Paitji keel

Paitji keel (Paici, Ci, Paaci, Pati, Ponerihouen keel) kuulub Austroneesia keelkonda täpsemalt Melaneesia keelte hulka ning on üks Uus-Kaledoonia keeltest  

Paitji keelt räägitakse Uus-Kaledoonias, ida rannikul Poindimiest Ponerihoueni, lääne rannikul Kones, Poyas ja ka sisemaal. Paitji keel kasutab ladina tähestikku.http://www.ethnologue.com/language/pri
Jacques Pourouda tõlkis Uue Testamendi Paitji keelde, sellega läks aega 24 aastat.http://isles-of-the-sea.org/updates/paici-new-testament-in-final-stages/

Arvsõnad Paitji keeles

+ Numbrid Arvsõna  Paitji keeles  üks  caapwi   kaks  êrêilû  kolm  êrêcié  neli  êrêpëpé  viis  caa kârâ î-jè  kuus   caa kârâ î-jè görö caapwi seitse   caa kârâ î-jè görö êrêilû kaheksa   caa kârâ î-jè görö êrêcié üheksa   caa kârâ î-jè görö êrêpëpé kümme  du î-jè
Esimesel neljal numbril ei ole  lisatähendust edasi aga on numbrid seotud erinevate keha osadega :käed  (î), jalad (â) inimene (âboro), või terve keha. Number 5 tähendab näiteks üks kahest käest ja number 10 mõlemad käed.  Numbrid 6-9 moodustatakse nii, et liidetakse numbrile 5 sõnaga görö esimesed neli numbrit. See tähendab seda, et 5+1 = 6 caa kârâ î-jè(5) görö(+) caapwi(1)http://www.languagesandnumbers.com/how-to-count-in-paici/en/pri/

 Vokaalid

Paitji keeles on 10 mittenasaalset häälikut ja 7 nasaalset vokaali. Paitji on üks vähestest Austroneesia keeltest, mis on tonaalne.

+ NASAALSED VOKAALID PAITJI KEELES ì  ē  ã  ő  ű  ɯ˜  ʌ˜

+ VOKAALID PAITJI KEELES i  e  ε  a  ʌ  u  o  ɔ  ɯ  ɤ

Paitji keeles on kasutusel 3 erinevat tooni. Kõrge, keskmine ja madal.kõrge [ ´], keskmine [ ¯] ja madal [ ` ] . Tavaliselt jäetakse madalad toonid märkimata. On olemas ka toonita häälikuid,  need on häälikud kus toon on arusaadav eelmisest häälikust.  http://www.linguistics.ucsb.edu/faculty/gordon/paicivowels.pdf
Sõna järg lauses: VOS - tegusõna, sihitis, alus 

Konsonandid

+Konsonandid  Huulhäälikud  Labialiseeritud Huulhäälikud  Ige-hammashäälikud  Kõva suulae häälik  Pehme suulae häälikSulghäälikud  p   pᵂ  t  c  kHelilised eelnasaalsed sulghäälikud*  mb  mbᵂ  nd  ˉɟ  ŋɡNasaalsed häälikud  m  mᵂ  n  ˉ  ŋPoolvokaalid   w  l   Värihäälikud    ɾ   
.

Helilised eelnasaalsed sulghäälikud  on foneetiline jada nasaalsetest ja tõkestavatest häälikutest mis käituvad fonoloogiliselt nagu üksikud konsonandid.

Keelenäited

ācēē -jah, okei  

pópáa- vihm  

kóó-külm  

pāɾāwē – nahk  

ɾʌ- nemad  

cá-ahi  

Bwëcu- tere  

Boyu – Tere !  

Bë pââ pë- Kuhu sa lähed?  

ru pi-tùra wë Pwâdé mâ Ûtê -Pwâdé  ja  Ûtê räägivad üksteisega  

Viited

Kategooria:Okeaania keeled
Kategooria:Uus-Kaledoonia