Japi keel

Japi keel on Mikroneesia keel. Japi keel on oma klassifitseeringult Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ning on Mikroneesia keelte hulka kuuluv elav keel. Japi keelt kõneldakse Mikroneesias, mis on üks Okeaania piirkond (lõunasse jääb Melaneesia ja itta Polüneesia). Japi keelt räägitakse Karoliinidel (ehk Mikroneesia Liiduriigis), Yapi saarel (koosneb neljast saarest, moodustades Yapi osariigi) ja lisaks veel kümnel saarel. Samuti ka Ameerika Ühendriikides. Japi keele kõnelejaid on Mikroneesias 6590 (1987. aasta seisuga). Rääkijaid kõikides riikides kokku on 7390.

 Arvsõnad 1–10 japi keeles 
+  rep  üks ru  kaks delip  kolm eniηek  neli nal  viis nel  kuus me-dlip  seitse me-ruk  kaheksa me-rep  üheksa ragak  kümme 

 Kirjaviis 
Japi keeles kasutatakse ladina tähestikku.

 Keele struktuuri andmed 
Foneetika

 VOKAALID lühikesed vokaalid  a    ä    e  ё  i    o    ö    u    [ʌ]    [a]   [ɛ]  [æ]  [ɪ]  [ɔ]  [œ]  [ʊ] pikad vokaalid  aa    ae    ee    ea   ïï    oo    oe    uu    [ɑː]    [aː]    [eː]    [æː]   [iː]   [ɔː]    [œː]    [ʊː]   

 KONSONANDID  b   ch   d  f g    h   j   k kˈ  l   lˈ   m   mˈ    n  nˈ    [β]    [ʃ]   [ð]   [f]  [x]  [h]   [j]  [k] [kˈ][l][lˈ] [m]  [mˈ] [n][nˈ]  ng   ngˈ   p    pˈ  q   r   s     t    tˈ   th    thˈ   w    wˈ  y  yˈ   [ŋ][ŋˈ] [p] [pˈ][ʔ]  [r]    [s]   [t]   [tˈ] [θ][θˈ] [w]  [wˈ]  [j][jˈ]  

Fonoloogia
Japi keele silbistruktuur on üsna kompleksne.

Vokaalide iseärasusi:
Vokaalide hulk on japi keeles võrdlemisi suur (14).
Ei esine eeslabiaalseid vokaale (eesvokaale, mis on ühtlasi labiaalsed (huuled on ümardatud)).
Konsonantide iseärasusi:
Ei esine ühtegi uvulaarset konsonanti (häälduskoht kurgunibu].
Esinevad helitud ja glotaalsed (häälduskoht häälepilu, glotis) konsonandid.
Lateraalidest (külghäälikud ehk õhk voolab vabalt mööda keele külgede) on /l/ ja pole ühtegi tõkestavat lateraali.
Konsonantide puhul esineb 'th' kõla.

Morfoloogia
Afiksite esinemine on võrdlemisi väike.
Eituse puhul kasutatakse abisõna.

Grammatilised kategooriad:
 ISIKainsus  mina  gaeg   sina  guur  tema  qiir duaalne  meie kaks (inklusiivne) gadow  meie kaks (eksklusiivne)  gamow  teie kaks  gimeew  nemad kaks  yow  mitmus  meie (inklusiivne)  gadaed  meie (eksklusiivne) gamaed  teie   gimeed  nemad    yaed 

ARV

Arvu klassifikatsioon on japi keeles rikkalik. Japi keeles on 43 klassifitseerijat.

TEGUMOOD

Umbisikulise (passiivse) tegumoe konstruktusioonid puuduvad.

MÄÄRATUS EHK DEFINIITSUS

Japi keeles on kolm artiklit, mis kõik eelnevad nimisõnale: 	
fa-määrav,ba-ainsuse umbmäärane ja ii-kasutatakse valikuliselt enne isikunimesid.

 INGLISE KEELE NÄITEL fa     rea    kaarroo   the   SG    car  'the car'  ba  kaarroo    a   car     'a car'  ii  Tamag     The: PERSONAL Tamag   'Tamag (a man's name)'  

Süntaks
Sõnajärjetüüp on japi keeles VSO (verb-subjekt-objekt).

+ Näide 1 Bea    mool    Tamag.  OLEVIK  magab  Tamag  'Tamag magab' 

+ Näide 2 Kea    guy    Tamag    Tinag.   Meess. nägi:teda(naiss.) Tamag  Tinag   'Tamag nägi Tinagi' 

Japi keeles esinevad eessõnad.
Genitiivi ehk omastava käände ja nimisõna järjekord on japi keeles nimisõna-genitiiv.
Omadussõna ja nimisõna järjekord on japi keeles nimisõna-omadussõna.
Demonstratiivi ja nimisõna järjekord on japi keeles nimisõna-demonstratiiv.
Arvsõna ja nimisõna järjekord on japi keeles arvsõna-nimisõna.
Relatiivlause ja nimisõna järjekord on japi keeles nimisõna-relatiivlause.
Määrsõna ja omadussõna järjekord on japi keeles määrsõna-omadussõna.

 Keelenäide 
Gubine gidii mani gargeleg nga faileng nibapuf matt'awen nge rogon. Bay laniyan nipii e nam, ere ngauda ted matt'aawen e chaa niba chugur ngoded nimod walag dad.

Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim.

(ÜRO Inimõiguste Deklaratsiooni Artikkel 1)

 Huvitavat japi keele kohta 
Japi keelt peetakse elavaks keeleks, kuna on veel inimesi, kes õpivad seda esimese keelena. Siiski on kõnelejate arv suhteliselt väike ja inglise keele mõju on väga tugev, mistõttu tunnevad kohalikud muret oma keele jätkusuutlikkuse pärast.
Video japi keele kohta: https://www.youtube.com/watch?v=6wa4lJ5ER78
Noored räägivad teise keelena inglise keelt, vanem põlvkond jaapani keelt.
Japi keeles on kasutusel ka selliseid sõnu, mis on pärit jaapani, inglise, saksa ja hispaania keelest. 
Mikroneesia Liiduriigi ametlik keel on inglise keel, kuid neljas osariigis räägitakse ka teisi keeli (ulithi keelt, voleai keelt ja satavali keelt). Yapi osariigis on ametlik keel japi keel.
Japi-inglise sõnaraamat http://www.trussel2.com/yap/

 Viited 

Kategooria:Mikroneesia keeled
Kategooria:Mikroneesia Liiduriigid