Rarotonga keel

Rarotonga ehk Cooki maoori keel on austroneesia keelkonda kuuluv polüneesia keel. Tegemist on Cooki saarte ametliku keelega, teiseks ametlikuks keeleks on inglise keel. Lisaks räägitakse veel pukapuka ja rakahanga-manihiki keelt.. Cooki maoori keeles võib eristada viit dialekti: Tongareva, Rakahanga-Manihiki, Ngaputoru, Aitutaki ja Mangaia. Rarotonga keel ning selle murded on lähedas suguluses tahiti ja Uus-Meremaa maoori keelega, pukapuka keel aga samoa keelega.
Rarotonga keele kõnelejaid on kokku 39 090, neist 13 100 Cooki saartel: 2035 Aitutaki, 481 Atiu, 573 Mangaia, 307 Mauke ja 189 Mitiaro saarel (2011. aasta loendus). Kõnelejate arv väheneb kiiresti. Rarotonga keel sarnaneb tuamotu, havai, mangareva ja markii keelega.

Tähestik
 A a (‘a, ā, ‘ā)  E e (’e, ē, ’ē)  Ŋ ŋ  I i (’i,  ī, ’ī )  K k  M m  N n  O o (‘o, ō, ’ō)  P p  R r  T t  U u (‘u, ū, ‘ū)  V v

Rarotonga keeles on 5 vokaali: a, e, i, o, u. Nende viie vokaali pikka hääldust kirjutatakse ülakriipsu ehk makroniga: ā, ē, ī, ō, ū. Peamisi konsonanthäälikuid on 9: ŋ(ng), m, n, p, t, k, ɾ, v, ʔ. (Lisaks f, mis on kasutusel vaid Manihiki saarel, s, mis on kasutusel Penrhyni atollil, ja h, mis on kasutusel mõlemas nimetatud paigas.) (Vrd: eesti keeles on 26 kvalitatiivselt erinevat segmentaalfoneemi: 9 vokaali ja 17 konsonanti.)
Tuleb meeles pidada, et helilist velaarset nasaali ŋ(ng) hääldatakse keeleselja ja pehme suulae vahel.
Kuigi rarotonga keeles on kasutusel makron (pikenduskriips tähe peal) ja kõrisulghäälik (ʔ/‘), ei kasuta keele kõnelejad neid diakriitilisi märke mitteformaalses kirjas.

Foneetika
 Konsonandid 
 Moodustusviis MoodustuskohtHuuledHambasombudPehme suulagiKõriõõsNasaalidKlusiilidTremulandid  Frikatiivid1 23

 Ainult Manihikis.
 Ainult Penrhynis.
 Ainult Manihikis ja Penrhynis.

 Vokaalid 
EesvokaalidKeskvokaalidTagavokaalidKõrged vokaalid  Keskkõrged vokaalid  Madalad vokaalid 

Numbrid
 1  ta‘i 2  rua 3  toru 4  ‘ā 5  rima 6  ono 7  ‘itu 8  varu 9  iva 10  ta‘i nga‘uru

Süntaks
Rarotonga keeles on kasutusel sõnajärjetüüp VSO (verb – subjekt – objekt).

Grammatilised kategooriad

Substantiivide grammatilised kategooriad

Geenus
Rarotonga keeles on enamasti sugu vaid elusolenditel (on siiski erandeid mõne taime osas, nt kastan). Osade nimisõnade puhul pole soo märkimine vajalik, kuna sõna ise juba viitab soole (nt ake – ema, tamaine – tütar). Sõnad, mis ei viita soole, vajavad tähistajaid tane või vaine, kui on tegemist inimestega, ning ua või toa, kui on tegemist loomadega. 
Näiteks: 
 väimees – unonga tane,
 täkk – oroenua toa.

Arv (ainsus/mitmus)
Mitmuse tähistamiseks kasutatakse peamiselt sõnu au ja aronga (harvem nga, puke ja etai), mis kirjutatakse substantiivi ette. Teatud juhtudel kasutatakse ka sõna tini (nt mehed – tangata tini), mis paigutatakse substantiivi taha. Vahel märgitakse mitmust reduplikatsiooni abil.

Näiteks:
 rakau nui – suur puu,
 rakau nunui – suured puud.

Määratus
Rarotonga keeles on definiitsed artiklid te (ingl k the) ja taua (that) ja indefiniitsed artiklid e (a) ja tetai (one).

Kääne ehk kaasus
Rarotonga keeles on 6 käänet (vrd: eesti keeles 14) ja nende tähistamiseks kasutatakse eessõnu (sõna ise ei muutu).

Näiteks: te akava – kohtunik
KääneSingularPluuralNominatiiv te akava te au akavaGenitiiv (kelle? mille?) no te akava no te au akavaDaativ (kellele? millele?) ki te akava ki te au akavaAkusatiiv (keda? mida?) i te akava i te au akavaVokatiiv (ingl k o judge!) e te akava e! e te au akava e!Ablatiiv (ingl k by...) e te akava e te au akava

No, na, to ja ta on kõik genitiivi tähistajad.

Adjektiivide grammatilised kategooriad

Enamasti kirjutatakse adjektiiv substantiivi järgi, kuid on ka erandeid, nt numbrid (üks mees – tangata okotai).

Võrdlus

Võrdlusastmeid moodustatakse partiklite lisamise abil. Nt: lühike, lühem, kõige lühem – poto, a poto o, poto rava.

Verbide grammatilised kategooriad

Aeg
 minevik
 olevik
 tulevik

Isik
 1. (inklusiivne ja eksklusiivne)
 2.
 3.

Kõneviis
 indikatiiv
 imperatiiv
 konditsionaal

Tegumood
 aktiiv/passiiv
 personaal/impersonaal

Aspekt
 perfektiivne/imperfektiivne
 progressiivne (jätkuv tegevus)
 habituaalne (harjumust või viisi väljendav)
 inhoatiivne (algust väljendav)

Kõneliik
 jaatav/eitav

Pronoomenid
Rarotonga keeles on kuut liiki asesõnu: isikulised, relatiivsed, adjektiivsed, interrogatiivsed, demonstratiivsed ja indefiniitsed.

Isikulised asesõnad

IsikSingularDuaalPluural1. (inklusiivne) au tāua tātou11. (eksklusiivne) māua mātou22. koe kōrua kōtou3. aia rāua rātou

 teie (2 ja enam) ja mina,
 nemad ja mina.

Keelenäide
Kua ‘anga‘ia tē reira ‘are ‘ei ngā‘i ‘akapū‘anga nō te tangata i te tuātau ‘uri‘ia. 
See maja oli ehitatud nii, et inimestel oleks kuhugi orkaanihooajal varjuda.

Kirjaviis
Rarotonga keeles kasutatakse ladina kirjaviisi.

Huvitavat

Reduplikatsioon
Üheks huvitavaks morfoloogiliseks protsessiks rarotonga keeles on reduplikatsioon. Selle abil saab tähistada verbide intensiivsemat või korduvat olemust. Nt aere – aaere (jalutama – ringi jalutama), akara – akara-kara (vaatama – mitu korda vaatama), iro – iroiro (keerutama – keerlema), tanu – tatanu/tanutanu (istutama – kultiveerima) jne.

Piibli tõlge
Rarotonga keeles avaldati piibel (Te Bibilia Tapu Ra: Koia te Koreromotu Taito e te Koreromotu Ou) 1888. aastal.

 Viited 

 Välislingid 
 Õpi rarotonga keelt
 Rarotonga-inglise online sõnaraamat
 Rarotonga-inglise sõnaraamat

Kategooria:Polüneesia keeled
Kategooria:Cooki saared