Kituba keel

Kituba on bantu keelte rühma kuuluv keel, mis on üks ametlikke keeli Kongo Vabariigis ning mida räägitakse laialdaselt Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Tegemist on kongo keelel põhineva kreoolkeelega.

Kituba keelt räägib emakeelena Kongo Vabariigis 1 160 000 inimest (1987. aasta seisuga) ning Kongo Demokraatlikus Vabariigis 4 200 000 inimest (1990. aasta seisuga).

Kongo Vabariigis on kituba, mida seal nimetatakse ka monokutuba keeleks, levinud riigi lõunaosas, pealinna Brazzaville’i ümbruses. Kongo Demokraatlikus Vabariigis on kituba, mida tuntakse seal ka kikongo ya leta või kikongo-kituba keelena, levinud Alam-Kongo provintsis ja Bandundu provintsi lõunaosas. Kongo Demokraatlikus Vabariigis on 1990. aastal kituba keelde tõlgitud ka Piibel.

Kituba keeles on kasutusel ladina tähestik.

 Keele struktuur 
 Foneetika 

Kituba keeles on viis vokaali (a, e, i, o, u), mis häälduvad sarnaselt eesti keelega.

Konsonantide hääldustabel:

BilabiaalneLabiodentaalneDentaalneAlveolaarnePostalveolaarnePalataalneVelaarneGlotaalneklusiiv, , , prenasaal,  ,  , nasaalfrikatiiv  ()lateraalpoolvokaal

 Mõnedes dialektides on sõna ees asuvad helitud prenasaalsed konsonandid lühenenud lihtsateks konsonantideks. Näiteks on Pointe-Noire’i kituba keeles sõnadest mpimpa ja nketo saanud pimpa ja kento.
 Mõned dialektid kasutavad prenasaalsete alveolaarsete frikatiivide ees lisakonsonanti – näiteks on saanud sõnadest Kinsasa ja nzila Kintsasa ja ndzila.
 Alveolaarsed frikatiivid võivad muutuda postalveolaarseks enne /i/-d.

Grammatika
Asesõnad

Kituba keeles on isikulised ja omastavad asesõnad. Omastavaid asesõnu kasutatakse isikuliste asesõnade asemel, kui subjekti soovitakse esile tuua, näiteks:

Mwana na nge – sinu laps vs Mwana ya munu – Minu laps (mitte kellegi teise).

 Isik Ainsus Mitmus Isikuline  Omastav  Isikuline  Omastav I  mu  munu, mono  beto  beto II  nge  nge  beno  beno III  yá  yandi  ba  bau

Nimisõnad

Kituba keeles on enam-vähem, koos mõningate muudatustega, säilinud samad nimisõna klassid mis etnilises kikongo keeles.

 Ainsus MitmusRühm  Eesliide  Näide  Rühm  Eesliide  Näide 0  –  mama ('ema)  2  ba-  bamama (emad) 1  mu-  muntu (inimene)  2  ba-  bantu (inimesed) 3  mu-  mulangi (pudel)  4  mi-  milangi (pudelid) 5  di-  dinkondo (banaan)  6  ma-  mankondo (banaan) 7  ki-  kima (asi)  8  bi-  bima (asjad) 9  n-/m-  nkosi (lõvi)  2+9  ba-n-  bankosi (lõvid) 11  lu-  ludimi (keel)  2+11  ba-lu-  baludimi (keeled) 12  ka-  kakima (pisiasi)  13  tu-  tubima (pisiasjad) 14  bu  bumbote (headus) 15  ku-  kubanza (mõtlema, mõtlemine)

Arvsõnad  
 1 – mosi
 2 – zole
 3 – tatu
 4 – iya
 5 – tanu
 6 – sambanu
 7 – nsambaudi
 8 – nana
 9 – uvua
 10 – kumi

Tegusõnad

Kituba keeles on hästi arenenud tegusõnade süsteem koos ajavormide ja aspektidega. Enamikul tegusõnadel on pikk ja lühike versioon. Pikad vormid on kasutusel formaalses kirjalikus suhtluses, lühikesed vormid tavasuhtluses.

Tegusõnade infinitiivi vormi moodustatakse eesliitega /ku-/.

Tegusõna "olema" (kuvanda või kuvuanda) on ainuke ebaregulaarne tegusõna kituba keeles.

 Aeg  Pikk vorm  Lühike vorm  Näide  Tõlge Olevik ja lähitulevik  kele  ke  Yau kele nkosi.  See on lõvi. Tulevik  kele/ata kuv(u)anda  ke/ta v(u)anda  Mu ta vuanda tata.  Minust saab isa. Kestev olevik  kele kuv(u)andaka  ke v(u)andaka  Nge ke vuandaka zoba.  Sa oled rumal. Lihttulevik  ata kuv(u)andaka  ta v(u)andaka  Beno ta vuandaka ya kukuela.  Te abiellute. Minevik  v(u)andaka   Yandi vuanda kuna.  Ta oli seal. Kestev minevik  v(u)andaka   Beto vuandaka banduku.  Me olime sõbrad. Täisminevik  mene kuv(u)anda  me v(u)anda  Yandi me vuanda na Matadi.  Ta oli Matadis. Kestev täisminevik  mene kuv(u)andaka  me v(u)andaka  Yandi me vuandaka mulongi.  Ta on olnud õpetaja.

Kõik muud tegusõnad moodustatakse abitegusõnadega, näiteks sõna kusala (töötama).

 /ke(le)/ + verb: hetkel või lähitulevikus toimuv tegevus
 /me(ne)/ + verb: lähiminevik
 /vwandaka/ + verb: kestev minevik
 /(a)ta/ + verb: tulevik

 Aeg  Pikk vorm  Lühike vorm  Näide  Tõlge Olevik ja lähitulevik  kele kusala  ke sala  Yandi ke sala.  Ta töötab. Kestev olevik  kele kusalaka  ke salaka  Yandi ke salaka.  Ta töötab. Minevik  salaka  salaka  Yandi salaka.  Ta töötas. Lähiminevik  mene sala  me sala  Yandi me sala.  Ta on töötanud. Kestev lähiminevik  mene salaka  me salaka  Yandi me salaka.  Ta on töötanud. Kestev minevik  vuandaka kusala  va sala  Yandi vuandaka kusala.  Ta töötas. Narratiiv  sala  sala Tulevik  ata sala  ta sala  Yandi ta sala.  Ta töötab. Kestev tulevik  ata salaka  ta salaka  Yandi ta salaka.  Ta hakkab töötama.

Sõnavara
Enamik kituba keele sõnu tulevad kikongo keelest. Ka teised bantu keeled, nagu näiteks jaka, lingala ja suahiili on seda mõjutanud. Lisaks on mõned sõnad laenatud prantsuse, portugali, hispaania ja inglise keelest, näiteks:

 sandúku (suah.k sanduku) – kast
 matáta (suah.k matata) – probleem
 letá (pr.k l'état) – riik
 kamiyó (pr.k camion) – veoauto
 sodá/solodá (pr.k soldat) – sõdur
 masínu (pr.k machine) – masin
 mísa (port.k missa) – mass
 kilápi (port.k. lápis) – pliiats
 katekisimu (ing.k catechism) – katekismus
 bóyi (ing.k houseboy) – majahoidja
 sapatu (port.k sapato) – king
 mesa (port./hisp.k mesa) – tabel
 dikopa (hisp.k copa) – tass
 simisi (pr.k chemise) – särk

 Viited 

Kategooria:Bantu keeled