Vaeakau-taumako keel

Vaeakau-taumako (tuntud ka kui Pileni või Pilheni) on Polüneesia keel, mida kõneldakse peamiselt Saalomoni saartel, Taumako saartel (Duffi saarte osa) ja Riffi saartel. 

Samuti räägitakse seda ka Matema, Nupani, Nukapu, Pileni ja Nifiloli saartel.

Foneetika
Täishäälikud

Vaeakau-taumako keele häälikud ei erine suuresti tavalisest Polüneesia ja Austroneesia häälikute süsteemist. See sisaldab viit häälikut, mida võib kasutada nii pikas kui ka lühikeses vormis. Lühikesed häälikud, mis esinevad sõnade lõppsilpides, on sageli kas palataliseeritud või ei hääldata neid üldse. Pikad häälikud, mis esinevad samal positsioonil, on alati rõhulised. Kuid nende kahe vahel on väike häälduserinevus.

Tabel vaeakau-taumako keele täishäälikute loendist:
 EesvokaalKeskvokaalTagavokaalKõrge ja  ja Keskmadal ja  ja Madal  ja 

Vokaalide assimilatsioon

Assimilatsioon ehk sarnastumine tähendab seda, et häälikud muutuvad osaliselt või täielikult üksteisega sarnaseks.

Vaeakau-taumako keeles on kahte liiki assimilatsiooni:

1) a hääliku muutumine o-ks kui talle järgneb või eelneb: u; au>ou, ua> uo. 

Näiteks: 

mägi – maunga [mauŋa, mouŋa]

esimene – huamua [huamua, huomua].

2) a hääliku muutumine e-ks: ai> ei, au> eu, ua> ue.

Näiteks: 

sööma – kaina [kaina, keina, kina]

jälgima – taulia [taulia, teulia].

Kaashäälikud

Vaeakau-taumako keel eristub teistest Polüneesia keeltest oma keerulise struktuuriga konsonandisüsteemi poolest, milles on 19 erinevat foneemi ning veel lisaks suur hulk variatsioone erinevates dialektides. Näiteks häälikud /b/ ja /d/ esinevad pigem laenatud sõnades, kui omasõnades.

Tabel vaeakau-taumako keele kaashäälikute loendist:
  Laminaalsed  Dorsaalvelaarsed  Velaarsed  Sulghäälikud (klusiilid)  Helitud
Helitud, aspiratoorsed

Helilised Ninahäälikud (nasaalid) Helilised
Helitud, aspiratoorsed Külghäälikud (lateraalid) Helilised
Helitud, aspiratoorsed  Hõõrdhäälikud (frikatiivid) Helilised
Helitud

Mõned näited hääldusest:

/h/ - hääldatakse kas [h] või [f]

/t/ - hääldatakse [r]

Aspiratsioon ehk hõngus – lühike h-taoline heli, mis on vaeakau-taumako keelele väga iseloomulik. Need helid on tavaliselt tugevad ja kõlavad. Ometi on aspiratsiooni kasutamine erinevates dialektides erinev ning lisaks sellele teeb aspiratsioon keele uurimisese raskemaks.

Näiteks: 

isa – thama või tama

lugema – phau või pau

Morfoloogia
Asesõnad

Vaeakau-taumako keeles eristatakse esimese, teise ja kolmanda isiku asesõnu. Keeles on mitmeid inklusiivseid ja eksklusiivseid erinevusi.

Iseseisvad isikulised asesõnad

Vaeakau-taumako keeles eristatakse kahte liiki iseseisvaid isikulisi asesõnu – tavavormid ehk kirjakeelsed ja argikeelsed. Tavavorme kasutatakse peamiselt ametlikus kontekstis, argikeelset vormi kasutatakse igapäeva suhtluses. Duaalses ja mitmuslikus vormis saab esimese isikuga väljendada klusiivsust, see tähendab, et saab vahet teha inklusiivil: „mina ja sina“ ja eksklusiivil: „mina ja tema, aga mitte sina“.

  Isik Standardne vorm Argikeelne vorm Ainsus 1

2

3 iau, au

koe

ia  Duaal 1 inklusiiv

1 eksklusiiv

2

3 thaua

mhuaua

khoulua, kholua

lhaua haua

houlua, holua

haua Mitmus 1 inklusiiv

1 eksklusiiv

2

3 thatou, thatu

mihatou, mhatu

khoutou, khotou

lhatou, lhatu hatou, hatu

houtou

hatou, hatu

Innustavad asesõnad

Duaal, mitmuse ja teise isiku ainsusel on erilised asesõnad, mida kasutatakse käsklausetes ja innustavates lausetes.

 Isik Ainsus Duaal Mitmus 1 inklusiiv  ta tatu, hatu, tatou 1 eksklusiiv  ma matu 2 ko lu tu 3  la latu, hatu

Rõhutatud samaosutuslikud asesõnad

Kui subjekt ja objekt tähendavad lauses sama asja, kasutatakse sellel puhul iseseisva asesõna kordust.

 Isik Ainsus Duaal Mitmus 1 inklusiiv  okhitaua okithatou 1 eksklusiiv okhoiau okhimaua okimhatou 2 okhoe okhoulua okhoutou 3 okhoia okhilaua okilhatou

Üldine asesõna nga

Nga on kolmanda isiku asesõna, mida kasutatakse ainsuse ja mitmuse nimetamisel, kuid vajab täpsustuseks arvsõna. Sõna nga kasutatakse tavaliselt sõna tunderõhulisel kordamisel lausetes.

Keeles esineb aluse, verbi ja sihitise vahekord lauses: SVO (subjekt, verb, objekt).

Vaeakau-taumako keeles puudub sõnadel sugu.

Keele kaks peamist sõnaliiki on: nimisõnad ja tegusõnad.

Nimisõnu jaotatakse omakorda: harilikud nimisõnad, asukoha nimisõnad, vahemaa/ mõõtnimisõnad, ajanimisõnad.

Keeles on veel eessõnad, mis eelnevad nimisõnadele ja mis koos moodustavad omaette tähendusega fraasi.
Omadussõnad ja relatiivlaused on ühildunud.

Arvsõnad

Üks tahiKaks luaKolm toluNeli ha/ fa (orig. hā/ ƒā)Viis limaKuus ono Seitse hituKaheksa valuÜheksa ivaKümme katoa 

Artiklid

e – ainsuse artikkel

te – ainsuse artikkel

ni – mitmuse artikkel

a – mitmuse artikkel

ngha/ nangha – mitmuse artikkel

Keelenäited

Kone au i muahea? – Kust sa tuled? 

Mhatou no fulo. – Meie jookseme.

Lhaua no inu-mia a vai o laua. – Nemad joovad nende vett.

Te matangi na ko-i vahi-a a lakau na. – Tuul tegi puud katki.

Huvitavat

Nagu ka eesti keeles on ka vaeakau-taumako keeles murdeid. Vaeakau-taumako keele 3 peamist murret on: Nupani murre, Vaeakau murre ja Taumako murre. Nupani murre on kõige vanem ja seda räägib peamiselt vanem põlvkond. Murrete erinevusi leidub fonoloogias, morfoloogias, süntaksis ja samuti ka leksikoloogias. Olenemata erinevustest, pole probleemi dialektide aru saamisega erinevaid dialekte kõnelevatel inimestel.

Tabel vaeakau-taumako keele murretest:
  Nupani  Taumako  Vaeakau saatma  fakautania  hatonia  huatonia,huatenia juuksed  laulu  lailu  laulu laev  lohiu  lehiu  lehiu,lohiu peatama/lõikama  motuia  motia  motia matma  thanumia  thanumia,thamunia  thanumia 

Viited

Välislingid
Sõnu vaeakau-taumako keeles (inglise keeles)
Mõned sõnad vaeakau-taumako keeles (inglise keeles)
Vaeakau-taumako keele kõla 
Vaeakau-taumako keele ühispalvete raamat 
Vaeakau-taumako keele ühispalvete raamat (inglise keeles)
Vaeakau-taumako keele online grammatika raamat (inglise keeles)

Kategooria:Polüneesia keeled
Kategooria:Saalomoni Saared