Nunnavärav

NunnaväravEKI KNAB, vaadatud 23.01.2014 (vanas kirjaviisis Nunnawärraw; ka Saunavärav) oli ajalooline Tallinna linnamüüri müürivärav Toompea kõrgendiku ja Saunataguse torni vahel linna loodemüüris.
pisi|Vaade Tallinnale (u 1850–1860) mere poolt (Wilhelm Siegfried Stavenhagen). Vasakul asub Nunna värav koos eesväravatega ja paremal Toompea
pisi|
Nunnavärav rajati 14. sajandil Taani kuninga Erik IV Menvedi asehalduri Johannes Kanne korraldusel, kes oli 1310. aastal andnud juhised Tallinna linnamüüri täiustamiseks. Nunnavärav on nimetatud selle lähedal asunud keskaegse tsistertslaste Tallinna Mihkli naiskloostri järgi. Kohe värava kõrval asunud sauna järgi on seda ka Saunaväravaks kutsutud. Nunna väravat on esmamainitud 1355. aastal "tornina sauna kõrval pika mäe all".D. Bruns ja R. Kangropool. Tallinn sajandeis. Eesti Raamat, 1972, lk 25
pisi|left|Nunnavärava vaade seestpoolt linnamüüri 1869. aastal
14. sajandi I pooles rajati neljakandiline kõrge peaväravatorn, mis asus linnamüüriga ühel joonel. Peavärava tugevdamiseks ehitati I eesvärav, mille põhjapoolsesse nurka rajati ümar, veidi lapiku põhiplaaniga neljakorruseline nurgatorn. Hiljem ehitatud II eesväraval nurgatorne ei olnud. 

Nunnavärava kaitseehitised koosnesid oma lõplikul kujul kolmest järjestikusest väravast, mille hiljem lisati veel 1610. aasta paiku ehitatud vallivärav koos vahtkonnamajaga. Tegemist oli Tallinna ühe võimsama väravakompleksiga. Toompea kõrgendiku all asuvatest väravaehitistest eesväravatest ja väravahoonest ulatus kuni Toompea kõrgendikuni kaks umbes 15 m vahega paekivist kaitsevalli, mis on ainsatena osaliselt säilinud.

1490. aastal ehitati Nunne värava juurde seekHaigla pangamajana ja hotellina., Uudisleht, nr. 180, 30 september 1934, nn Uus hospidalHaiglad vanas Tallinnas Esimene oli pidalitõbila, Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 12 mai 1976 (saksa k Das neue Sekenhaus). Uue hospidal hoonestik koosnes hospidalist, ühest elumajast ja kahest aidast. Uus hospidal paiknes kitsal maa-alal Toompea nõlva all Nunne ja Laia tänava ristumiskohal. Majad müüdi 1547. aastal linnaelanikele.

Osa Nunnaväravast lammutati 1820. aastal ning selle säilinud osas asus 19. sajandil hobupostijaam. 1864. aastal tasandati värava taga asunud vallikraav ja muldkindlustused. 

Linna arenemisel ja laienemisel ning 1870. aastal valminud Balti Raudtee Seltsi raudteevaksalile sujuva liikluse kindlustamiseks (läbipääs Nunna väravat kaudu linnast välja oli väga väike, kitsas ja pime) müüdi 1868. aastal värav lammutamiseks maha ning lammutati. Kuid ka Nunna värava lammutamine ei taganud piisavat läbipääsu Balti vaksalini, mistõttu tehti Suur-Kloostri tänaval linnamüüri läbimurdega ka uus väravaava.

Säilinud on vaid mõned Nunne tänaval Toompea-poolses müüris olevad eesvärava osad.


Vaata ka
Nunne tänav
Nunnatorn
Tallinna Püha Miikaeli klooster
Viited

Välislingid
Nunne värava kujutised Eesti Muuseumide Veebiväravas
Vana Nunne värav Tallinnas, Theodor Albert Sprengel. Tallinna Linnamuuseum: kunstikogu Tallinna Linnamuuseum, MuIS, Number: TLM 44 G 41
Nunne värav 19. saj. algul, Rahvusrahiivi fotode andmebaas
Kategooria:Tallinna linnamüüri väravad
Kategooria:Tallinna ajaloolised ehitised
Kategooria:Eesti postijaamad