Smiltene kihelkond

Smiltene kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Smilten, läti keeles Smiltenes draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis.

 Ajalugu 
Smiltene kihelkond tekkis ilmselt juba XIII sajandil. Allikais on seda esmamainitud 1430. aastal.Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln - Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 602. Aastal 1613 ühendati see ajutiselt Trikāta kihelkonnaga,Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk. 543. seejärel allus kihelkond lühikest aega (aastani 1648) Rauna kihelkonnale; sealsed pastorid olid ametlikult Rauna kihelkonna abiõpetajad. Kihelkond kuulus kuni 1783. aastani Võnnu kreisi. Venemaa keisrinna Katariina II otsusega 3. juulil 1783. aastal moodustati Riia ja Võnnu kreisi osadest Riia asehaldurkonna Valga kreis, mille koosseisu kihelkond liideti. Pärast asehalduskorra kaotamist kuulus kihelkond 1796−1888 Võnnu-Valga kaksikkreisi koosseisu, seejärel taas Valga kreisi.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 40 õpilast, vallakoole ei olnud.Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evang.-Luther Gemeinden in Rußland : Ges. u. hrsg. von E.H. Busch. Mit 2 Kart. in Farbendruck, E.H Busch lk 549.

 Smiltene kihelkonna mõisad 
 Bānūži (Bahnus) rüütlimõis
 Biksēja (Wilkenpahlen) rüütlimõis
 Blome (Blumenhof, varem Stammer) riigimõis
 Cērtene (Zehrten) rüütlimõis
 Ikšele (Uexküllshof, varem Ninigal ja Ninigallshof) rüütlimõis
 Jaunbilska (Neu-Bilskenhof) rüütlimõis
 Pāpiņase (Papenhof) rüütlimõis
 Rauda (Raudenhof) rüütlimõis
 Smiltene (Smilten Pastorat) kirikumõis
 Smiltene (Schloß Smilten) rüütlimõis
 Zeltiņi (Selting) rüütlimõis
 Vecbilska (Alt-Bilskenhof) rüütlimõis

 Vaata ka 
 Smiltene piiskopilinnus

 Viited 

 Kirjandus 




Kategooria:Läti kihelkonnad