Uud

Uud, ka ud (prantsuse oud; araabia عود ʿūd, mitmuses أعواد a‘wād; armeenia ուդ; süüria ܥܘܕ ūd; kreeka ούτι; heebrea עוּד; pärsia بربط barbat; kurdi ûd; türgi ud või ut ; aserbaidžaani ud; somaali cuud või kaban) on pirnikujulise kõlakastiga keelpill, mida kasutatakse araabia, bütsantsi, juudi, kreeka, somaali ja türgi muusikas, Põhja-Aafrika chaabi muusikas ja Andaluusia klassikalises muusikas. 
Ehituselt sarnaneb uud lautoga. Tänapäevane uud ja lauto pärinevad mõlemad ühisest eellasinstrumendist, kuid on arenenud eri teid pidi. Uud on lautost selgelt eristatav instrumendi kaelal puuduvate krihvide poolest (lautol on krihvid olemas) ning uudi kael on ka lautoga võrreldes väiksem. Uudi- ja lautosarnast pilli peetakse kitarri esivanemaks.

Nime päritolu
220px|pisipilt|left|Muusikud mängimas erinevaid instrumente, uudimängija vasakult teine. Miniatuur 12. sajandi käsikirjast.pisi|left|Uudimäng araabia pillipoesSõna uud (ning tema etümoloogilise sugulassõna lauto) päritolu on ebaselge. Üheks võimalikuks päritoluks peetakse araabiakeelset sõna العود (al-ʿūd, 'puit'), millest võis instrumendi evolutsioonil välja kujuneda ka praegune nimi, kui puidust kõlalaua tekkimisel hakkas see instrument eristuma teistest sarnastest instrumentidest, millel kasutati puidust kõlalaua asemel nahka.

Ajalugu
pisipilt|left|Araabia muusik uudiga umbes 1915. aastal (Süüria, Aleppo)
9. sajandil elanud Araabia õpetlase Al-Fārābī järgi oli uudi leiutajaks Aadama kuues lapselaps Lemek. Legendi järgi olevat Lemek oma poega leinates riputanud ta surnukeha puu külge, kelle pleekinud skeleti kujust olevat saanud inspiratsiooni ka esimese uudi välimus.

Vanim ülestähendus uudi- ja lautosarnasest pillist on pilt ühelt üle 5000 aasta vanuselt Lõuna-Mesopotaamiast (praegusest An-Nāşirīyah' linnast) leitud silinderpitsatilt.See Uruki perioodi dateeritud Dr. Dominique Colloni poolt avastatud silinderpitsat on hoiul praegu Briti Muuseumi kogus.

Turgi rahvastel oli uudisarnane instrument, mida kutsuti "komuz". Ühel Göktürkide monumendil on kirjas, et sellele instrumendile omistati maagilist väge ning teda võeti kaasa ka sõdadesse ja kasutati sõjaväemuusikas. 

Musikoloog Çinuçen Tanrıkoruri järgi on tänapäeva uud tuletatud Lähis-Ida aladel elanud turkide komuzist, kes lisasid sellele juurde veel ka pillikeeli.

Iseäranis pika traditsiooniga on uudimuusika Iraagis, ning on isegi ütlus, et selles muusikas asub riigi hing. Kuid pärast Iraagi sõda ja Araabia Taassünni Sotsialistliku Partei valitsusrežiimi kukutamist 2003. aastal on üha kirglikumaks muutunud islamivõitlejad, kelle arvates on ilmalik muusika haram (patune), sundinud paljusid uudimängijaid ja selle instrumendi õpetajaid peituma või pagulusse.

Mängutehnikad
pisipilt|left|Risha't hoitakse parema käe peopesas.
pisipilt|left|Mängimiseks võetakse risha nimetissõrme ja pöidla vahele, toetades seda veel ka ülejäänud sõrmedega.

Uudi mängimiseks kasutatakse risha'ks nimetatavat plektroni. Traditsiooniliselt tehakse risha kotka sulest, kilpkonna või merikilpkonna kilbist või lehma sarvest.
Lehmasarvedest tehtud risha'd on tänapäeval ka kaubanduses saadaval. Risha'de tegemisel lehmasarvedest viilutatakse sarved pikuti ribadeks, vormitakse kujusse ning lihvitakse.
Risha'sid tehakse ka plastist. Need, kes eelistavad lehmasarvedest tehtud risha'sid plastist risha'dele, ütlevad, et plastrisha'd ja lehmasarvedest tehtud risha'd on erineva kõlaga.

Viited

Välislingid
 Farabi School 
 Duoud

Kategooria:Näppekeelpillid
Kategooria:Kreeka muusika
Kategooria:Aserbaidžaani muusika
Kategooria:Armeenia muusika
Kategooria:Araabia muusika
Kategooria:Türgi muusika