Norfuki keel

Norfuki keel (ka Pitcairn-Norfolk, Norfolkese ja Pitcairn English) on inglise keele põhine Vaikse ookeani kreoolkeel. Keelt kõneldakse enamasti Norfolki saarel, vähem ka Austraalias, Uus-Meremaal, Fidžil ja Pitcairni saarel.  2007. a lisas UNESCO norfuki keele väljasuremisohus olevate keelte hulka. ABC Kasutatud november 2013 Norfuki keel on selgelt ohustatud (ingl definitely endangered), mis tähendab, et lapsed ei õpi enam keelt emakeelena.http://www.unesco.org/new/en/culture/themes/endangered-languages/atlas-of-languages-in-danger/

Arvsõnad
Arvsõnad ühest kümneni:

Üks – wan

Kaks – tu

Kolm – thrii

Neli – foor

Viis – fiiw

Kuus – siks (seks)

Seitse – sewen

Kaheksa – iet

Üheksa – niin

Kümme – ten

 Grammatika 
Norfuki keel kasutab ladina tähestikku. Keelt ei kasutata aga väga palju kirjas, see on pigem suuline keel. Sõnavara sarnaneb suurel määral inglise keele sõnavaraga. Fonoloogiliselt sarnaneb see Austraalia inglise keelega.

 Täishäälikud 
Norfuki ja Austraalia inglise keele lühikeste täishäälikute võrdlus."A handbook of varieties of English. 1.Phonology, Volume 2" (lk 797)

 Norfuki keel  Austraalia inglise keel I  I e-æ  e a  a æ,-æ  æ ʊ  ʊ ɔ  ɒ

Norfuki ja Austraalia inglise keele pikkade täishäälikute ja diftongide võrdlus.

 Norfuki keel  Austraalia inglise keel i:-ɪi  ɪi eɛ-e  æɪ-eɪ ɒ  əu ɔ  ɔ ɐu  au

 Asesõnad 

  Nimetav kääne  Osastav kääne  Omastav kääne  Possessiiv Ainsus      I isik  Ai  Mii  Mais  Main II isik  Yu  Yuu  Yus  Yuen III isik (meessoost)  Hi  Hem  His  His III isik (naissoost)  Shi  Her  Her  Hers Seda  –  Et  –  – Duaalsus      I isik (inklusiivne)  Himii  Himii  Himiis  Himiis I isik (eksklusiivne meessoost)  Miienhem  Miienhem  Auwas  Miienhis I isik (eksklusiivne naissoost)  Miienher  Miienher  Auwas  Miienhers II isik  Yutuu  Yutuu  Yutuu  Yutuus III isik  Demtuu  Demtuu  Demtuus  Demtuus Mitmus      I isik  Wi  Aklan  Auwas  Auwas II isik  Yorlyi  Yorlyi  Yorlyis  Yorlyis III isik  Dem  Dem  Dems  Dems

 Tegusõnad 

Tegusõna pöördelõpud tekkisid norfuki keeles paralleelselt inglise keele reeglitega. Lõpetamata tegevuse näitamiseks lisatakse sufiks -en (inglise keeles -ing). Näiteks: Ai woken – 'Ma töötan' (ingl I am working).

Sufiksit -en ei lisata sõnadele "mõtlema" (thort – 'mõtlen') ja "kaotama" (lors – 'kaotan'). Need on tulnud ingliskeelsetest sõnadest thought (sõna "mõtlema" mineviku 2. põhivorm) ja lost (sõna "kaotama" mineviku 2. põhivorm).

Sufiksit -en kasutatakse ka omadussõnadega. Näiteks: Ai rinklen en yu bolbieden – 'Mulle tekivad kortsud ja sina kiilaned' (ingl I am getting wrinkled and you are getting bold).B. Nobbs. 1986. "A Dictionary of Norfolk Word and Usages. Norfolk Island: The Author. "(lk 621)

 Keelenäited 

Wut a way you? – 'Kuidas sul läheb?'

Webout you gwen? – 'Kuhu sa lähed?'

Lubbe side is. – 'Jäta see sinna, kus see on.'

 Lisaks 

Siin veebilehel saab kuulata piiblilugu norfuki keeles.

Palju on arutletud teemal, kas norfuki keel on ikka kreoolkeel, sest keeles on palju kreoolkeeltele mitteomaseid tunnuseid. Näiteks on norfuki keeles omadussõnade võrdlusastmed, palju eessõnu ja artikleid, keerulised täishäälikute ühendid ja enesekohased asesõnad. Samas on keelel ka tunnused, mis sarnanevad Kariibi ja teiste inglise keele põhiste kreoolkeeltega.Peter Mühlhäusler"On the Origins of Pitcairn-Norfolk"

 Viited 

Kategooria:Kreoolkeeled