Jeji keel

Jeji keel (varasemad eestikeelsed nimetused jeje keel, vajeje keel, jeje-guba keel)Linguae on Namiibias ja Botswanas räägitav Benue-Kongo keelkonda bantu keelte R-rühma kuuluv keel. Seda kõneleb 24 000 inimest, kellest UNESCO andmetel 20 000 elab Botswanas. WOLP (World Oral Literature Project) järgi räägib jeji keelt aga 25 200 inimest. Etniline populatsioon Botswanas on 47 000.http://www.eki.ee/knab/keelk.htm 

Jeji keelt on mõjutanud juu keel. Jeji keeles on teiste bantu keeltega võrreldes kõige rohkem imihäälikuid: hammashäälikud (dentaalid), hammasvallhäälikud (alveolaarid), kõvasuulaehäälikud (palataalid) ja külghäälikud (lateraalid). Jeji keelt räägitakse kahes Aafrika piirkonnas, suurim kõnelejate grupp elab Okavango delta lähedal, mis on Põhja-Botswanas ja tuntud Ngamilandina. Jeji keelt eelistavad tavakõnes vaid vanemad rääkijad, lastele õpetatakse seda mõnes üksikus külas. Samas oskavad jeji keeles kirjutada 15–29-aastastest elanikest 95%. Kirjutamisel kasutatakse ladina tähestikku.

 Imihäälikud 
Tabel 1. Sommer & Voßen (1992) uuringute käigus leitud imihäälikud
 Imihäälik  Kirjeldus ǂʰ  hõngushäälik ǂ  teenuisklusiil ᶢǂ  heliline häälik ᵑǂ  ninahäälik ŋᶢǂ  prenasaalne häälik ǂʔ  glottaliseerunud ŋǂʔ  nasaalne ejektiiv ǂχ  uvulaarne frikatiiv ǂqʼ  uvulaarne ejektiiv

Tabel 2. Fulop et al. (2002) uuringute käigus leitud imihäälikud
 Imihäälik  Kirjeldus ǂʰ  hõngushäälik ǂ   pikad ja peened vokaalid ᶢǂ  helitu häälik ᵑǂ  ninahäälik ǂʔ  glottised ǂqʼ  uvulaarne ejektiiv

Tabel 3. Miller (2011) ühisuuringute käigus leitud imihäälikud
 Imihäälik Kirjeldus ǂʰ  hõngushäälik ǂ  pikad ja peened vokaalid ᶢǂ  heliline häälik ᵑǂ  ninahäälik ǂʔ  glottised ᵑ̊ǂʔ  glottiseeritud ninahäälik ǂ͡qχ  lingvopulmonaalne häälik ǂ͡qχʼ  lingvaglotaalne häälik

 Piirkond 
Jeji keelt kõneldakse loode piirkonnas: Mauri Shorobest Mababeni, Sankoyo, Daunara, Nokaneng, Gumare, Sepopo, Ikoga, Shakawe ja Seronga. Samuti keskpiirkonnas: Lerihakane, Xumu, Rakopa, Motopi ja ka Namiibias.

 Tüpoloogia 
Jeji keeles on neli prefiksit ja üks sufiks. Verbi afiksid märgivad isikuid, numbreid ja sugusid, nimisõna afiksid aga käänet. Jeji keel on atonaalne. Põhisõnajärg keeles on SVO ehk subjekt-verb-objekt. Aafrika keeltes kasutatakse väga palju konsonante. Paljud bantu keeled, sh jeji, on tuntud selle poolest, et konsonantide hulka on suurendatud, laenates imihäälikuid ja helisid, mida tavaliselt Khoisani rühmas ei kasutata.http://wals.info/chapter/1 Täishäälikuid on jeji keeles 5-6.http://wals.info/feature/2A Silbisüsteem on mõõdukalt keeruline.

 Murded 
Shirwanga keel pole väga lähedalt jeji keelega seotud, leksikaalseid sarnasusi on lujana keelega 47% ja herero keelega 30%.http://www.ethnologue.com/language/yey 

Vaata ka
Jejid

 Viited 

Kategooria:Bantu keeled