Kirgiisi keel

Kirgiisi keel (kirgiisi keeles кыргыз тили, кыргызча, araabia kirjas قىرعىزچا, قىرعىز تىلى) on Altai keelkonna turgi keelte kõptšaki rühma kuuluv keel, Kõrgõzstani ametlik keel.

Kõnelejaid on üle 4 miljoni Kõrgõzstanis, Hiinas, Afganistanis, Kasahstanis, Pakistanis, Tadžikistanis, Türgis, Usbekistanis ja Venemaal.

Kirgiisi keel pärineb 9.–10. sajandil Jenissei jõe ääres elanud turgi hõimude keelest.

Kirgiisi keel on alates 23. septembrist 1989 Kõrgõzstani riigikeel. 

Kirjaviis
Kuni 1928. aastani kasutas kirgiisi kirjakeel araabia kirja, seejärel mindi üle ladina kirjale. 1940. aastal võeti kasutusele kirillitsa, mis on kasutusel tänaseni.

Tänapäeva kirgiisi keel kasutab kahte ametlikku kirja: kirillitsat kasutatakse Kõrgõzstanis, Usbekistanis, Kasahstanis. Hiinas, Afganistanis ja mujal Aasias kasutatakse araabia kirja.

Tähestik
Kirgiisi tähestikus on 36 tähte.  Tähti в, ф, х, ц, щ, ъ, ь kasutatakse ainult uuemates sõnades. Kõige rohkem kasutatakse tähte ж, mille hääldus on dž, näiteks sõna жер ('maa') hääldus on džer. Kasutatud 20.11.2013. (inglise keeles)

Järgnevas tabelis on toodud kirillitsale vastavad tähed araabia tähestikus (kasutusel Xinjiangis) ja kirgiisi-eesti transkriptsioonis.

 А  Б  В  Г  Д  Е  Ё  Ж  З  И  Й  К  Л  М  Н  Ң О  Ө  П  Р  С  Т  У  Ү  Ф  Х  Ц  Ч  Ш  Щ  Ъ  Ы  Ь  Э  Ю  Я ا ب ۋ گ‎1 د ه يو ج ز ى ي ك‎ 2 ل م ن ڭ و ۅ پ ر س ت ۇ ۉ ف ح تس چ ش - - ى - ه يۋ يا‎ a  b  v  g  d  e3  ë  dž  z  i  j  k  l  m  n  ng  o  ö  p  r  s  t  u  ü  f  h4  ts  tš  š  štš  -  õ  -  e  ju  ja 1 Tähtede а, о, у, ы ees või järel ع.2  Tähtede а, о, у, ы ees või järel ق. 3 Sõna alguses või täishääliku järel je.4 Täishäälikute vahel või sõnu lõpus täishääliku järel hh.

Foneetika

Häälikusüsteem

Kirgiisi keele foneetikas on vokaalharmoonias eesvokaalideks э, и, ө ja ү ja tagavokaalideks а, ы, о & у. Näiteks: ата 'isa' аталар 'isad', тоо 'mägi' – тоолор 'mäed'. Jaotusesse kuuluvad veel sekundaarsed pikad vokaalid, need mis kujunenud kaashäälikute asemele. Näiteks сув> суу 'vesi'.

Vokaalid
 Eesvokaalid Tagavokaalid Kinnine     Poolkinnine    Lahtine   

Konsonandid
 Labiaal Dentaal Alveolaar Palataal Velaar/uvulaar Nasaal          Klusiil         Afrikaat          Frikatiiv        Lateraal            Poolvokaal        

Morfoloogia
 Võimalikud vormid „paat“ „õhk“ „pea“ „käsi“ Nominatiiv   Кеме Аба Баш Кол Genitiiv   Кеменин Абанын Баштын Колдун Daativ  Кемеге Абага Башка Колго Akusatiiv   Кемени Абаны Башты Колду Lokatiiv  Кемеде Абада Башта Колдо Ablatiiv  Кемеден Абадан Баштан Колдон

Isikulised asesõnad
 Ainsus Mitmus Esimene pööre Мен Биз Teine pööre Сен Силер Viisakas  vorm Сиз Сиздер Kolmas pööre Ал Алар

 Sõnajärg
Kirgiisi keeles on kindel sõnajärg.
Lauses: alus+ öeldis või alus+ täiend+ objekt+ öeldis (verb on viimasel kohal) (кишилер-inimesed  үйдө-majas  турган-elasid)
 Kasutatud 20.11.2013. (inglise keeles)

Sõnarõhk
Enamasti rõhutatakse kirgiisi sõnades viimast silpi.

Keelenäited
 Tere!- Salamatsyzby! (Саламатсызбы!) 
 Jah- Ooba (Ооба)
  Ei- Jok (Жок)
  Tere hommikust- Kutmanduu tangyngyz menen! (Кутмандуу таныныз менен!)
 Kuidas läheb?- Kandaysiz? (Кандайсыз?)
 Vabandust!- Kechirip koyunguz! (Кечирип коюнуз!)
 Aitäh!- Rahmat! (Рахмат!)
 Mis on sinu nimi on?- Atyngyz kim? (Атыныз ким?)
 Kasutatud 20.11.2013. (inglise keeles)

Põhiarvsõnad 1–10 on: 

 бир
 еки
 уч
 торт
 беш
 алты
 жети
 сегиз
 тогуз
 он

Vaata ka
Kirgiisi kirjandus

Viited

 Välislingid 
Vikipeedia kirgiisi keeles

Kirgiisi nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus

Kategooria:Turgi keeled