Madura keel

Madura keel on Austroneesia keelkonna Malai-Polüneesia keelte rühma kuuluv keel. Madura keele kõnelejaid on Indoneesias 6 770 000 (2000. aasta loenduse põhjal). Segaabielude, keelehoiakute ja muude sotsiaalmajanduslike küsimuste tõttu on madura keele kõnelejate arv suure tõenäosusega tegelikult teadaolevast suurem. Rohkelt kasutavad madura keelt inimesed Ida-Jaava provintsis ja Madura saarel, Sapudi saartel, Jaava saare rannikualadel, Surabaja linna lõuna- ja lääneosas saarel ning ümberasujad mujal Indoneesias. Samuti Singapuris. Peamiselt räägitakse madura keelt maakohtades.

Kirjaviis
Madura keelt kirjutati algselt Jaava tähestiku abil, kuid nüüd on rohkem kasutusel ladina tähestik.

Arvsõnad
Madura keeles on arvsõnadel täisvorm, lühendatud vorm ja kliitik. Davies, William D. 2010. A grammar of Madurese. Berliin: De Gruyter Mouton.

 Arvsõna Täisvorm Lühendatud vom Kliitik üks settong tong, sa' sa kaks dhuwa' wa' dhu kolm tello' 
lo' tello neli empa' pa' pa' viis lema' ma' lema kuus ennem nem' nem seitse petto' to' pettong kaheksa ballu' lu' ballung üheksa sanga' nga' sangang

Tavaliselt arvsõnad eelnevad madura keeles nimisõnale, mille juurde nad kuuluvad. Sellisel juhul esinevad nad kas täisvormina või kliitikuna. .

settong roma või saroma – üks maja
dhuwa' buku või dhu buku – kaks raamatut

tello' guru või tello guru – kolm õpetajat
empa' mored või pa' mored – neli õpilast
lema buku või lema buku – viis raamatut
ennem sorat või nem sorat – kuus kirja

petto' toronan või pettong toronan – seitse põlvkonda
ballu' liter või ballung liter – kaheksa liitrit
sanga' bulan või sangang bulan – üheksa kuud

Arvsõnad võivad ka järgneda nimisõnale, mille kohta nad käivad, kuid selle võimaluse kasutamine sõltub kõnelejast. .

Maria a-berri' buku lema' ka Tiina. – Maria andis viis raamatut Tiinale.
Mored sagome' badha e kellas sateya. – Kakskümmend viis õpilast oli täna tunnis.

Järgarvsõnu moodustatakse kahel viisil. Esimene võimalus on kasutada sõna “kapeng”, mis tähistab järge, enne põhiarvu. Kapeng settong – esimene;
kapeng dhuwa – teine; jne. .

Pangeran Cakranengrat kapeng dhuwa' jiya laen moso kai-na. - Pangeran Cakranengrat II oli erinev oma isast. 

Teine võimalus järgarvude moodustamiseks on siduva osalausega, lisades numbrile eesliide –ka: se kasettong – esimene; se kadhuwa' – teine; jne. .

Sengko' maca buku se kadhuwa'. – Ma lugesin teist raamatut.

Keele struktuur
Madura keeles on rohkem konsonante kui selle naaberkeeltes, kuna sellel on helitud aspireerimata, helitud aspireeritud ning helilised häälikud. Nimisõnade puhul ei eristata sugusid ning mitmus moodustatakse reduplikatsiooni abil. Põhiline sõnade järjekord on alus-tegusõna-sihitis. Eitus moodustatakse eitava abisõnaga enne tegusõna, omadussõna või nimisõnafraasi. Madura keeles on kasutusel prepositsioonid, ei esine morfoloogilist käänete märkimist. .

Madura keelel on unikaalne hääldussüsteem. Märkimisväärne on konsonantide puhul suur hulk sulghäälikuid. Hääldamine toetub põhiliselt häälikutele b, d, j, g, jh, dh ja bh või topeltkonsonantidele hh, dd ja bb. Selline rõhutus esineb tihti keskmises silbis. Jättes kõrvale kõrisulghäälikud, on klusiilideks viis hääliku moodustuskohta. Keeltest, mis on madura keelega kõige lähemalt seotud, kehtib see veel vaid Jaava keele kohta. .

Täishäälikud
 a  e  i  o  u [ʌ/ə]  [æ] [ɪ/iː] [o/ʊ] [u]

   eesvokaalid  keskvokaalid  tagavokaalid kõrged vokaalid  i  ɨ  u     ɣ   keskkõrged vokaalid  ɛ  ə  ɔ madalad vokaalid    a  

Kaashäälikud
 b  bh  c  d  dh  g  h  j  jh  k  l [b]  [bʰ]  [tʃ]  [d]  [dʰ]  [g]  [h]  [dʒ]  [dʒʰ]  [k]  [l] m  n  ng  p  r  s  t  th  w  y   [m]  [n]  [ŋ]  [p]  [r]  [s]  [t]  [tʰ]  [w]  [j]  

   huulhäälik  hammashäälik/hambasombuhäälik  retrofleks  kõvasuulaehäälik  pehmesuulaehäälik  kõrihäälik klusiilid:             helitud  p  t  t  c  k  ʔ helitud aspireeritud  pʰ  tʰ  tʰ  cʰ  kʰ   helilised  b  d  d  j  g   ninahäälik  m  n    ɲ  ŋ   hõõrdhäälik  (f)  s        (h) külghäälik    l,r         poolvokaal  (w)      (j)  (w)  

Keele elujõulisus
See graafik madura keele kohta  näitab madura keelt pilves koos kõikide elus keeltega. Iga maailma keel on esindatud väikse täpina skaalal oma kõnelejate arvu ja arengu või ohustatuse põhjal, suurimad ja tugevaimad keeled asuvad üleval vasakul ning väikseimad ja nõrgimad keeled all paremal.

Madura keel on näidatud graafikul suurema värvilise täpiga. Sinine värv näitab seda, et keel on arenev (EGIDS 5), seda kasutatakse aktiivselt standardiseeritud vormis kirjandusega, kuid see pole veel laialt levinud ega jätkusuutlik.

Keelenäited
Lalake – mees
Babine – naine
Iya – jah
Enja – ei
Aeng – vesi
Are – päike
Engko' – mina
Be'na – sina

Koceng koros rowa ngeco' juko'. – See peenike kass varastas kala.
Tellor satos biggi', kopi-na lema kilo. – Sada muna ja viis kilo kohvi.
Tang tabu' lapar arjang. – Ma olin näljane ja janune.
Oreng jiya la towa, lo' andhi', mesken. – see naine oli väga vana ja vaene.

Viited

Kategooria:Austroneesia keeled
Kategooria:Indoneesia keeled