Bali keel

Bali keel on balide keel, Indoneesia, Bali ja kõrvalasuvate saarestike keel. Bali keel kuulub austroneesia keelkonda.

Bali saarel elab 2009. aasta seisuga 3,551 miljonit inimest. 93,1% Bali elanikest on hindud, 4,79% moslemid, 1,38% kristlased ja 0,64% budistid. Selle poolest erineb Bali peamiselt islamistlikust muust Indoneesiast.

Keelel on kaks dialekti: basa alus (kõrge) ja basa kasar (madal). Bali kõnekeeles eristatakse dialektide mitmeid tasemeid. Tasemed tekivad seetõttu, et kõnekeeles kasutatakse sõnu nii “kõrgest” kui “madalast” dialektist. 
Kodus või põlluharimisel kasutatakse “madalat” dialekti, milles on säilinud vanabali keele sõnavara. Samuti kõneldakse „madalat“ dialekti lastega ja madalamasse kasti kuuluvate inimestega..
Eri staatustega inimesed peavad suhtlemisel valima sobiliku dialekti. Võõrastel on raske valida õiget keelt. Enamik bali keele rääkijaid valdab Indoneesia keelt.
2000. aasta loenduse andmetel kõneleb bali keelt 3,33 miljonit inimest, nende hulgas ka immigrandid Nusa Tenggaras ja Lääne-Lomboki saarel ja 7000 Lõuna-Sulawesis.
Bali on arenev keel, mida kasutatakse suhtluskeelena, hariduses, meedias ja ajalehtedes. 
Bali keele kirjaviis on Bali kiri, Jaava kiri, ladina tähestik (võeti kasutusele 20. sajandil) 


Ajalugu
Bali keel arenes välja umbes 500 p.Kr. Keel oli mitu sajandit ainult kõnekeelne. Esimese kirjaliku allika kohta on andmeid aastast 882. IX–XII sajandil muutus keel selle tagajärjel, et Balile levis hinduism ja budism ning keel võttis üle sanskriti leksikoni. Järgmistel sajanditel mõjutas bali keelt kaavi – vanajaava kiri ja seejärel jaava keel.

Sotsiolingvistilised andmed
Bali keele staatus pole määratud Indoneesia konstitutsiooniga. 
Tänapäeva ilukirjanduses bali keelt ei kasutata. Keel on põhiliselt kõnekeelne. Trükimaterjalid piirduvad kooliõpikutega, religioossete materjalidega, väikeste ajaleheartiklitega ja muude ajakirjanduslike tekstidega. Peamine räägitav keel on indoneesia keel, ka õppetöö toimub selles keeles. Bali keelt õpetatakse ainult algklassides.

Bali kiri
Bali kiri (Askara Bali (askara – 'täht')) – kirjakeel, mida kasutatakse Indoneesia Bali saarel. On osaliselt muudetud ladinakeelse tähestiku järgi. Bali kirja ja bali keelt peab vaatama teineteisest eraldi. Bali kirjal on oma tähestik ja bali keelel on oma, teistsugune tähestik. Bali kirja kasutatakse siiamaani, aga väga vähesed inimesed valdavad seda.
Bali kirja kasutatakse peamiselt religioossetes üleskirjutistes.

Tähestikus on 47 sümbolit, neist 14 on täishäälikud ja ülejäänud 33 on kaashäälikud. 
33 kaashäälikust kasutatakse peamiselt ainult 18.
14 täishäälikust seitse tähistavad lühikesi vokaale ja ülejäänud seitse samade vokaalide pikki vasteid. 
Tähestik pärineb kaavi kirjast, mis omakorda braahmi kirjast.

pisi|Bali kirja näide

Häälikute hääldamine
täht „c“ loetakse nagu „ch“
täht „h“ sõna lõpus ei hääldata
täht „q“ hääldatakse nagu „ka“

„ny“ hääldatakse „ɲ“
„ng“ hääldatakse „ŋ“ 

Kaashäälikuid „b“ ja „d“ ei hääldata, kui nad esinevad pärast täishäälikut. Nt gendis (gen-is) "suhkur", gambelan (gam-elan). 

Keele omapära
 Kõik tähed on ladina tähed
 Peaaegu kõike loetakse nagu kirjutatakse
 Puuduvad käänamine, pööramine, ajad
 Puudub silbirõhk, kõikides sõnades on rõhk ühel ja samal kohal. Rõhu koha mitteteadmisel võib panna rõhu viimasele silbile. 

Foneetika ja fonoloogia
Vokaalid
Vokaalid, bali keeles 6 

  Eesvokaal Keskvokaal Tagavokaal kõrge aste   i    u keskkõrge aste   e   ə   o madal aste    a 

Kaashäälikud
Bali keeles on 18 või 19 (ühe kaashääliku puhul vaieldakse) kaashäälikut .

   Huulhäälikud 
ehk bilabiaalsed    Hambasombuhäälikud 
ehk alveolaarsed Palataalsed Velaarsed Kõrihäälikud 
ehk larüngaalsedKaashäälikud helitud    p t  tʃ  k  ʔ helilised  b d  dʒ  g   Hõõrdhäälikud ehk frikatiivid    s h  Ninahäälikud ehk nasaalid  m n ɲ ŋ  Külghäälikud ehk lateraalid  l Värihäälikud ehk tremulandid  r Poolvokaalid  w  j

pisi|Bali keele kaashäälikud

Ortograafia

 Täht Bali keel Täht Bali keel Täht Bali keel Täht Bali keel Täht Bali keel Täht Bali keel Täht Bali keel A a  a, ə D d  d, ʔ H h h  K k   k, ʔ   N n n R r r U u u B b b  E e e, ə I i i L l l O o o S s s W w w C c tʃ G g g J j dʒ M m m P p p T t t, ʔ Y y j

..
Grammatika
Eessõna
Prepositsioon (eessõna)

ka = kelle/mille juurde (inglise to, toward)
uli = -st (kellest/millest?) (inglise from)
antuk = üle, juures, kõrval, mööda, peal (inglise by, about, on)
di = sees, peal (inglise at, in, on, among)
beten = all (inglise under)
duur = üleval (inglise above, on)
tengah = keset (inglise among, between)

Sidesõna
Konjunktsioon (sidesõna)

sawireh, kerena = sellepärast (inglise because)
sakewala = praegu (inglise yet)
yadiastun = kui, mis (inglise although).

Artikkel

niki = see (inglise this)
nika = too (inglise that, those)
asampuniki = sama mis see (inglise such as this)
asampunika = sama mis too (inglise such as that).

Küsisõna

napi, apa = mida? 
pidan = kuna? 
dja = kuna?
dija = kus?
nyen, sira = kes?
kenken = kuidas?.

Asesõna
Bali keeles on erinevad asesõnad sõltuvalt sellest, kas kõne on familiaarne või viisakas. .
 Asesõna   Familiaarne kõne Viisakas kõne ehk teietamine mina   icang tiang, titiang meie   iranga    sina  cai   tagane, jerone teie nyai ratu tema ia ipun

Eitus
Lauseeitust väljendatakse bali keeles muutumatu eitussõna nenten abil (rõhk on esimesel silbil). Kasutatakse nii elusolendite kui ka elutute asjade puhul. .

See pole balikeelne raamat – Niki nenten buku basa Bali. 
Too pole tee – Nika nеnten tеh.

Keele struktuur
subjekt + verb + objekt .

 Bali keel Eesti keel Wayan ngaba buku putih tipis  Wayan toob valget õhukest raamatut Made nulis surat énggal-énggal Made kirjutab kiiresti kirja Nyoman negakin kursi coklat Nojman istub pruunil toolil Nyoman negak di duur kursi coklat Noyman istub pruunil toolil Ketut ngalap pohé ané kondén nasak Ketut korjab veel küpsemata mangot

Viisakusväljendid

Tänan – terisma kasih [tri’ma ka’si]
Palun / pole tänu väärt – sama-sama
Vabandust – permisi, maaf

Fraase/sõnu bali keeles

Apa kabar – kuidas läheb? 
Baik – hästi
Tidak – ei (eitus)
Ya – jah

Harganya berapa – kui palju see maksab? 
Terlalu mahal – väga kallis 
.

Arvsõnad
 üks – siki
 kaks – kalih
 kolm – tiga
 neli – pat
 viis – lima
 kuus – enam
 seitse – pitu
 kaheksa – kutus
 üheksa – sia
 kümme – dasa

Viited

Kategooria:Malai-Polüneesia keeled
Kategooria:Indoneesia keeled