Lamnso keel

Lamnso keel ehk nsoo keel on bantu keel, mis kuulub Nigeri-Kordofani keelkonnale. 

Lamnso keelt räägitakse nsoo rahvaste poolt. Lamnso keelt kõneldakse rohumaadel looderajoonis Kamerunis ja väiksel alal Kagu-Nigeerias. Kõnelajate arv on ligi 240 000 inimest. Lamnso on toonikeel. Vokaalide toon eristab tähendust. Lamnso keelt kirjutatakse ladina tähestikuga. Lamnso keel kuulub SVO-keelte hulka. 

 Toonid 
 Märk  Toon  Näide 1  Tähendus  Näide 2  Tähendus  Näide 3  Tähendus ´  Tõusev toon  wú  vihm  yó  madu  dzə́n  tantsima  `  Langev toon  wù  ta  yò'  mitte  sàmbà  seitse ^  Tõusmine ja langemine toon  dzə̂n	  vana  tân  viis  də̂r  raske '  Kõrisulghäälik  mò'ón   üks  yó'  hõõruma  tár'  kolm

 Tähestik 
 a = ä  b = b  c = č  d = d  e = e  ə = õ  f = f g = g  h = h  i = I  j = dž  k = k  l = l  m = m n = n  ŋ = ng  o = o  p = p  r = r  s = s  t = tu = ʌ  v = v  w = w  y = j  z = z

 Häälikud 
 Vokaalid  Diftongid  aa = a  ay = ae ee = ee  ey = ei əə = õõ  əy = õi ii = i  iy = i oo = oo  oy = oi uu = u  uy = ui

 Tüüpilised häälikuühendid 
 bv  dz  gb  gh  gv  gw  jw  kf  kp  kw mb  mf  mt  mv  nj  ns  nt  ny  ŋg  ŋk ŋw  sh  ts  ghv  mbv  ndz  nsh  ŋgv  ŋgw  shw

 Numbrid 
 mò'ón – üks bà – kaks tár – kolm kwee – neli  tân – viis ntùfù – kuus sàmbà – seitse wame – kaheksa bv'ə – üheksa gvəm – kümme

 Isikulised asesõnad 
 Subjekt  Objekt M / mo – mina  mo – mina à – sina  wo – sina wù – tema (mees või naine)  wùn – tema k – tema  sho – tema ver/ vesn/ woso – meie  ver/ vesn/ woso – meie ven – teie  ven – teie awune/ à – nad  awune – nad v – asjad (objektid)  v – asjad em – minu e – sinuer/esn – meieen – teieev – nende

 Nimisõnad 
Lamnso keeles on nii prefikseid kui ka sufikseid. Lamnso keeles on neli klassi nimisõnu. 

 Esimene klass hõlmab nii inimesi, inimeste rühmasid, inimeste tegevusi, loomade rühmasid kui ka objektide rühmasid. Esimese klassiga mitmuse käänet kasutades, on kohustuslik lisata a-eesliide.
 Teine klass hõlmab nii asju, loomi kui ka enamikku kehaosadest. Teine klass toimib esimesest tüübist erinevalt, eesliite asemel lisatakse sõna järele -si sufiks.
 Kolmas klass muudab sõna tüvi. Nende sõnade eesliited muutuvad. See klass hõlmab mitmesuguseid asju. Kõik need sõnad, mis kuuluvad sellele tüübile algavad ki- prefiksiga ainsuses ning vi-prefiksiga mitmuses.
 Neljas klass hõlmab väikseid asju ja loendamatuid objekte (näiteks: vedelikud). Neljas klass kasutab kolmanda tüübiga sarnast süsteemi. Ainsuses rakendatakse shi-prefiksit, mitmuses kasutatakse me-prefiksit.

+ Nimisõna klassid Klass  Sisu  Ainsuse märk  Mitmus märk  Ainsus näited  Mitmus näited I  inimesed, inimeste rühmad, inimeste tegevused , loomade rühmad ja objektide rühmad  markeerimata  a- prefiks  fon = kuningas, ŋwa' = raamat  a-fon = kuningad, a-ŋwa' = raamatud II  asjad, loomad ja kehaosad  markeerimata  -si sufiks  njoŋ = okas, lavsi = majad  njoŋsi = okkad, lav = maja  III  mitmesugused asjad  ki- prefiks  vi- prefiks  kintam = rist, kiyuŋ = loll  vintam = ristid, viyuŋ = lollid IV  väiksed asjad ja loendamatud objektid  shi- prefiks  me- prefiks  shijiy = täht, shiliv = süda  mejiy = tähed, meliv = südamed Uut sõna luuakse verbi nimisõnadega seostades, järgi SV sõnajärele. Kui kasutatakse verbi, siis verb järgneb nimisõnale, i lk 17 kui adjektiivi, siis adjektiiv tuleb enne ja nimisõna selle järel. 

Näiteks: ŋgaa = üks, kes shoŋ = varastama ŋgaashoŋ = varas (üks, kes varastab)

dzə̂n = vana lúmen = mees dzə̂nlúmen = vanamees

Nagu eesti keeles on võimalik verbist luua nimisõna, siis selles olukorras ki- eesliide lisatakse verbile. 

Näiteks: néŋ = valetama kinéŋ = vale kpú = surema kikpú = surm

 Mineviku, oleviku ja tuleviku vormid 
On kaks minevikuvormi tüüpi: lihtminevik ja enneminevik.

Esimene lihtmineviku tüüp kasutab abisõna „ki“ enne verbi ja määrab tegevuse, mis just toimus. Nii teist kui ka kolmandat tüüpi lihtminevikku väljendatakse isikuliste asesõnade vokaalide pikendamise kaudu. Enneminevik pikendatakse isikulise asesõna vokaali ning kasutatakse asesõna „lo“ enne verbi.  

Olevikuvormis on kohustuslik kasutada lühikese vormi isikulist asesõna. Lamnso keeles on markeeritud rakendatakse tulevik.

Tuleviku on kolme tüüpi:

 Esimene tüüp määratakse abisõnaga „yii“, mis näitab, et midagi on täna toimumas. 
 Teises tüübis kasutatakse abisõna „wiy“, mis määrab sündmuse, mis on toimumas homme või ülehomme.
 Kolmas tüüpi määratletakse abisõna „ghàn“, mis näitab, et tegevus toimub kaugemas tulevikus.

+ Tempus Tempus  Märgid  Näide  Tähendus Lihtminevik I  ki abisõna  wù ki búune  ta just magas Lihtminevik II  pikendatud asesõna vokaal  wù-uu joy  ta oli haige Enneminevik  pikendatud asesõna vokaal ja "lo" abisõna  Wù-uu lo yi  ta oli söönud Olevik  lühike asesõna  M shi, Wù tú ŋkeè  Ma näen und, Ta hoiab kilpi Tulevik I (Varsti)  yii abisõna  Wù yii shiy yiy wù  Varsti Ta kaitseb oma ema Tuleviku II (Homme või ülehomme)  wiy abisõna   Wù wiy dzə́n  Ta tantsib homme Tuleviku III (Millalgi tuleviks)  ghan abisõna  Wù ghàn kpú  Ta on tulevikus suremas 

Osastavas käändes tuleb omanik nimisõna järel.  

Näiteks: lav mo – minu maja (maja minu), meliv ev – nende südamed (südamed nende), si shisi = kassi silm

Eituses kasutatakse kahte eitusõna: „bo“ isikulise asesõna ees ja „yo'“ verbi ees. 

Näiteks: Bo m yo' yúiyri lúmen – ma ei tapa meest (ei ma ei tapa meest), Bo jwi yo' lúm lúmen – koer ei hammusta meest (ei koer ei hammusta meest)

Kui on vaja asukohta tähistada, siis on kohustuslik kasutada eessõna enne koha nime. 

Näiteks: „e mvm“ – sees, Wù nó mènsə e mvm kóv – ta joob verd metsas, vəiy tôn e mvm lav – tulekahju põleb majas, wôŋ nso' – nsoo riik

 Viited 

Kategooria:Nigeri-Kongo keeled