Kaagvere mõis

Kaagvere mõis (saksa keeles Kawershof) oli mõis Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisasüda Kastre valda Pupe külla.
pisi|Kaagvere mõisa park
pisi|Kaagvere mõisa park
Ajalugu
Esmateade mõisa kohta pärineb aastast 1544 (Fyfhusen, hiljem Kawershof). Mõis kuulus perekond Kawerile, kelle järgi sai mõis saksakeelse nimeKaagvere mõis, Eesti Ajalooarhiiv,  EAA.1383. 1544. aastast oli mõisa omanik Tartu piiskopkonna stiftifoogt Peter Stackelberg, kes pärandas mõisa oma pojale Reinhold Stackelbergile. Poola kuningas Stefan Batory andis mõisa Tartu kodanikule Berend Mestmannile ja pärast tema surma Ewert Unferfehrtile. 1601. aastal sai Kaagvere mõisa omandiõiguse Christian Allfeldt. Tema järel valdas mõisa Johann Wolter von Plettenberg (suri pärast 1651) ja seejärel tema teener Joachim Simonsson. Viimase valduses oli mõis kuni 1627. aastani. 

1645. aastal kinnitas Rootsi kuninganna Kristiina omandiõiguse Fromhold von Tiesenhausenile. 1726. aastal müüs tema pojapoeg mõisa Võnnu Jakobi koguduse pastorile  Johannes Svenskele (Swenske) (u 1675−1727), kelle pärijad pantisid 1786. aastal mõisa krahv Johann Gottlieb von Münnichile (1740−1813), kes sai 1797. aastal mõisa omanikuksKaagvere mõis (Võnnu  khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis. 

1815. aastal omandas tema tütar vabaproua Marie Ernestine von Nolcken (1768−1845) Mooste, Luunja ja Kaagvere mõisa. Nolckenite suguvõsa omandusse jäi mõis kuni võõrandamiseni. Viimane omanik enne võõrandamist oli vabahärra Eduard Georg von Nolcken (1875−1941).

Mõisate riigistamise järel anti Kaagvere mõisa hooned 1920. aastal Tartu linnale.
1920. aastal tehti Kaagvere mõisahoonesse emade ja rinnalaste koduTartu linna waestehoolekandest ning emade- ja lastekaitsest läinud aastal., Päewaleht, nr. 125, 11 mai 1924, 1926. aastast oli seal Kaagvere lastekoduPäev Kaagvere lastekodus (1937), Eesti Kultuurfilmi ringvaade nr. 114, 1/5. 1941. aastal, teine maailmasõda hävis Kaagvere mõisahäärber pommirünnakutes, 1957. aastal ehitati mõisahoone vundamendile uus külgtiibadega maja lastekodule.
pisi|Vaade Kaagverele
1965. aastal hakkas hoonestuses tööle Erikutsekool nr 34, mis andis üldharidust ning õpetas õmblemist ja köögiviljakasvatust käitumishälvetega tüdrukuteleKaagverre kerkib erikooli linnak, Tartu Postimees, 10. veebruar 2014. Eesti taasiseseisvumise järel nimetati õppeasutus ümber Kaagvere erikooliks. 2015. aastal moodustati mitme erikooli (sh Kaagvere erikooli) baasil Maarjamaa Hariduskolleegium.Tapa erikoolist sai Maarjamaa Hariduskolleegiumi Valgejõe keskus, 4. september 2015 (vaadatud 21.06.2017)

Mõisaansambel

 Viited 

 Välislingid 
Kaagvere mõis (Võnnu  khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kirjandus
Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 25-7.
Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 104-7.

Kategooria:Liivimaa fideikomissmõisad
Kategooria:Võnnu kihelkond
Kategooria:Tartumaa mõisad
Kategooria:Kastre vald
Kategooria:Stackelbergide mõisad
Kategooria:Nolckenite mõisad
Kategooria:Tiesenhausenite mõisad
Kategooria:Dückerite mõisad