Narva vanalinn

Narva vanalinn (ka Vana Narva, Narva Südalinn) on Narva ajalooline linnasüda (tänapäeval Narva Vanalinna linnajao osa).

Narva barokne linnasüda valmis suuremas osas 17. sajandi II poolel ja 18. sajandi I poolel ning säilis peaaegu muutumatuna kuni teise maailmasõjani. Kuni purukspommitamiseni 1944. aastal hõlmas Südalinna linnaosa bastionidest ümbritsetud ala, mis külgnes Narva jõega idas, Joaoru linnaosaga lõunas, Peetri eeslinnaga läänes ja Narva eeslinnaga põhjas.pisi|Vaade Narvale 18. sajandi keskpaigas

Narva vanalinna vanima osa (vanalinna kitsamas mõttes) piirideks oli 14. sajandil ehitatud Narva linnamüür, mis lammutati lõplikult 18. sajandil vastavalt 1777. aasta korraldusele. Lõunapiiriks oli kraav linna ja Hermanni linnuse vahel, mille üle oli tõstesild. Linna mõõtmed tol ajal olid: pikkus umbes 400 meetrit ja laius 200–400 meetrit.О.Коченовский. Нарва. Таллинн, "Валгус", 1991

1345. aastast pärineb Taani kuninga Valdemar IV Atterdagi privileeg, mis andis Narvale samad Lübecki linnaõigused ja vabadused, mis Tallinnalgi. See Lübecki linnaõigus oli esimene teadaolev Narva linnaõigus. 1346. aastal müüs Taani kuningas Waldemar IV kogu Eestimaa, sealhulgas ka Narva, Saksa Ordule.
pisi|Narva linna plaan (1640)
Keskaegse Narva tänavatevõrk oli üsna korrapärane, sellest võib teada saada esimeste tänaseni säilinud 1647. ja 1649. aasta kartograaf Gunnar Nilsson Welti koostatud linnaplaanide järgi. Tänavatevõrgu kinnistas ringmüüri rajamine, fikseerides ära linna territooriumi. 

Linna peatänav oli Suur tänav, mis kulges Narva linnuse tõstesillast linnamüüri põhjaosas asuva Karjaväravani. Suur tänav läbis põhja-lõunasuunalise teljena kogu linna. Suure tänavaga risti kulgesid Viru ja Rüütli tänav. Rüütli tänav viis jõesadamasse Narva keskaegse linnamüüri idaosa Vana Rannavärava, Viru tänav Viru värava juurde. Viru tänava ja Suure tänava ristmikul oli linna kirik ja selle juures linna turg. Suure tänava lõunaotsas paiknenud allalastav sild jäi ainsaks ühenduseks linnusega. Keskajal olid tänavad, eelkõige Suure tänava piirkonnas – sirgjoonelised ja moodustasid nelinurkseid hooneteplokke. Keskajal puudusid Narva tänavatel nimed, sest linn oli väike ja orienteeruti olulisemate ehitiste järgiSüvalep 1936, lk 239. Keskaegses Narvas oli umbes 500–800 elanikku ja hooneid vastavalt 50–80. 16. sajandi keskel Narvas veidi üle 40 maja. 

Viru tänava ääres asus saksa koguduse Narva Jeruusalemma Johannese kirik ja 1651. aastaks ehitatud Narva Rootsi toomkirik, Rüütli tänava ääres asus turuplats, Eha tänav 11/Viru 7 asus vana Narva raekodaNarva. Viru tn 7/Eha tn 11, vana raekoda. 1610.aa I p, Tartu Ülikooli Raamatukogu, Fotod, Kunstiajalooline fotokogu, Kiriku tänaval asus Johannese kiriku saksa koguduse pastoraadihoone, Viru ja Kiriku tänava nurgahoones 1684. aastast rootsi koguduse pastoraadihoone/superintendatuur.

1659. aastal toimus Narvas suur tulekahju, mille käigus hävines ka linna raekoda. 17. sajandi teisel poolel hakati Rootsi kuninga korraldusel Narva linna välja ehitama esinduslinnaks. 1659. aasta tulekahju eelse Narva hoonete krundid väikesed ja hooned asusid ligistikku, tihti olid majade välisseinad kokku ehitatud. See oligi põhjus, miks põhiliselt puitmajadest linn tulekahjus hävis. Pärast seda tulekahju ei lubatud enam puitmaju ehitada. Edaspidi ehitati majad kivist, kivivooderdusega või olid vähemalt krohvitud, punaste kivikatused. Uus ja ilus barokkstiilis linn ehitati üles 20 aastaga. 1684. aasta Narva linnaplaanilNarva linna esimesed kaardid., http://vana.narvaplan.ee on tähistatud vana linna tänavavõrk ning 116 kinnistutHeinrich Wagner.  Die hauseigentümer der Altstadt von Narva. Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik. Kurländische Gesellschaft für Literatur und Kunst, 1905, seite 81-105 . Varasem Narva tänavatevõrk säilis muutumatuna, kuid uus, ühtlane hoonestus andis Narva linnale ainulaadse ilme. Uus linnaplaan koostati Erik Dahlbergi poolt ja kinnitati 1686. aastal. Uus linnaplaan nägi ette linna ümbritsemise moodsa Vaubani süsteemis projekteeritud kindlusvööndigaARHEOLOOGILINE JÄRELEVALVE EHITUSTEHNILISTE ŠURFIDE KAEVAMISEL GLORIA JA VICTORIA BASTIONIDEL NARVAS 2007. AASTAL ARUANNE, TALLINN 2018, lk 5.pisi|Rootsiaegne Narva linna ja Narva kindluse kaart

Linna südameks oli turuplats, mille äärde paigutusid teised olulised ühishooned nagu raekoda, vaekoda, gildihoone, linnakoguduse kirik. 
pisi|vasakul|Narva Raekoja plats (1930/1940)
pisi|vasakul|Narva Raekoja plats: keskel Suure ja Rüütli tn. ristmik. Paremal kohvik “Valdman”, vasakul vana apteek, mille ukse kohal oli päikesekell. (1930/1940)
Pärast Narva bastionide ehitamist Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi aastatel 1683–1704 suurenes vanalinna pindala umbes kaks korda. Linnamüüri ja bastionide vahele tekkinud vanalinna osa sai nime Uus linn.
17. sajandi II pooleks oli Narvast saanud kaunis barokklinn. Linna kutsuti kuninganna Kristiina krooni kalliskiviks.
pisi|Narva börsihoone (1936)

Narva sai suursuguse barokse vanalinna ning 1671. aastal valmis üks Eesti esinduslikumaid hooneid läbi aegade – Narva raekoda, Narva börsihoone (1695–1704) ning ka esinduslikud Hans Kindleri poolt hollandi vanaklassitsistlikus stiilis (1688–1693) ehitatud linnusekrahv Christian von Kocheni paleetaoline hoone (Suur tn 1/Mäe tn 2), Narva raehärra H. Poorteni elamu (1695–1704) ja reeder W. Kettlewelli elamu (Viru tn 6) 1698. aastal ning Narvas üheks Dahlbergi bastionaalse kaitsesüsteemi ehitustööde juhiks ja Narva raekoja ehitamist juhtinud Johann Staël von Holsteini (ehit. 1667) Koidu tänava elamu, mis hävisid 1944. aasta märtsipommitamises või sellele järgnenud linna uuesti ülesehitamisel.

pisi|Narva, portaal vanalinnas (Carl Sarap, u 1938)
pisi|left|Narva vanalinna vaade] (Carl Sarap, 1935)
pisi|left|Narva, vanalinna vaade (Carl Sarap, 1935)
17. ja 18. sajandi barokiaja õitsengule järgnesid linna uued tõusud ja langused. Aja jooksul linn kasvas, laienes bastionimüüride vahelt välja ning Vene impeeriumi perioodil hakkasid hoogsalt arenema eeslinnad. Kui varasematel sajanditel oli linn kasvanud eelkõige põhja suunas, siis 19. sajandil hakkasid arenema eeslinnad ka lõuna ja lääne suunas. Nii on näiteks 1845. ja 1871. aastal koostatud kaartidel-plaanidel näha nii Narva eeslinna põhjas, Peetri eeslinna läänes kui ka Joaorgu (Juhkentali) lõunas. Narva eeslinnade hulka kuulus ka Jaanilinn teisel pool Narva jõge. Eesti Vabariigi ajal kuni 1940. aastani kandis see linnajagu Jaani eeslinna nime. 20.sajandi linnaplaanidel Narva eeslinnast põhja pool oli Siivertsi, linna edelaosas Kadastiku ja Paemurru asula.
pisi|Vaade Narva jõelt Narva vanalinnale (1930–1940): Narva Jaani kirik, Narva Issanda Muutmise peakirik, Koidula puiestee ja Pimeaia tänav, Victoria bastion
pisi|Sõjajärgne Peetriplats
pisi|Sõjajärgne Suur tänav
Vanalinna hoonestus ja väljakujunenud tänavavõrk olid peaaegu muutumatutena püsinud läbi mitme võimuvahetuse ja nelja sajandi. Narva barokne linnasüda hävis teises maailmasõjas, NSV Liidu õhuväe märtsipommitamisel 1944. aastal. 

Hoonete varemed, mis oleksid vähemalt osaliselt olnud taastatavad, lammutati 1950. aastatel. Sõjakahjude kindlaksmääramise vabariikliku komisjoni hinnangul oli purustatud 75% Narva vanalinna muinsuskaitsealustest eramajadest. Samas hindasid tollased muinsuskaitsjad ning arhitektid paljusid hooneid taastamiskõlbulikeks ning seda hinnangut kinnitavad ka 1944. aastast pärit fotod. 1940. aastate teisel poolel koostasid arhitektid linnasüdame ülesehitusplaane. Joonistest jm dokumentidest ilmneb, et järk-järgult oli kavas piirkonna ajalooline ilme ja tänavavõrk võimalikult sõjaeelsega sarnasena taastada. 1947. aastal võeti Narva vanalinn riikliku kaitse alla. Kuivõrd restaureerimiseni ei jõutud, siis hooned lagunesid ning aasta-aastalt taastatavate hoonete arv üha vähenes.

1952. aastal valmis vanalinna alal esimene uusehitis, kinoteater Punane Täht. 1953. aastal määras Narva Linna TSN Täitevkomitee vanalinna varemed lammutamisele, mõni aasta hiljem kerkisid esimesed neli tüüpprojekti järgi ehitatud kortermaja Koidula tänaval. 1959. aastal valminud hoonestusprojekt nägi ette kogu vanalinna hoonestamise hruštšovkadega. Lagunevale raekojale leiti siiski uus funktsioon. Hoone taastati aastatel 1960–1963 Pioneeride paleena, kusjuures raekoja välisilme taastati esialgsega sarnasena. Raekoda oli ka ainus hoone, mis algsest restaureerimiskavast teostus.

1960. aastatel linnasüdame täisehitamise hoog rauges, elamuehitus peatus mitmeks aastakümneks.

1980. aastatel hakati taas unistama barokse Narva taastamisest. 1992. aastal valmis vanalinna regenereerimisplaan. Unistustele, aruteludele ja plaanidele vaatamata püsis Narva linnasüda 1990. aastatel muutumatu ilmega. Uue ja ajaloolise Narva lepitamise ideedeni arhitektuurivahenditega jõuti 2000. aastatel.
pisi|Narva vanalinn 1929. aasta linnaplaanil
 Narva vanalinna tänavate loetelu 
 1929. aasta linnaplaan  1912. aastalinnaplaan  1905. aasta linnaplaan  Tänava algus  Tänava lõpp Hermanni tänav  Hermani uulits  Германовая улица  Peetri plats  Ingeri tänav, Ivangorodis Suur tänav  Suur uulits  Вышгородская улица  Hermanni tänav  Kooli plats Vestervalli tänav  Westerwalli uulits  Вестервальская улица,Нарвская улица  Hermanni tänav  Pimeaia tänav Eha tänav  Wester uulits  Вестерская улица  Suur tänav  Viru tänav Viru tänav  Wiru uulits  Вирская улица  Vestervalli tänav  Koidu tänav Rüütli tänav  Rüütli uulits  Рыцарская улица  Vestervalli tänav  Koidula piustee Helsingi tänav  Helsingi uulits  Гельсингфорская улица  Viru tänav  Rüütli tänav Turu tänav  Turu uulits  Рыночная улица  Viru tänav  Rüütli tänav Raekoja plats  Turu plats       Mäe tänav  Aia uulits  Горная улица  Suur tänav  Koidula puiestee  Rahu tänav  Kiriku uulits  Кирочная улица  Mäe tänav  Vahe tänav Koidu tänav  Osterskaja uulits  Остерская улица  Mäe tänav  Rüütli tänav Koidula puiestee Aia uulits  Садовая улица  Mäe tänav  Pimeaia tänav Kalda tänav  Kalda uulits    Hermanni tänav  Pimeaia mag... Kooli tänav  Kooli uulits  Школьная улица  Suur tänav  Koidu tänav Pagari tänav  Pagari uulits  Булочная улица  Kooli tänav  Vahe tänav Vahe tänav  Wahe uulits  Раздельная улица  Suur tänav  Koidula puiestee Heinaturg  Heinaturg       Kooli plats  ...     Kraavi tänav  Kraawi uulits  Ровяная улица  Vestervalli tänav  Pimeaia tänav Sepa tänav  Sepa uulits  Кузнечная улица  Vahe tänav  Rakvere tänav Vaestemaja tänav  Hospidali uulits  Госпитальная улица  Vestervalli tänav  Pimeaia tänav  Vaeselapse tänav  Waestelaste uulits  Сиротская улица  Vestervalli tänav  Pimeaia tänav Lese tänav  Lese uulits    Moonaladu tänav  Sepa tänav Moonaladu tänav  Moonaladu uulits    Kraavi tänav  Vestervalli tänav Pimeaia tänav  Aia uulits  Садовая улица  Vestervalli tänav  Koidula puiestee Must tänav (idaosa)  Antoni uulits  Антоновская улица  Must tänav (lääneosa)  Vestervalli tänav

Vaata ka
 Narva Raekoja plats
 Hermann Poorteni maja
 Laurentz Numensi maja
 Levin Numensi maja
 Jakob Portaeusi maja
 Peeter I maja

Viited

Kirjandus
Schulbach, A. 1931. Daaniaegne Narwa. Narva. 
Süvalep, Arnold. 1936. Narva ajalugu I, Taani- ja orduaeg. Narva. 
Kenkmaa, R. 1937. Eesti linnade tekkimine ja arenemine 13. ja 14. sajandil. – Eesti ajalugu II, Eesti keskaeg. Tartu, 83–119. 

Välislingid
Early maps of Narva, vana.narvaplan.ee
Vaade Narvale Ivangorodist: https://ajapaik.ee/photo/126076/narva-old-town/https://www.muis.ee/museaalview/2275265
Kategooria:Narva ajalugu

Kategooria:Narva linnaosad