Tartu Raatuse Kool

Tartu Raatuse Kool (varem Tartu Raatuse Gümnaasium) on Tartus Ülejõe linnaosas aadressil Raatuse 88a tegutsev põhikool.

Ajalugu

 Tartu Tütarlaste Gümnaasium (1919–1937) 
Tartu Raatuse Kooli eelkäija oli augustis 1919 asutatud ja 15. septembril 1919 tööd alustanud Tartu Linna Tütarlaste Gümnaasium (ka Tartu Naisgümnaasium). 1920. aasta mais nimetati kool ümber Tartu Tütarlaste Gümnaasiumiks.

Tartu esimene munitsipaalgümnaasium asus aadressil Riia tänav 2. Kooli juhataja oli Markus Univer ja tema asetäitja Olga Ramul.

 Tartu 2. Gümnaasium, Tartu 2. Progümnaasium ja Tartu 2. Reaalkool (1937–1940) 
1934. ja 1937. aasta koolireformi tulemusel nimetati kool 1937. aasta mais Tartu 2. Gümnaasiumiks, Tartu 2. Progümnaasiumiks ja Tartu 2. Reaalkooliks. Tartu tütarlaste gümnaasium (TTG) jagunes 1934. aasta keskkoolireformi ja sellele järgnenud 1937. aasta muudatuste kohaselt kolmeks koolitüübiks: progümnaasium, reaalkool ja gümnaasium.  Kõik kolm asusid ühe katuse all ja olid ühe koolijuhi, Jaan Roosi juhtidaEne Puusemp, Riia ja Kalevi nurgal õitsesid roosinupukesed, tartu.postimees.ee, 22. jaanuar 2014.

 Tartu 2. Keskkool (1940–1941) ja Tartu 2. Gümnaasium (1941–1944)
1940 nimetati gümnaasiumid ümber keskkoolideks ja kool hakkas kandma Tartu 2. Keskkooli nime. 19. augustil 1940 nimetati Jaan Konks Tartu II Keskkooli direktori kohuste täitjaks1104. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 265., Riigi Teataja, nr. 108, 23 august 1940. 1941. aasta oktoobris nimetati kool jälle gümnaasiumiks – Tartu 2. Gümnaasium. 

Sõja-aastail kasutasid koolimaja sõjaväeosad, õppetöö toimus 1. keskkooli ruumes. Koolihoone kannatas 1944. aasta sõjatules ning hiljem hävines.

 Tartu Linna 3. Keskkool (1944–1965) 
1944 sai kool Tartu Linna 3. Keskkooli nime. Oma maja puudumise tõttu toimus õppetöö esialgu praeguse Tartu Õpetajate Seminari ruumides Salme 1. 15. detsembril 1945 asus kool õppetööd läbi viima Tartu 2. Keskkooli ruumides. 1952. valmis uus koolihoone Puiestee 62. Maja jagati Tartu 6. keskkooliga (venekeelne kool). Algas kooli muutmine täiskomplektseks segakooliks. 1955. aastast töötas kool keskkoolina (1.–11.klass), kuid igipõlises tütarlastekoolis säilis ka hiljem tütarlaste ülekaal. 1960. aastate algul eesti õpilaste arv vähenes. 1963. aastal otsustati liita eesti ja vene kool ühtse juhtimise alla ja likvideerida keskkool, sündis nn rahvaste sõpruse kool. 

 Tartu 3. 8-klassiline Kool (1965–1969) 
1965. aastal lõpetas tollase Tartu Linna 3. Keskkooli viimane lend ja kool nimetati Tartu 3. 8-klassiliseks Kooliks. See oli kakskeelne kool.

 Tartu 3. Keskkool (1969–1997) 
Tartu Linna TSN Täitevkomitee (tolleaegse Tartu linnavalitsuse) 21. veebruari 1969. aasta otsusega liideti Tartu 3. 8-klassiline ja 13. 8-klassiline kool. Uus kool muudeti taas keskkooliks ning nimetati alates 1. septembrist 1969. taas Tartu 3. Keskkooliks. Kooli asukohaks määrati Puiestee 62, kooli piirkonnaks Ülejõe linnaosa. Õppevahendid ja inventar moodustus mõlema kooli ühisest varast.

13. 8-klassiline Kool oli välja kasvanud 1805. aastal asutatud Ülejõe algkoolist (1905 Tartu Elementaarkool, Tartu Linna II algkool kuni 1940). Tulihingeliste patriootidena soovisid Arnold Kuus ja Andres Pärl ühendatud 3. keskkooli asutamisaastaks lugeda 1805. aastat. Tartu Linnaarhiivi juures olev ajalookomisjon arutas seda taotlust ja otsustas: "jätta kooli asutamisaastaks 1919, jätta kooli nimeks Tartu 3. Keskkool ja lugeda kool Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi järglaseks. Lugeda 13. 8-klassiline kool harukoolina liitunuks." Põhjenduseks toodi, et Tartu 3. Keskkoolil on läbi aastate kujunenud suur vilistlaskond, harukoolina liitunud koolist aga on paljud hiljem lõpetanud veel mõne kooli, mille vilistlased nad juba on. Paljud neist on lõpetanud ka Tartu 3. Keskkooli. 

Kooli vene osakonnast sai Tartu 6. Keskkool, mille uueks asukohaks sai 1969. aasta sügisel valminud koolihoone Uuel tänaval.  

1973. aastal valmis kooli praegune hoone Raatuse tänaval. Samast aastast hakati koolis õpetama süvendatult saksa keelt. 

 Tartu Raatuse Gümnaasium (1997–2013) 
Alates 1. maist 1997 kandis kool Tartu Raatuse Gümnaasiumi nime. Septembrist 1997 kuni juunini 2001 töötas koolis saksakeelne osakond. Mitmeid aineid õpiti saksa keeles ja osakonna lõpetajad said hea lähtepositsiooni, et kandideerida Saksamaa kõrgkoolidesse. Osakonnas töötasid õpetajad Saksamaalt.

2000. aastatel oli populaarne koolidevaheline võistlus Anne Õps (Tartu Raatuse Gümnaasium, Tartu Kommertsgümnaasium, Tartu Descartes'i Lütseum, Tartu Kivilinna Gümnaasium, Tartu Annemõisa Kool, Eesti Ettevõtluskõrgkooli Mainor Tartu Õppekeskus, Tartu Noorte ja Tehnikamaja, Audentese Erakool, Tartu Maarja Kool, Tartu Annelinna Gümnaasium ja Tartu Kroonuaia Kool). Võisteldi korvpallis, võrkpallis, mälumängus, sulgpallis, indiaca's ja kombineeritud teatevõistluses.  

1998/1999. õppeaastal ilmus 5 numbrit kooli ajalehe Raatuse Raginad. Selle väljaande järeltulijaks sai Raginakuulutaja, mida ilmus aastatel 1999–2002 27 numbrit. Uus ajaleht Meie Maailm kogus tuntust lausa üle riigi, noppides mitmel aastal koolilehtede konkursi esikoha. 

 Tartu Raatuse Kool  (2013–) 
1. septembril 2013 sai Tartu Raatuse Gümnaasiumist põhikool, samast päevast kannab kool Tartu Raatuse Kooli nime.

2017–2018 aastal läbis hoone põhjaliku remondi, saades futuristliku väljanägemise.

 Koolijuhatajad ja direktorid 
Koolil on saja-aastase ajaloo jooksul olnud 18 juhatajat ja direktorit:Rozental, Väinu (2019). Reveranss roosinupukestele. 100 aastat Raatuse kooli asutamisest. TORE Kirjastus.

<tr valign=top><td>
 1919–1923 Markus Univer
 1923–1936 Jaan Roos
 1936–1940 Johannes Adamson
 1940–1941 Jaan Konks
 1941–1944 Salme Pruuden
 1945–1946 Toomas Algma
<td>
 1946–1961 Erika Siilivask
 1961–1963 Elsie Mets
 1963–1965 Ivan Sükijainen
 1965–1967 Malle Loit
 1967–1969 Andrei Zarubin
 1969–1971 Arnold Kuus
<td>
 1971–1974 Ants Kala
 1974–1986 Marta Roosmäe
 1986–1993 Kalju Tetlov
 1993–2003 Aivar Paidla
 2003–2008 Jaan Kabin
 alates 2008 Toomas Kink

Tuntud vilistlasi
Lydia Adler (1923), Estonia ooperilaulja
Meeta Terri (1926), kasvatusteadlane
Leida Kibuvits (1927), kirjanik
Leida Tigane (1927), kirjanik
Mae Sonin (1928), Estonia operetilaulja
Erna Siirak (1929), kirjandusteadlane
Kadi Taniloo (1929), Vanemuise näitleja
Velda Otsus (1932), Vanemuise baleriin ja näitleja
Epp Kaidu (1935), Vanemuise lavastaja ja näitleja
Helga Jõerüüt (1943 v 1944), graafik
Aasa Käsi (1948), näitleja
Lea Boston (1947), pediaater
Maret-Mai Višnjova (1950), korvpallur
Aili Raendi (1952), ajaloolane
Ene-Lille Kitsing-Jaanson (1952), korvpallur
Nasta Pino (1953), ajakirjanik
Aili Miks (1955), ajakirjanik
Ilmar Rammo (1956), füüsik
Viivi Grossschmidt (1956), filmiteadlane
Ants Lang (1957), kirjastaja
Toivo Makk (1957), raadioajakirjanik
Toomas Rodima (1958), keemik
Agu Sisask (1958), tõlkija
Enn Kose (1959), näitleja ja Ugala teatri direktor
Leenart Strastin (1961), poksija
Harri Õunapuu (1961), poliitik
Aina Lagus (1962), sõudja
Jakob Proovel (1962), maadleja
Jaan Lentsius (1963), korvpallur
Tiiu Truus (1964), sõudja
Toomas Tein (1973), korvpallur, spordiarst
Elle Põldoja (1981), arstiteadlane
Jaan Lukas (1983), ajakirjanik
Imat Suumann (1983), kunstnik
Tiit Tikerpe (1983), aerutaja
Lea Vene (1984), korvpallur
Katri Raik (1985), haridusjuht, poliitik
Diana Klas (1985), näitleja ja laulja
Anu Tonts (1987), Vanemuise dramaturg
Enn Auksmann (1987), vaimulik
Jüri Pino (1988), ajakirjanik
Taavi Toom (1988), diplomaat, riigiametnik
Tarmo Linnumäe (1989), jalgpallur
Jüri Jõul (1990), veemotosportlane
Sven Kunsing (1991), rahandustegelane
Erkki Laugus (1991), Tallinna Kaubamaja direktor
Mart Noorma (1991), tehnikateadlane
Kalev Saare (1992), vandeadvokaat
Kristiina Tõnnisson (1994), sotsiaalteadlane
Ireen Kennik (1995), näitleja
Andres Parmas (1995), peaprokurör
Tarmo Tüür (1995), keskkonnateadlane
Kristjan Vassil (1995), sotsiaalteadlane
Eero Epner (1997), kunstiteadlane, dramaturg
Priit Purge (1997), sõudja, spordipedagoog

Mirjam Lehismets (2002), kergejõustiklane

 Viited 

Välislingid
 Tartu Raatuse Kooli koduleht

Kategooria:Tartu koolid