Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas tegutsev rakenduskõrgkool, mis koolitab tervise- ja heaoluvaldkonna spetsialiste. Õppetöö toimub Tallinnas ning Kohtla-Järvel.

Õppeasutuse alguseks peetakse 16. oktoobrit 1940, mil loodi Tallinna Õdede Kool; järgnevatel kümnenditel muutus korduvalt asutuse nimi ning 28. veebruaril 2005 anti koolile riigi rakenduskõrgkooli staatus ja võeti kasutusele praegune nimi Tallinna Tervishoiu Kõrgkool. Rektor on alates 2006. aastast Ülle Ernits.

Kõrgkoolis toimub õpe kolmel õppeastmel: magistriõppes, rakenduskõrgharidusõppes ja kutseõppes.

Ajalugu
Eelkäijad ja sõjaaegne algus (1940–1945)
Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli asutamise ajaks peetakse 16. oktoobrit 1940, mil loodi Tallinna Õdede Kool. Uue kooli rajamise otsus võeti vastu juba enne 1940. aasta juunipööret, kuid õppetöö algas alles Eesti NSV tingimustes. Kool asutati eesmärgiga koolitada õdesid ja velskrite abipersonali vastavalt toona kehtestatud meditsiinihariduse standarditele.

5. mail 1941 liideti Tallinna Õdede Kool ja vaid mõni kuu varem asutatud Tallinna Velskrite Kool, mille tulemusel hakkas õppeasutus kandma nime Tallinna Meditsiiniline Keskkool. Kool tegutses selle nime all kuni Saksa okupatsioonini.

14. oktoobril 1941 taastati Saksa väegrupi Nord tagala juhataja käskkirjaga enamiku Eesti asutuste endisaegsed nimed. Selle otsusega muudeti ka Tallinna Meditsiiniline Keskkool tagasi Tallinna Õdede Kooliks. Novembris seoti kool Eesti Rahva Ühisabiga, mille kaudu korraldati kooli tegevust Saksa okupatsiooni ajal.

Sõja-aastatel jätkus eestikeelne meditsiiniõpe paralleelselt ka Venemaal Tambovi linnas, kus 2. mail 1943 alustas tegevust Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Erivelskrite-Ämmaemandate Kool. Seoses Saksa okupatsiooni lõppemisega Eestis toodi kool 1944. aasta oktoobris ja novembris Tallinnasse ning liideti Tallinna Õdede Kooliga. Uue ühendkooli nimeks sai Tallinna Meditsiiniline Keskkool, mille variatsioone kasutati 1960. aastani.

1944/1945. õppeaastal asus koolis õppima 170 õpilast, kellest 27% oli varem Tambovis õppinud. 

Institutsionaliseerumine ja laienemine (1945–1991)
Alates 1945. aastast kandis kool nime Vabariiklik Tallinna Meditsiiniline Keskool, kuid 1950. aastal muudeti sõnade järjekorda nimes ja kool tegutses Tallinna Vabariikliku Meditsiinilise Keskkooli nime all. 1960. aasta jaanuaris muudeti kooli nimi Tallinna Meditsiiniliseks Kooliks ning 1964. aastal Tallinna Meditsiinikooliks, mis jäi püsima kuni 2005. aastani.

Aastatel 1945–1966 korraldas Tallinna Meditsiinikool ka meditsiini- ja õendusõppe andmist Ida-Virumaal, kuid 1966. aastal eraldati kooli Kohtla-Järve osakond iseseisevaks Kohtla-Järve Meditsiinikooliks.

1968–1980 töötas Tallinna meditsiinikooli direktorina Alfred Raamat, kelle ametiajal valmis üliõpilaskodu väljaspool Tallinna õppivatele õpilastele ning 1977. aastal ka Kännu tänava koolihoone, tänu millele saadi seni üle linna toimunud õppetegevus koondada ühte kompleksi.

Üleminekuperiood ja reformid (1991–2005)
Alates 1992. aastast võeti kooli vastu õppijaid ainult keskhariduse baasil ning 1996. aastast alustati järkjärgulist üleminekut kõrgharidusele.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool (alates 2005)
28. veebruaril 2005 anti koolile riigi rakenduskõrgkooli staatus (Vabariigi Valitsuse korraldus nr 118) ning asutus jätkas tegevust Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli nime all. Kõrgkooli esimeseks rektoriks (2005–2006 rektori kohusetäitja) sai Ülle Ernits, kes oli 2001–2002 olnud Tallinna Meditsiinikooli direktori kohusetäitja ning 2002–2005 direktor.

2006. aastal korraldati ümber Kohtla-Järve Meditsiinikool, mis muudeti Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli struktuuriüksuseks. Järgmisel aastal alustati koostöös SA Pärnu Haiglaga ka õppe läbiviimist Pärnus.

2013. aastal akrediteeriti kõrgkool institutsionaalselt seitsmeks aastaks ning samal aastal viidi läbi kutseõppe kvaliteediprojekt.

2014. aastal avati kõrgkooli Tallinna õppehoones ümber ehitatud raamatukogu, mis paikneb Kännu tänava õppehoone esimesel korrusel ja hõlmab kahte korrust. Järgmisel aastal tähistas kõrgkool 75. aastapäeva ning Tallinna õppehoones avati simulatsioonikeskus, farmaatsialaborite kompleks ja terviseedenduse näidisloenguruum.

2016. aastal viidi läbi õppekavagruppide kvaliteedihindamine, avati tegevusjuhendaja ja sterilisatsioonitehniku IV taseme õppekavad.

2018. aastal valmis Kännu tänava õppehoone juurdeehitus, mis ühendas kaks hooneosa ja lisas üle 600 ruutmeetri õppe- ja tööpinda, sealhulgas kiirabiauto simulatsiooniruumi, klassiruume ja töötajate kabinette. Samal aastal avati terviseteaduse magistriõppekava, millel alustas õpinguid 30 üliõpilast.

2021. aastal akrediteeriti kõrgkool uuesti institutsionaalselt.

Koolijuhtide loend
 Nimi Ametiaeg Märkused Eduard Soonets 16. oktoober 1940 – 16. veebruar 1941 Tallinna Õdede Kooli juhataja Hans Viinapuu 16. veebruar 1941 – 1. juuli 1941 Tallinna Õdede Kooli ja Tallinna Velskrite Kooli juhataja, nende liitmise järel Tallinna Meditsiinilise Keskkooli direktor Zinaida Saar 1. juuli 1941 – 1. august 1941 Tallinna Meditsiinilise Keskkooli ajutine juhataja Elmar Jakobson 1. august 1941 – oktoober 1941 Tallinna Meditsiinilise Keskkooli direktor. Seoses sõjasegadusega pole ametiaja täpne lõpuaeg teada ilmselt vakantne november 1941 – oktoober 1942 Seoses sõjasegadusega on täpne juhtimisstruktuur ebaselge Boris Voogas oktoober 1942 – märts 1943 täitis ühtlasi Eesti Rahva Ühisabi Tervishoiuosakonna juhataja kohuseid ning tegeles kõigi selle alluvuses olevate asutustega Paul Teas mai 1943 – september 1944 viimane Saksa okupatsiooni aegne Tallinna Õdede Kooli juht Voldemar Saulin mai–detsember 1943 Tambovis tegutseva ENSV Erivelsker-Ämmaemandate Kooli direktor Valentin-Roland Savi detsember 1943 – detsember 1944 Tambovis tegutseva ENSV Erivelsker-Ämmaemandate Kooli direktor Valter Pärtelpoeg 1. oktoober 1944 – 12. jaanuar 1945 Tallinna Meditsiinilise Keskkooli direktori kohusetäitja Voldemar Saulin 12. jaanuar 1945 – aprill 1946 Tallinna Meditsiinilise Keskkooli direktor. Ametist vabastamise täpne aeg on teadmata Justin Norman 1. mai 1946 – 6. aprill 1950 Vabariikliku Tallinna Meditsiinilise Keskkooli direktor Linda Espar 6. aprill 1950 Vabariikliku Tallinna Meditsiinilise Keskkooli direktori kohusetäitja ühe päeva jooksul; varem oli olnud direktori asetäitja Peeter Kukk 7. aprill 1950 – 16. juuli 1959 Vabariikliku Tallinna Meditsiinilise Keskkooli direktor Uno Meikas 17. august 1959 – 5. mai 1960 Tallinna Vabariikliku Meditsiiniline Keskkooli direktor, alates 20. jaanuarist 1960 Tallinna Meditsiinilise Kooli direktor Niina Tihase 5. mai 1960 – 28. detsember 1964 Tallinna Meditsiinilise Kooli direktor, alates 12. detsembrist 1964 Tallinna Meditsiinikooli direktor Argo Rooks 28. detsember 1964 – 8. aprill 1968 Tallinna Meditsiinikooli direktor Alfred Raamat 8. aprill 1968 – 1. veebruar 1980 Tallinna Meditsiinikooli direktor Hella Tomson 1. veebruar 1980 – 16. jaanuar 1981 Tallinna Meditsiinikooli direktori kohusetäitja ja direktor Pavel Petruhhin 17. jaanuar 1981 – 20. jaanuar 1982 Tallinna Meditsiinikooli direktori kohusetäitja ja direktor Arkadi Michelson 20. jaanuar 1982 – 31. august 1995 Tallinna Meditsiinikooli direktor Mai Lipping 31. august 1995 – 16. oktoober 1995 Tallinna Meditsiinikooli direktori kohusetäitja Raimond Lihtmaa 16. oktoober 1995 – 7. detsember 2001 Tallinna Meditsiinikooli direktor Ülle Ernits alates detsember 2001 Tallinna Meditsiinikooli direktori kohusetäitja (detsember 2001 – 2002), direktor (2002–2005), Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli rektori kohusetäitja (2005–2006), rektor (alates 2006)

Juhtimine
Tallinna Tervishoiu Kõrgkool on Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigiasutus, mis tegutseb kõrgharidusseaduse ja kutseõppeasutuse seaduse ning oma põhimääruse alusel.
f
Kõrgkooli juhib rektor, kes vastutab kõrgkooli akadeemilise, haldus- ja finantsjuhtimise eest. Rektor esindab kõrgkooli, juhib kõrgkooli nõukogu tööd ning nimetab ametisse prorektorid ja muud juhtivtöötajad. Rektor valitakse avaliku konkursi korras kuni viieks aastaks ning töölepingu sõlmib valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud esindaja. Alates 2006. aastast on kõrgkooli rektoriks Ülle Ernits.

Igapäevast juhtimist toetab rektoraat, kuhu kuuluvad prorektor(id), finants- ja haldusdirektor ning teised rektori nimetatud isikud. Rektoraat koordineerib õppe- ja kvaliteedijuhtimist, teadus- ja arendustegevust ning strateegilist planeerimist.

Kõrgkooli kõrgeim kollegiaalne otsustuskogu on kõrgkooli nõukogu. Selle koosseisu kuuluvad rektor (nõukogu esimees), prorektor(id), finants- ja haldusdirektor, õppestruktuuriüksuste juhid, akadeemiliste töötajate ja üliõpilaskonna esindajad. Üliõpilased moodustavad vähemalt viiendiku nõukogu koosseisust ning osalevad kõigis olulisemates otsustusprotsessides. Nõukogu kinnitab kõrgkooli arengukava, õppekavad ja õppekorralduseeskirja, kehtestab vastuvõtutingimused, akadeemiliste töötajate kvalifikatsiooninõuded ja eelarve, samuti võib avaldada rektorile umbusaldust.

Kõrgkooli ja ühiskonna sidustamiseks tegutseb nõunike kogu, mis annab soovitusi õppekavade, koostöösuhete ja strateegiliste prioriteetide arendamiseks. Nõunike kogu on nõuandev organ ega langeta siduvaid otsuseid.

Kõrgkooli struktuur koosneb õppestruktuurist ja haldusstruktuurist. Õppestruktuur hõlmab keskusi, õppetooli ja osakondi, mida juhib õppeprorektor, samal ajal kui haldusstruktuuri ja tugiteenuseid juhib finants- ja haldusdirektor.

Üks kõrgkooli struktuuriüksus asub Kohtla-Järvel, kus viiakse läbi õppetööd tervishoiu ja sotsiaalvaldkonna õppekavadel.

Kõrgkooli üliõpilaskond ja selle üliõpilasesindus osalevad kõrgkooli juhtimises, esindades tudengeid nõukogus ning teistes otsustus- ja nõuandvates kogudes.

Kõrgkooli ametlik ingliskeelne nimi on Tallinn Health University of Applied Sciences.

Rahastamine ja eelarve
Kõrgkooli tegevust finantseeritakse riigieelarvest, põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadud tulust ning muudest vahenditest. Teadus- ja arendustegevuse rahastamine toimub teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduses sätestatud alustel ja korras. 

Kõrgkooli eelarve kiidab heaks nõukogu ning kinnitab rektor vastavalt põhimääruses sätestatud pädevusele. Samuti kehtestab nõukogu tasuliste teenuste tasu määramise alused ja korra ning kinnitab riigieelarveliste vahendite ja majandustegevuse tulu kasutamise korra.

2024. aasta majandusaasta aruande kohaselt oli Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli kogueelarve ligikaudu 11 miljonit eurot. Tööjõukulud moodustasid ligikaudu 70% kõrgkooli kogukuludest, ulatudes 7,75 miljoni euroni.

Lisaks riigieelarvelisele rahastusele teenib kõrgkool omatulu põhitegevusega seotud tasulistest teenustest. Nende hulka kuuluvad muu hulgas täiendus- ja täienduskoolitus, mikrokvalifikatsioonid, rakendusuuringud ja lepinguline arendustöö, erialane nõustamine ning muud põhimääruses lubatud teenused. Tasuliste teenuste osutamise tingimused ja tasu määramise korra kehtestab kõrgkooli nõukogu.

Kõrgkoolikompleks
Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli õppe- ja tööruumid paiknevad peamiselt Tallinnas ning Kohtla-Järvel. Kõrgkoolikompleks hõlmab õppehooneid, spetsialiseeritud õpperuume ja laboreid ning tugiteenuseid, mis toetavad õppe- ja teadustegevust.

Peahoone
Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli peahoone asub Tallinnas aadressil Kännu 67. Hoones paiknevad auditooriumid, seminariruumid, laborid, raamatukogu ning administratiiv- ja tugiteenuste ruumid.

1977. aastal valminud õppehoone võimaldas koondada senini mitmes Tallinna paigas toimunud õppetöö ühte kompleksi. Hoone on ajas läbinud mitmeid rekonstrueerimis- ja laiendusetappe, sealhulgas 2018. aastal valminud juurdeehituse, mis ühendas kaks hooneosa ning suurendas õppe- ja tööpindade mahtu.

Kohtla-Järve struktuuriüksus
Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli Kohtla-Järve struktuuriüksus asub Kohtla-Järvel Kukruse linnaosas aadressil Lehe 12. 

Struktuuriüksus kujunes välja 1966. aastal asutatud Kohtla-Järve meditsiinikooli baasil ning liideti Tallinna Tervishoiu Kõrgkooliga 2006. aastal. 

Kohtla-Järvel viiakse läbi tervishoiu- ja sotsiaalvaldkonna tasemeõpet, sealhulgas õdede, hooldustöötajate ja terviseedendajate ettevalmistamist, lähtudes piirkondlikust tööjõuvajadusest. Õppetöö toimub spetsiaalselt kohandatud õpperuumides ja laborites, mis toetavad praktilist õpet ning koostööd kohalike tervishoiu- ja hoolekandeasutustega.

Spetsialiseeritud õpperuumid ja laborid
Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis on mitmeid erialaspetsiifilisi õpperuume ja laboreid, mis toetavad praktilist õpet tervishoiu- ja heaoluvaldkonnas. Nende hulka kuuluvad simulatsioonikeskus, kiirabiauto simulatsiooniruum, farmaatsialaborid, hambatehnika ja optomeetria õpperuumid ning tervisedenduse õpperuumid.

Simulatsioonikeskus võimaldab harjutada kliinilisi olukordi õppeotstarbel ning toetab interdistsiplinaarset õpet. Spetsialiseeritud õpperuume on arendatud etapiviisiliselt vastavalt õppekavade vajadustele.

Tugiteenused
Kõrgkool võimaldab õppijatel ja töötajatel kasutada mitmesuguseid tugiteenuseid, sealhulgas raamatukogu-, IT- ja õppekorraldusteenuseid. Raamatukogu asub Tallinna õppehoones ning toetab õppetööd erialase kirjanduse ja andmebaasidega.

Lisaks pakutakse üliõpilastele õpi- ja karjäärinõustamist ning vajaduspõhist psühholoogilist nõustamist. Tugiteenuste eesmärk on toetada õppijate õpinguid ning kõrgkooli igapäevast toimimist.

Õppekavad ja teadustegevus
Õppekavad
Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis õpetatakse tervise- ja heaoluvaldkonna erialasid kolmel õppetasemel: magistriõppes, rakenduskõrgharidusõppes ja kutseõppes. 

Kõikide tervishoiualade õpe toimub täiskoormusega ning igal õppeaastal tuleb läbida vähemalt 60 ainepunkti (EAP/EKAP) mahus õppetööd ja sooritada kõik õppekavas ettenähtud eksamid ja arvestused. Õppetöö toimub valdavalt eesti keeles, kuid üliõpilastele, kelle emakeel ei ole eesti keel, pakutakse vajaduspõhist täiendavat eesti keele õpet.

2025/2026. õppeaastal toimub õppetöö Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis järgmistel õppekavadel:
Magistriõpe
Terviseteadus – 1,5 aastat, 90 EAP

Rakenduskõrgharidusõpe
Ämmaemand – 4,5 aastat, 270 EAP
Farmatseut – 3 aastat, 180 EAP
Hambatehnik – 3,5 aastat, 210 EAP
Optometrist – 3,5 aastat, 210 EAP
Tegevusterapeut – 4 aastat, 240 EAP
Tervisedendus – 3 aastat, 180 EAP
Õde – 3,5 aastat, 210 EAP
Assistant Pharmacist (õppekeel inglise keel) – 3 aastat, 180 EAP

Kutseõpe
Abivahendispetsialist – 1 aasta, 60 EKAP
Hambaraviassistent – 1 aasta, 60 EKAP
Hooldustöötaja – 1,5 aastat, 90 EKAP
Erakorralise meditsiini tehnik – 1 aasta, 60 EKAP
Lapsehoidja tase 4 – 1 aasta, 60 EKAP
Lapsehoidja tase 5 – 0,5 aastat, 30 EKAP
Sterilisatsioonitehnik – 1 aasta, 60 EKAP
Tegevusjuhendaja – 1 aasta, 60 EKAP
Tervishoiusekretär – 1 aasta, 60 EKAP
Õpilased ja personal
Õpilaste arv ja koosseis
2024. aasta majandusaasta aruande järgi võeti immatrikuleerimise perioodil 11. november 2023 – 10. november 2024 Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli vastu kokku 876 õppurit, kellest 567 asus õppima rakenduskõrgharidusõppe õppekavadele. Teiste seas võeti sel perioodil vastu 444 õe, 48 farmatseudi ja 25 tegevusterapeudi õppekava üliõpilast. Samuti toimus vastuvõtt tervisedenduse õppekavale Kohtla-Järve struktuuriüksuses.

Terviseteaduse magistriõppesse võetakse ligikaudu 40 üliõpilast õppeaastas.

Õppejõud ja töötajad
2024. aasta lõpu seisuga töötas Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis 198 töötajat, kellest 138 olid akadeemilised töötajad, 44 tugitöötajad ja 16 haldustöötajad.

Akadeemilistest töötajatest 15 omasid doktorikraadi ning 92 magistrikraadi. Magistri- või doktorikraadiga akadeemiliste töötajate osakaal moodustas 78%.

Lisaks kaasati 2024. aastal õppetöösse 195 külalisõppejõudu, kellest enamik olid eriala praktikud, ning 11 välisõppejõudu.

Üliõpilaselu
Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli üliõpilased moodustavad üliõpilaskonna, kellel on seadusest tulenev õigus omavalitsusele. Üliõpilaskonna huve esindab üliõpilasesindus, mis osaleb kõrgkooli otsustus- ja nõuandvates kogudes ning valib üliõpilaste esindajad kõrgkooli nõukogusse.

Üliõpilasesinduse tegevuse toetamiseks nähakse ette eraldi rahalised vahendid kõrgkooli eelarves, mida esindus kasutab iseseisvalt vastavalt oma põhikirjale.

2024. aastal osalesid üliõpilased erialastel konverentsidel, seminaridel ning rahvusvahelistes õppe- ja koostööprojektides, sealhulgas Blended Intensive Programme (BIP) kursustel koos välispartneritega.

Kõrgkool osutab üliõpilastele psühholoogilise nõustamise teenust; 2024. aastal kasutas seda 38 õppurit.

Vaata ka

Viited

Kategooria:Eesti rakenduskõrgkoolid
Kategooria:Tallinna koolid