Eesti-Venemaa suhted

|480x480px
Eesti-Venemaa suhted on Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni kahepoolsed rahvusvahelised suhted. Diplomaatilised suhted Eesti ja Venemaa eelkäija Nõukogude Venemaa vahel sõlmiti 2. veebruaril 1920. aastal Tartu rahulepinguga. Pärast Eesti taasiseseisvumist 1991. aastal tunnustas Vene NFSV Eesti riiklikku iseseisvust uuesti sama aasta 24. augustil ja Nõukogude Liidu Riiginõukogu 6. septembril.

Taasiseseisvumise järel on suhted Eesti ning Venemaa vahel olnud pingelised. Venemaa keeldub praegust Eesti Vabariiki tunnustamast 1918. aastal välja kuulutatud vabariigina, mille ta väidab olevat lõppenud 1940. aastal, mil Eesti Nõukogude Liiduga liideti. Selle asemel väidab Venemaa praeguse Eesti Vabariigi olevat Eesti NSV seaduslik järglane. See väide on põhjustanud probleeme kahe riigi suhtluses: erineb arusaamine riikidevahelistest kehtivatest lepetest (peamiselt on aruteluks Tartu rahu kehtivus), Eesti NSV loomise legaalsusest, Eesti-Vene õigest riigipiirist ning venekeelse rahvusvähemuse positsioonist Eestis.

Viimane ametlik Eesti ja Venemaa riigipeade kohtumine toimus 2019. aasta aprillis, mil tollane Eesti president Kersti Kaljulaid läks Moskvasse avama Eesti ajaloolist saatkonnahoonet pärast pikka remonti. Venemaa presidendi Vladimir Putiniga kohtus Kaljulaid 18. aprillil. Mitte ükski Venemaa riigipea, peaminister ega välisminister ei ole iseseisvasse Eestisse ametlikku visiiti teinud.

Venemaa invasioonist Ukrainasse 2022. aastal on Eesti-Vene suhted jõudnud madalseisu. Venemaa Riigiduuma on ähvardanud tühistada Eesti iseseisvumist tunnustava seadluse. Riigikogu kuulutas 18. oktoobril 2022. aastal Venemaa režiimi terroristlikuks.

 Olulisemaid visiite 
pisi|Presidendid Kersti Kaljulaid ja Vladimir Putin kohtumisel Moskva Kremlis aprillis aastal 2019|vasakulEesti presidentide Venemaa külastused:

 President Lennart Meri kohtus Venemaa presidendi Boriss Jeltsiniga 1994. aasta juulis. 
 Presidendid Vladimir Putin ja Arnold Rüütel kohtusid 2003. aasta mais Peterburis toimunud EL-i ja Venemaa tippkohtumise raames. 
 2005. aasta jaanuaris sõitis president Rüütel visiidele Moskvasse, et võtta vastu kõrge kiriklik autasu Aleksius II-lt. Visiidi käigus kohtus Rüütel president Vladimir Putiniga. 
 Eesti president Toomas Hendrik Ilves kohtus Venemaa presidendiga 2008. aastal, kui ta kohtus Venemaa presidendi Dmitri Medvedeviga soome-ugri rahvaste viiendal maailmakongressil Hantõ-Mansiiskis. 
 2010. aastal käis Ilves Moskvas, kui seal tähistati 9. mail II maailmasõja lahingute lõppu Euroopas.
 Toomas Hendrik Ilves käis 2011. aastal Peterburi Jaani kiriku taaspühitsemisel. 
 2019. aastal kohtusid Eesti president Kersti Kaljulaid ja Putin Moskvas esmakordselt pärast Krimmi okupeerimist. Külastus tegi murelikuks mitmed Eesti spetsialistid ja avaliku elu tegelased, ent sai ettevaatlikumat kuid optimistlikumat tagasisidet Vene ekspertidelt. President Kaljulaid kutsus Putini ametlikult külla ka suvel Tartus toimuvale 8. soome-ugri rahvaste maailmakongressile, kuhu Putin tulemata jättis.

Vaata ka
Eesti Suursaatkond Moskvas
Läti-Venemaa suhted
Leedu-Venemaa suhted
Soome-Venemaa suhted

 Viited 

 Välislingid 
Eesti Suursaatkond Moskvas


Kategooria:Eesti poliitika
Kategooria:Venemaa poliitika