Alacatlatzala misteegi keel

Alacatlatzala misteegi keel  on Oto-mange keelkonda kuuluv keel. Tüpoloogiliselt kuulub Alacatlatzala misteegi keel VSO keelte hulka, kus sõnajärg hakkab verbiga. Dialektid on järgnevad: Atlamajalcingo del Monte, Cahuatache Tototepec, Cuatzoquitengo, Plan de Guadalupe, Potoichan (Ocuapa).

Kõnelejate asuala
Alacatlatzala misteegi keelt kõneldakse Ida-Guerreros, Tlapa edela ja lõuna vahelises alas, Alacatlatzalas, Cahuataches, Tenaztalcingos, Jilotepecis, Zacatipas, Tototepecis, Cuba Libres, San Isidro Labradoris, Quiahuitlatlatzalas, Xonacatlánis, Tepecocatlánis, Cuautipas, Ocuapas, ning Potoichani linnades; Acapulcos, Guerreros; Cuautlas, Moreloses; Culiacánis, Sinaloas; San Quintíni piirkonnas, Baja Californias. Samuti USA-s, kuna paljud emigreeruvad sinna, et tööd leida.

Kõnelejate arv
Alacatlatzala misteegi keelt kõneleb teadaolevalt umbes 30 000 inimest, kusjuures 60% kõnelejatest on ükskeelsed.

Numbrid
Alacatlatzala misteegi keele arvsõnad ühest kümnenihttp://www-01.sil.org/acpub/repository/mim-15816-Juguemos_con_los_numeros.pdf Vaadatud 22. novembril 2013 
 + Numbrid 1-10 nii  üks ovi  kaks uni  kolm komi neli oʼon   viis ino  kuus uxa   seitse ona  kaheksa iin  üheksa uxu  kümme

 Keele struktuur 
Alacatlatzala misteegi keel sarnaneb teiste misteegi keeltega selle poolest, et seal on kolm põhilist foneetilist tooni, kuid erineb teistest misteegi keeltest ulatusliku sandhi puudumise tõttu. Sõnade vahelt puudub tooni sandhi täielikult, mis tähendab seda, et sõnade paigutus lauses ei muuda sõnade toonikõrgust. Seega ainuke koht, kus on tooni sandhit märgata, on sõna üksikul kujul.https://web.archive.org/web/20131202233717/http://www-01.sil.org/mexico/workpapers/scans/WS04/WS0403-ZylstraC.pdfVaadatud 22. novembril 2013 

 + Konsonantfoneemid helitu plosiiv  p, t, k, ʼ labiaalne plosiiv  kw eelnasaliseeritud heliline plosiiv  mb, nd, ng ninahäälik  m, n, ñ hõõrdhäälik  v, h külghäälik  l poolvokaal  y sibilant  s, š afrikaat  č alveolaarne plakshäälik  ř

+ vokaalfoneemid   eesvokaal  tagavokaal kõrge  i, ị  u, ụ keskmine  e, ẹ   o, ọ madal  a, ạ
Alacatlatzala misteegi keele tähestikus on 21 tähtehttps://web.archive.org/web/20131203003958/http://www-01.sil.org/mexico/mixteca/alacatlatzala/L055c-VocabMaiz_Leer-mim.pdf Vaadatud 22. novembril 2013 : a, ch, e, i, k, ku, l, m, n, nd, ñ, o, p, r, s, t, u, v, x, y, ʼ

Alacatlatzala misteegi keel kasutab ladina kirjaviisi.

 Keelenäited 
ni shāa ndi - me saabusime

shahnī shíhín miī rā - ta (meessoost) tappis end ära

ni shīshī rā - ta (meessoost) sõi

ni kēē rā tōkiīn - ta (meessoost) lahkus Alacatlatzalast

shákū ñá shaha ta ni shihi - ta (naissoost) nuttis surnud mehe pärast

chahvī rā yihi shaha líbró shíhín bīyété káhnō - ta (meessoost) maksis mulle raamatu eest suure kupüüriga

http://www-01.sil.org/acpub/repository/31841.pdf Vaadatud 22. novembril 2013 

 Lisaks 
Mitte ükski sõna ei lõppe kaashäälikuga.
Keele kõnelejad kutsuvad seda keelt ise maakeeli vihmakeeleks.https://web.archive.org/web/20131203012542/http://www-01.sil.org/mexico/mixteca/alacatlatzala/00i-MixtecoAlacatlatzala-mim.htm Vaadatud 22. novembril 2013 

Viited

Kategooria:Oto-mange keeled
Kategooria:Mehhiko keeled