Liezēre kihelkond

pisi|Liezēre kihelkond Mellini "Liivimaa atlases" (1798)

Liezēre kihelkond (saksa keeles Lösern Kirchspiel, läti keeles Liezēres draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Liezēre kihelkond sai alguse Poola võimu ajal, ent kui need alad läksid Rootsi võimu alla, liideti see Cesvainega. Kihelkond otsustati taastada aastal 1669, ent aastal 1779 oli sealne kirik ikka veel Cesvaine kihelkonna abikirik. Aastal 1671 otsustati, millised mõisad peaks kihelkonda kuuluma. Sinna rajati ka oma kihelkonnakool, ja aastal 1689 kihelkond taastatigi.Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evang.-Luther Gemeinden in Rußland : Ges. u. hrsg. von E.H. Busch. Mit 2 Kart. in Farbendruck, E.H Busch lk 531-532. Sõda ja saabunud katkuepideemia aga tühjendasid piirkonna ja  aastail 1707 – 1719 oli kihelkond taas Cesvainega liidetud.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Liezēre kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 12 õpilast.Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evang.-Luther Gemeinden in Rußland : Ges. u. hrsg. von E.H. Busch. Mit 2 Kart. in Farbendruck, E.H Busch lk 531.

Liezēre kiriku hoone hävis teise maailmasõja lahingutes. Uus kirikuhoone valmis aastal 2012.Atjaunoto Liezēres baznīcu iesvētīs 19. augustā Laikraksts "Latvietis" Nr. 214,8.08 2012.

Liezēre kihelkonna mõisad
Grava (Kohlhausen) rüütlimõis
Gulbērise (Gulbern) rüütlimõis
Līdere (Lüdern) riigimõis
Liezēre (Lösern Pastorat) kirikumõis
Liezēre (Lösern) rüütlimõis
Lubeja (Lubey) rüütlimõis
Mēdzūla (Meselau) rüütlimõis
Ozolamuiža (Eckhof, varem Ohselshof) rüütlimõis

 Viited 

Kirjandus

Kategooria:Läti kihelkonnad