Martinique'i kreoolkeel

Martinique'i kreoolkeel on kreoolkeel, mida räägitakse Martinique'i saarel. See sarnaneb väga Guadeloupe'i kreoolkeelega.http://www.le-creole.com/coursdecreole.htm
Martinique'i kreoolkeelt kõneldakse Martinique'i saarel ja ka väljaspool saart. 2001. aasta andmetel kõneleb seda 418 000 inimest.Martinique. Ethnologue.

Martinique'i kreoolkeele esimesed märgid esinesid juba 16. sajandil. Keele lõid erinevad Aafrika hõimud, kellel oli keeleerinevuste tõttu raske suhelda. Nii segasid nad oma keele sõnu prantsuse keelega.

Arvsõnad
Nombres en créole martiniquais

zéwo – null
yonn – üks
dé – kaks
twa – kolm
kat – neli
senk- viis
sis – kuus
sèt – seitse
uit – kaheksa
nèf – üheksa
dis – kümme

Struktuur

Omadussõnad 
Adjectifs en créole	

+GrammatikareeglidKreoolNimisõna + omadussõnaLakay mwen blan (Minu maja on valge) nimisõna + omadussõnaPeyi'w gwo (Teie riik on väga suur)mitmus + omadussõnaLiv nef che (Uued raamatud on kallid)asesõna + tegusõna + omadussõnaNou kontan isit la (Me oleme õnnelikud siin)omadussõna + mitmusLi gen twa ti chen (Tal on kolm väikest koera)adverb+ omadussõnaLang sa se trè fasil (See keel on väga lihtne)omadussõna+omadussõnaMwen gen yon ti kay vet (Mul on väike roheline maja)

Martinique'i kreoolkeeles ei ühildu omadussõnad nimisõnaga.

Nimisõna 

Nagu prantsuse keeles, puuduvad ka Martinique'i kreoolkeeles käänded. Kuid võrreldes prantsuse keelega puudub selles keeles mees- ja naissugu. Grammatiliselt märgitakse mitmust ees- või arvsõnaga; nimisõna ei muutu kunagi, samuti ka omadussõna. Sageli tuleb Martinique'i kreoolkeelest arusaamiseks ära tunda kontekst.Le verbe en créole

Verbid 

Kreooli tegusõnad on moodustunud kahest osast:
Üks muutumatu osa : leksikaalne alus : kouri, manjé, sòti, enmé jne.
Teine osa, mis koosneb muutumatu tegusõna eessõnast. Eessõna ülesandeks on näitada aega ja aspekti.

 Näide

moin kouri (ma jooksin);
moin ka kouri (ma olen jooksmas);
moin té kouri (ma olin jooksnud);
moin ké kouri (ma jooksin sellel hetkel);

+EessõnadTegevustegusõnadVerbes d'étatkaolevik + kestev tegevus : moin ka kouri (ma hetkel jooksen)harjumus : moin ka émé, moin ka malad (ma armastan kogu aeg, ma olen kogu aeg haige)puuduvad Lõpetatud tegevus : moin kouri (ma jooksin)Olevik või ajad mis ei ole markeeritud : moin émé(ma armastan), moin malad (je suis malade)téantériorité : moin té kouri (ma olin jooksnud)Lõplikult tehtud tegevus: moin té émé (ma armastasin)kétulevik : moin ké kouri, moin ké émé (ma jooksen,tulevik;ma armastan,tulevik)

Sõnajärg 

Sõnajärg SVO: subjekt, verb ja objekt.Martinican Creole. APiCS Online.

Eitus 
Eituse tähistamiseks kasutatakse lauses sõna pa.
Näide:La grammaire en créole
+Afrimatiivne vorm mwen konprann ou (Ma saan teist aru)Eitav vormMwen pa konprann ou(Ma ei saa teist aru)

Keelenäited

An nou zouké ô swé a. (Lähme täna õhtul tantsima.)
Tout majé, bon pou manjé, tout pawol pa bon pou di (Iga toit on söömiseks hea, kõik ütlused ei ole ütlemiseks õiged. Tuleb mõelda enne rääkimist)
Zafé kabrit pa zafé mouton (Kitse tegevused ei ole samad, mis lamba omad;vanasõna/ tõlgendus : Igal ühel omad tegemised.)

Kirjasüsteem 

Martinique'i kreoolkeeles kasutatakse ladina kirja.

 Viited 

Kategooria:Kreoolkeeled
Kreoolkeel