Paunaka keel

Paunaka keel (ka pauna keel) on Boliivias räägitav väljasuremisohus keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Paunaka keel on lähedalt seotud veel elava mojo keelega. Paunaka keelt kõneldakse Boliivia idaosas Santa Cruzi departemangus Chiquitania piirkonnas. Ei ole teada, et paunaka keel oleks praegu kellegi esimene keel.

Kõnelejate arv
Paunaka keel on liigitatud ohustatud keelte hulka. Selle keele kõnelejaid on 10, lisaks leidub neid, kes mingil määral seda keelt valdavad, kuid nad kõik on vanemad kui 50 aastat. Keele edasiandmine lastele on lõppenud juba palju aastaid tagasi, seega on raske kasutada seda igapäevases suhtlemises.

Paunaka keel on lähedases suguluses teiste Boliivias kõneldavate lääne-aravaki keeltega, milleks on paikoneka keel, baure keel ning moxo keeled: trinitario keel ja ignaciano keel.

Arvsõnad
Ainult numbrile 1 vastav arvsõna on algupärane, ülejäänud arvsõnad pärinevad hispaania keelest. Arvsõnad 8, 10, 12 ja 20 on ilma sufiksita -tʃɨ ning tugeva hispaania keele mõjutusega.
 1 2 3 4 5 6 7 'tʃɨ.na.tʃɨ* 'ɾus.tʃɨ 'tɾes.tʃɨ 'kwa.tɾɔ.tʃɨ 'siŋ.kɔ.tʃɨ 'sɛi.tʃɨ 'sjɛ.tɛ.tʃɨ

Keele struktuur
Foneetika
Paunaka keeles on 13 kaashäälikut ja 4 täishäälikut.

Kaashäälikud
 Huulhäälik Hambasombu-häälik Palataalne konsonant Pehme suulae häälik Kõrisulg-häälikSulghäälikud p  t    k  ʔNinahäälikud m  n  ɲ   Laksuv häälik   r      Frikatiiv β  s      hAfrikaat tʃ       Poolvokaal     j   

Täishäälikud
  Eesvokaal Keskvokaal TagavokaalKõrge vokaal i    uKeskmine vokaal ɛ    Avatud vokaal   a  

Keelenäiteid
päike - sache
vesi - ené
tuli - yukĩ
maja - sese
silm - ihuike

chi-uku-yae – sinu jalg
ne-peu  kabe-mëne – minu kutsikas
n-ati-ji-nube – vennad

Kirjaviis
Paunaka keel kasutab ladina kirjaviisi.

Viited

Kategooria:Aravaki keeled