Mokili keel

Mokili keel (inglise keeles Mokilese, Mokil, Mwoakilese, Mwoakiloahttp://www.ethnologue.com/language/mkj) on Austroneesia hõimkonda, täpsemalt Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Mokili (Mwoakiloa) atollil Karoliinide idaosas, Pohnpei saarel ja vähesel määral ka USA-s. Kõikidel aladel kokku on umbes 1500 kõnelejat, neist Mikroneesias 1050 ja Mokili atollil alla 500. (Kõnelejate hulga andmed pärinevad aastast 1979.)
Keele struktuur

Fonoloogia

Kuna mokili keel on Pohnpei dialekt, siis on sellel samasugune tähestik.

Täishäälikud ja diftongid 
a	e	i	o	oa	u	ai	au	ei	eu	oi	ou
[a]	[e]	[i]	[o]	[oa]	[u]	[ai]	[au]	[ei]	[eu]	[oi]	[ou] 

Kaashäälikud
d	k	l	m	mw	n	ng	p	pw	r	s	t	w
[t]	[k]	[l]	[m]	[mw]	[n]	[ɳ]	[p]	[pw]	[r]	[s]	[ʧ]	[w]

+ Täishäälikud   Esivokaalid  Keskvokaalid  Tagavokaalid Kõrged  i   u Keskkõrged  e   o Keskmadalad  e   oaMadalad   a   		 

+ Kaashäälikud  Labiaalsed  Apikaalsed  Palataalsed  VelaarsedKlusiilid e stophäälikud  p  d  j  k Frikatiivid e hõõrdhäälikud 	 s  Nasaalid e ninahäälikud  m  n   ngLateraalid e külghäälikud   l  Flap 'id e ühekordsed värihäälikud   r  http://scholarspace.manoa.hawaii.edu/bitstream/handle/10125/9910/uhm_phd_7801046_r.pdf?sequence=2

Süntaks
Sõnajärg lauses on SVO: subjekt, verb, objekt.

Morfoloogia
1) Instrumentaali ja komitatiivi tunnus on –ki.

2) Nimisõnafraasi saab moodustada koos numbriliste prefiksitega. Nimisõnafraas koosneb nimisõnast ja numbrist, kus viimane jaguneb veel omakorda numeraaliks ja klassifikatsiooniks ehk skemaatiliselt näeb see välja nii:
Numbriliste klassifikatsioonide tüvelõpud: 
 -men = elusolendid (inimesed, linnud, loomad)
 -pas = pikemad/suuremad objektid (pliiats, laul jne)
 -kij = asjad, mis koosnevad osadest või tükkidest
 -w = üldine klassifitseerija 

3) Sõnades (numbrites) saab esineda ka täishäälikute kadu/väljajättu, kui kasutatakse eelmises punktis väljatoodud tüvelõppe: 

4) Tegusõnade pööramisel on isikute lõppudel mitmeid võimalusi. 
Kui sõna tüvi lõppeb täishäälikuga, tuleb kasutada neid lõppe:

   Ainsus  Kaksus (duaal)  Mitmus  Kaugsus1. isik  Inklusiiv   -sa  -sai  -hs  Eksklusiiv  -i(oa) -ma  -mai -mi 2. isik   -mw(en)  -mwa  -mwai  -mwi3. isik   -a  -ra  -rai  -hr  Konstruktiiv  -n 	

Kui sõna tüvi lõppeb kaashäälikuga, tuleb kasutada neid lõppe:  

   Ainsus  Kaksus (duaal)  Mitmus  Kaugsus1. isik  Inklusiiv   -isa  -isai  -ihs  Eksklusiiv  -ihoa -ima  -imai -imi 2. isik   -imwen  -imwa  -imwai  -imwi3. isik   -in  -ira  -irai  -ihr  Konstruktiiv  -in  

Arvsõnad
Mokili keeles on arvsõnade väljendamiseks palju võimalusi. Enamik mokili keelt kõnelevaid inimesi aga nimetaksid kõigepealt variandid tulbas a). 

   a  b  c  d  1  ew  emen  apas  ekij  2  riaw  roahmen  rahpas  riahkij	3  jiluv  jilmen  jilpas  jilkij	4  pahw  pahmen  pahpas  pahkij	5  limoaw  limmen  limpas  limkij6  wonow  wonmen  wonpas  wonkij7  ijuw  ijmen  ijpas  ijkij	8  waluw walmen  walpas  walkij9  duoaw  dohmen  dohpas  dohkij	10  eijek 					
	a) tulba numbreid kasutatakse määratletud e definiitsetest asjadest rääkides nt: puk riaw – kaks raamatut.
	b) tulba numbreid tuleb kasutada inimeste või loomade arvu väljendamisel. [ a) tulba numbreid kasutada ei tohi ] Nt: woal roahmen – kaks meest.
	Määratlemata e indefiniitsetest asjadest rääkides tuleb kasutada numbreid tulpades c) ja d). nt: suhkoa rahpas – kaks puud; me dohkij – üheksa asja. 

Mokili keeles on ka teatud grupp numbreid (1-9), mida ei kasutata nimisõnade loendamiseks. 

1  oahd2  ari 3  ejil 4  oapoang 5  alim6  ohn7  eij8  awal9  adu 

Nende numbrite põhjal moodustatakse nädalapäevade nimetused. Nädalapäevade moodustamiseks kasutatakse morfeemi –ni ja see liidetakse numbrile: 

 ni + oahd = nioahd – esmaspäev
 niari – teisipäev
 niejil – kolmapäev
 nioapoang – neljapäev
 nialim – reede 

Nädalavahetuse väljendamiseks aga see süsteem ei toimi, laupäeva ja pühapäeva kohta on neil veel eraldi sõnad: 
 rehn koaunop – laupäev
 rehn joarwi - pühapäev

Keelenäide
John johnpadahk-men 
John on õpetaja 

Ih mine Hawaii
Ta on Havail. 
Harrison 1976: 142, 209http://wals.info/languoid/lect/wals_code_mok

Kajelehlia 
Üldine tervitus
Ia koanila?
Kuhu sa lähed? 

Ngoah mweoku kaua
Ma armastan sind

Kirjaviis
Kasutab ladina tähestikku. [1]

Huvitavat 
Kui näiteks saksa keeles tähendab sõna Hand vaid labakätt ja sõna Arm käe kogu ülejäänud osa, siis mokili keeles on süsteem sama kui eesti keeleski, kus me üldistame ja kasutame mõlemaks väljenduseks üht terminit. Mokili keeles: poa. Sõrmede kohta on aga 2 erinevat väljendust: jaid ja jandin poa.

Viited

Välislingid
 „Mwoakilese laul”

Kategooria:Mikroneesia keeled
Kategooria:Mikroneesia Liiduriigid