Kartulitärklis

Kartulitärklis ehk kartulijahuUrmas Kokassaar,Tärklis – taime turvaline tagavara, EL 04/2003, Veebiversioon (vaadatud 30.11.2013) (ladina keeles Amylum Solani) on looduslikult hariliku kartuli mugulates oleva tärklise vastava töötlemise tulemusel saadav aine.

Kartulitärklis on ka kartulitest eraldatud tooraine mitmetele tööstustele (paberitööstus, toiduainetetööstus, alkoholitööstus, ravimitööstus jt).

Toidulisaainena on tööstuslikult valmistatud kartulitärklis söödav toiduaine ja seda loetakse taastuvaks tooraineks. Kartulitärklis ei sisalda gluteeni.

Tööstuslik tootmine

Tööstuslik kartulitärklise tootmine sai alguse eeldatavasti 18. sajandil.

 Tärklisevabrikud 

Kartulitärklist toodetakse peaaegu kõikides riikides. Esimene kartulitärklise toomise tehas Saksamaal asutati 1765. aastal. Tänapäeval töötab Saksamaal tuhandeid alkoholitootmisettevõtteid (mille põhitooraine on kartul) ning ka tuhandeid kartulipõhise siirupi ja kartulitärklise tehaseid. Kartulitärklist toodavad näiteks AGRANA Stärke GmbH, AVEBE, Cargill, Emsland Group, Lyckeby, Südstärke GmbH jpt.Jack Augustus Radley, Industrial Uses of Starch and Its Derivatives, lk 71, 1976, Applied Science Publishers Ltd, ISBN 0 85334 6917, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 30.11.2013) (inglise keeles)

Kartulitärklisest alkoholi valmistamine
Kartulitärklisest alkoholi valmistamisel on levinud mitmed meetodid: nii kartulitärklise fermenteerimise kui ka eelnevalt kartulitärklisest suhkru valmistamise teel.Michael Donovan,Domestic economy, Volume 1, Potato Spirit, lk 243- 244, The Cabinet of Useful Arts, London,  1830, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 30.11.2013) (inglise keeles) 

Kasutamine toiduainena
Kartulitärklisest suhkru valmistamine

Kartulitärklisest suhkru valmistamise meetodi avastas aastal 1812 Saksa keemik Gottlieb (G.S.C.) Kirchhoff.David Nathan-Maister, http://books.google.nl/books?id=pFFmEJJxmr0C&pg=PA391&dq=potato+starch+and+alcohol&hl=nl&sa=X&ei=pMaYUpX-EMj74QShpIHQDA&ved=0CG0Q6AEwBw#v=onepage&q=potato%20starch%20and%20alcohol&f=false Manufacture and Distillation of Alcoholic Liquors, P. Duplais, Facsimile of 1871 Edition, lk 375 - 376, 2008, Oxygenee, ISN 978 0 9556921 09, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 30.11.2013) (inglise keeles)

Toiduvalmistamisel

Toiduainetööstused ja toitlustusettevõtted kasutavad toidulisaainetena keemiliselt (alused, happed, soolad), ensümaatiliselt või füüsikaliselt töödeldud nn modifitseeritud tärkliseid.

Kodustes majapidamistes kasutatakse tänapäeval osaliselt kartulitärklist ka toiduvalmistamisel.

Kartulitärklis talub halvasti nii termilist kui ka mehaanilist töötlust, seetõttu tuleb toiduvalmistamisel võtta arvesse nõuandeid temperatuuride (segada külma veega) ning valmistusviiside kohta (mitte keeta).

Kartulitärklist kasutatakse kastmete, kissellide, pudingite ja muude toitude paksendajana, aga ka küpsetistes (biskviittainas, kartulijahutordis). 

 Vaata ka 
abiained
Amflora
amülaas
bioloogiline kartulitärklis
Eesti kartulikrõpsutootjad
GMO
kartulihaigused
kartulipuder
kartulipulp
kissell
kliister
modifitseeritud tärklised
tärgeldamine
tärklisepiim
tärklisetera

 Viited 

 Välislingid 
Roy L. Shaw, Robert H. Booth, Simple Processing of Dehydrated Potatoes and Potato Starch, International Potato Center, Lima, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.11.2013) (inglise keeles)
Urmas Kokassaar,Tärklis – taime turvaline tagavara, EL 04/2003, veebiversioon (vaadatud 30.11.2013)

Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit :de:Stärke seisuga 30.11.2013.

Kategooria:Toiduained