Grigori Kusmin

Grigori Kusmin, ka Grigori Kuzmin, (8. aprill (vkj 26. märts) 1917 Viiburi, Soome kindralkubermang – 22. aprill 1988 Tartu) oli Eesti astronoom, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1961).

Ta elas viis esimest eluaastat Soomes, seejärel kolis pere 1924. aastal Tallinna. Pärast Tallinna Vene Linnagümnaasiumi (1935) lõpetamist astus Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonda. Ta alustas vabakuulajana ja immatrikuleeriti pärast Eesti Vabariigi kodakondsuse saamist.

Alates 1936. aasta sügissemestrist osales Kusmin Tartu Tähetornis Ernst Öpiku juhendamisel peetavas astrofüüsika seminaris. Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna lõpetas ta 1940. aastal matemaatika alal cum laudehttps://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.2100.1.6511:48. Kaitses Tartu ülikoolis 1942. aastal  magistritöö "Bemerkungen zur Dynamik des kosmischen Staubes", mag. sc. math.https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.2100.1.6511:55 ja 1952. aastal väitekirja "Собственные движения галактико-экваториальных А и К звезд перпендикулярно-галактической плоскости и динамическая плотность Галактики" (talle anti füüsika-matemaatikakandidaadi kraad).

1972. aastal kaitses Kusmin doktoriväitekirja "Исследования по динамике звездных систем" (talle anti füüsika-matemaatikadoktori kraad).

Kusmin oli aastatel 1939–1940 ja 1941–1942 Tartu Tähetorni arvutaja, 1941. aastal Tartu Riikliku Ülikooli assistent, 1941–1942 teaduslik stipendiaat ning 1944–1952 astronoomia ja geofüüsika kateedri assistent, vanemteadur ja vanemõpetaja. Lisaks ülikoolile töötas ta ka Füüsika, Matemaatika ja Mehaanika Instituudis nooremteadurina (1947–1952) ja 1952. aastast Füüsika ja Astronoomia Instituudis vanemteadurina. Aastatel 1960–1982 oli samas (1973. aastast Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut) stellaarastronoomiasektori juhataja.

Kusmin õpetas Tartu ülikoolis stellaardünaamika, astrofüüsika ning üldise ja praktilise astronoomia kursust. Pedagoogilise tegevuse eest anti talle 1971. aastal professorikutse. 

1982. aastal läks Kusmin pensionile, kuid jätkas ülikoolis teadustegevust vanemteadur-konsultandina, alates 1986. aastast juhtivteadur-konsultandina.

Teadustöö
Kusmini teadustöö hõlmas tähesüsteemide stellaardünaamilist modelleerimist (Linnutee ja Andromeeda tähesüsteem, sfäärilised süsteemid, pöördsümmeetriata süsteemid, süsteemide spiraalharud, tähtede orbiidid). Algatas Tartus muutlike tähtede fotograafilisi vaatlusi. Ta on avaldanud uurimusi kosmilisest hajusainest, komeetidest, tehiskaaslaste orbiitidest ja telekoobioptikast.

Kusmin on tuletanud taevakehade nõndanimetatud kolmanda liikumisintegraali, mis võimaldab seletada Galaktika ruumilis-kinemaatilise ehituse peamisi seaduspärasusi.

Liikumisintegraalid on olulised teooriavahendid tähesüsteemide ehituse ja nendes toimuvate liikumiste uurimiseks ja mõistmiseks. Nad sõltuvad tähe asukohast ja kiirusest. Enne Kusmini kasutati põhiliselt ainult energia- ja pindadeintegraale, vajadus kolmanda integraali järele oli teada, kuid sobivat polnud õnnestunud leida. Kusminil õnnestus leida kiirustest ruuduliselt sõltuv kolmas integraal kujul, mis võimaldas konstrueerida mõistlikke Galaktika mudeleid. Kolmas integraal andis teoreetilised alused tähtede ruumorbiitide arvutamiseks.

Kusmini suursaavutuseks peetakse ka seda, et ta arendas perfektsuseni tugevalt lapiku ebaühtlase tihedusega sfäroidi teooria. Lapiku ketta mudelit kasutas Kusmin meie Galaktika ja Andromeeda udukogu massijaotuste leidmiseks. Stellaardünaamikaalasesse kirjandusse tekkis mõiste Kusmini ehk Kusmini-Toomre ketas.

2007. aastal korraldati Pulkovo observatooriumis konverents galaktikate ehitusest ja arengust. Eraldi istungit, mis oli pühendatud Grigori Kuzmini 90. sünniaastapäevale, juhatas Alar Toomre, samuti ülddiskussiooni. Ta on palju teinud Grigori Kuzmini vene keeles Tartu Observatooriumi Publikatsioonides ilmunud artiklite tutvustamiseks ingliskeelsele lugejaskonnale.

Kusmini stellaardünaamika klassikasse kuuluvad tööd
Allikas: 
1952 – Galaktika ehitus, kinemaatika ja dünaamika
1953 – Kolmas liikumisintegraal
1956 – "Kusmini ketas", tugevalt lapiku tähesüsteemi teooria
1957 – Tähtede põrked ja täheparvede evolutsioon
1963 – Viriaalteoreem ellipsoidaalsetes süsteemides
1973 – Sfääriliste tähesüsteemide isokroonsed mudelid
1973 – Kolmeteljeliste ellipsoidaalsete tähesüsteemide liikumisintegraalid
1975 – Kvaasi-isotermilised mudelid
1986 – Isokroonsete ja isotermiliste mudelite üldistus
1987 – Kolmandat integraali lubava potentsiaali üldistus
1987 – Telgsümmeetrilise tähesüsteemi hüdrodünaamika kolmanda liikumisintegraali lähenduses

Teaduskorralduslik tegevus
Kusmin oli Tartu Tähetorni kalendri (kuni 1963) ja Tartu Astronoomia Observatooriumi Publikatsioonide peatoimetaja. Ta oli 1952. aastal üks üleliidulise astronoomia-geodeesia ühingu Eesti osakonna asutajaliikmeid. NSV Liidu TA Astronoomianõukogu liige ja alates 1955. aastast Rahvusvahelise Astronoomia Liidu liige.

Aastatel 1976–1979 oli ta Rahvusvahelise Astronoomia Liidu Linnutee struktuuri ja dünaamika komisjoni esimees.

Tunnustus
1961 – valiti Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks astronoomia alal 
1971 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia Bredihhini preemia 
1985 – Eesti NSV teeneline teadlane 
1987 – Eesti Teaduste Akadeemia medal

Viited

Kategooria:Tartu tähetorni astronoomid
Kategooria:Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmed
Kategooria:Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Kategooria:Korporatsioon Fraternitas Aeterna liikmed
Kategooria:Eesti NSV teenelised teadlased
Kategooria:Vana-Jaani kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1917
Kategooria:Surnud 1988