingamarangi keelega. Süntaktiline tüpoloogia: SVO (alus - öeldisverb - sihitis) nagu ka eesti keeles. VSO (öeldisverb - alus - sihitis).

 Foneetika ja fonoloogia 
Nukuoro keeles on 15 segmentaalfoneemi:https://web.archive.org/web/20180214205634/http://www.jps.auckland.ac.nz/document/?wid=3341 lk. 196-210
 konsonandid  labiaalsed  dentaalsed  velaarsed klusiilid  b  d  g frikatiivid  v  s  h nasaalid  m  n  ng ühekordne varihäälik    l  

+ Vokaalid vokaalid  eesvokaalid  keskvokaalid  tagavokaalid kõrged  i     u keskkõrged  e     o madalad     a   
 Keelenäited  
 Arvsõnad 
 1.  dahi 2. lua3.  dolu 4.  haa 5. lima 6.  ono 7.  hidu 8.  valu 9.  siva 10.  hua

laps - tama

lihtne - hai ngaohie

raske - hai ngadaa

jaanuar - madaligi

veebruar - daagelo 

nukuoru legend - talanga o nukuoro

vesi - vai

elu - bula 

aga, siis - gai

ja - ma

'kaasa - matali (või madali)

või - be

kui - no

ta töötab - Ia e hai heagu 

jagama - hanga 

avama - lulu

söö - gai

joo - unu

viska - maga

näljane - hiigai 

janune - hiiunu

inimene - dogo

2 inimest - dogulua

sa oled nüüd teist kahest tugevaim - goi kii hu goe i de mmahi i golu

mine, kuid pea meeles, et ma ootan sinu tagasitulekut - hanno, gai au e tali ai na hu goe

jää mind ootama - Daalia hu au

tegele ainult enda asjadega - kana iho donu hu gi de goe http://pollex.org.nz/language/nukuoro/  

 Näited tekstist 
Gai gi-la-deu ga damada de hebagi ange gi de hodoligi la, a-gai gi-la-deu de e sula. Ga-me-hu gai ia ga manadu age de hano ge i Samoa. Ga lava gai ia ga hai e lua moni nnui.

Siis nad hakkasid võitlema pealikega. Aga nad ei olnud edukad. Nii otsustas ta minna Samoast eemale. Siis ta ehitas kaks suurt kanuud.

...Gai gi-la-deu ga dele-dele ai i de moana. Ga lava gai gi-la-deu gu gidee ange hogi e dahi henua e ba ange gi Fiisii gai gi-la-deu ga too age a-gi-na. A-gai a Vave ma o-no dangada ga hebagi ange a-gi-na. Ga lava gu kii gi-la-deu i de gau la. Gai gi-la-deu de e nnoho ai lo i de henua la go hidinga gi-la-deu e kino ai a-gai e dai de-ai hogi gai i a-gi-na. A-gai gi-la-deu ga hu-lo ge ai lo hogi e ssalla dahi henua m-o-la-deu. O-la-deu e llodo danuaa ai la i de nnoho ai. 

...Ja nad purjetasid avamerel. Siis nägid nad ühte saart, Fidži lähedal ja nad läksid kaldale. Vave ja tema mehed võitlesid seal selles kohas. Siis nad võitsid. Aga nad ei elanud sellel saarel elama, sellepärast et nad vikasid seda saart. Ja saarel polnud midagi süüa. Ja siis nad läksid saare pealt minema, ja otsisid teist saart kus nad saaksid õnnelikult elada. 

Ga dahu dahi ahi i de ahi-ahi a se me e dunu ai a-la-deu mamu go hidinga gi-la-deu gu hii-kai a-gai se hai hogi e tilo ai be a hanu la dangada i de henua la. Gai de-la-deu lo-mai la duaa modu gai gi-la-deu ne hhudi dahi libo. De henua la e de-ai donu dangada e nnoho hai. Gai ni eidu e nnoho ai i de masava la. A-gai tagi lanui o denga eidu la go Sogo. De masava la gai a Sogo gu gide e ia de use-ahi gai ia ga hai ange gi on-o eidu valigiligi mai ange la i de ia gi-la-deu gi hu-lol gi diilo de ahi la be se eidu ange hogi de la.

Nad ehitasid lõkketule selleks, et õhtul süüa sest nad olid väga näljased. Nad püüdsid kala. Arvati et saarel ei elanud kedagi. Aga saarel elasid kummitused. Kummituste ülem, Soko, nägi taevas suitsu ning ütles teistele kummitustele et nad läheksid vaatama kust see tuleb. http://www.jstor.org/stable/i20704321 lk 453 - 456

 Viited 

Kategooria:Polüneesia keeled
Kategooria:Mikroneesia Liiduriigid