Leopold Raudkepp

Aleksander Leopold Raudkepp (16. märts 1877 Ambla vald, Järvamaa – kevad 1948 Saksamaa) oli Eesti vaimulik, luuletaja, riigi- ja koolitegelane, laulu "Hoia, Jumal, Eestit" sõnade autorHoia, Jumal, Eestit, eelk.ee (vaadatud 29.12.2025). 

Leopold Raudkepp oli Kristliku Rahvaerakonna asutajaliige ja peasekretär, selle väljaannete Kodumaa Hääl ja Pühapäevalehe üks toimetajaid ja kirjutajaid. Ta võitles kristliku moraali ja usuõpetuse eest, oli aateline luuletaja ja hinnatud pedagoog.

Leopold Raudkepi ema isa oli Ambla koguduse köster ja kooliõpetaja, ärkamisaja tegelane Aleksander Friedrich Raudkepp (1849–1935). Õppis 1890–1894 saksa-vene kreiskoolis Krimmi saksa asunduses Neusatzis, 1895–1898 kooliõpetajate instituudis Feodossija linnas ja 1909. aastal sooritas Odessas saksa keele gümnaasiumiõpetaja eksami.

1909. aastal naasis Eestisse, kus astus Tartu ülikooli keeleteaduskonda, vahetades vaid pool aastat hiljem keeleõpingud, usuteaduse vastu ja õppis 1909–1913 Tartu ülikooli usuteaduskonnas, oli 1913–1914 prooviaasta Kursi ja seejärel Tartu Pauluse koguduse juures.

 Töökäik 
13. juulil 1914 õnnistatiHaava, Ursula. 2014. Leopold Raudkepp – 100 aastat ordinatsioonist, Eesti Kirik, 27. august 2014 Nr 33 Äksi kirikus Tartu Pauluse koguduse abiõpetajaks
1914–1917 Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja ja ka H. Treffneri eragümnaasiumi usuõpetaja
1917–1918 Tartu Pauluse koguduse vikaarõpetaja
1915–1918 Tartu Kommertskooli usuõpetaja
1919–1936 Tallinna Kaarli koguduse eragümnaasiumi direktor
1922–1937 Riigikogu liige Kristliku Rahvaerakonna, alates 1932 Rahvusliku Keskerakonna rühmas. Alates 1933. aastast oli Raudkepp erapooletu riigikogu liige.
1936–1937 Gustav Adolfi gümnaasiumi usuõpetaja
1936–1940 usuõpetuse ja filosoofia õpetaja Tallinna Reaalkoolis, Tallinna Tütarlaste Kommertskoolis, Tallinna Pedagoogikumis ja Tallinna IV Gümnaasiumis
1939–1940 Tallinna Jaani koguduse I pihtkonna õpetaja kohusetäitja
1940 Viljandi Pauluse koguduse õpetaja kohusetäitja

 Poliitiline tegevus 
Leopold Raudkepp oli Kristliku Rahvaerakonna asutajaliige, selle peasekretär kuni partei ühinemiseni Rahvusliku Keskerakonnaga 1932. aastal. Raudkepp pääses 6. detsembril 1922 I Riigikokku kommunisti Eduard Käo asemel Kristliku Rahvaerakonna rühma liikmena. Ta osales usuõpetuse küsimuses rahvaalgatuse (1922) ja rahvahääletuse (1923) organiseerimisel.

 Vaimulik tegevus 
Raudkepp oli 1939. aastaks, oma 25. ordinatsiooni tähtpäevaks, jutlustanud 86 kirikus Eestis ja pidanud ühtekokku 479 jutlust. Peamiselt tarvitas ta jutluse alusena Uue Testamendi kirjakohti, neid oli 1939. aastaks kokku kasutatud 357 korral, Vana Testamendi kirjakohti vaid 98 korral.

Tunnustus
Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 1929

 Looming 
Leopold Raudkepp on avaldanud kaks luulekogu: "Isamaa ilule" (1927) ja "Koldetule paistel" (1937). Ta on laulu "Hoia, Jumal, Eestit" sõnade autor.
 Piibel, Israel ja Jeesus. II jagu. Uus Testament ja Jeesus: Keskkoolidele ja edasiharimiseks. Tartu, 1917.
 Piibli alglood: kõrgematele koolidele ja edasiharimiseks. Tartu, 1918.
 Kristlik elukõlblus: eesti rahvale ja tema õppivale nooresoole. Tallinn, 1920.
 Reformeeritud usuõpetuse eeskawa. Tallinn, 1920.
 Usk ja moraal pedagoogiliselt seisukohalt. Tallinn, 1920. (Kaasautor)
 Usuõpetuse käsiraamat: algkooli 3. klassile. Tartu, 1927.
 Usuõpetuse käsiraamatu metoodika: algkooli III klassile. Tartu, 1927.
 Kaarli koguduse eragümnaasiumi direktori ja pedagoogika-nõukogu instruktsioon klassijuhatajaile ja õpetajaile. Tallinn, 1929.
 Mooses ja prohvetid: keskkooli I klassi õpperaamat. Tallinn, 1932.
 Ristiusk: algkooli VI klassi õpperaamat. Tallinn, 1932.
 Püha tõde ja tegu: algkooli V klassi õpperaamat. Tallinn, 1933. (Kaasautor)

 Isiklikku 
Raudkepp oli vallaline. Ta vahetas tihti elukohti, kurtes Kaarli kogudusele, et hoolimata ennastsalgavast koolidirektori tööst ei olnud talle seni võimaldatud kooli kulul korterit. Kaarli koguduse majas, mille ehitamist alustati septembris 1939, oli Raudkepile siiski ette nähtud kahetoaline korter, kuid Nõukogude okupatsiooni tõttu jäi kogudus majast ilma.

1944. aasta sügisel põgenes Raudkepp Saksamaale. Tema edasise elukäigu kohta andmed puuduvad, kuni EELK eksiilis olevate vaimulike seas sai teatavaks, et Leopold Raudkepp suri 1948. aasta kevadel. Täpsem teave Raudkepi surmakuupäevast ja matmispaigast on seni leidmata.
 Viited 

 Kirjandus 
 Haava, Ursula. Leopold Raudkepp – 100 aastat ordinatsioonist, Eesti Kirik, 27. august 2014 Nr 33
 Haava, Ursula. 2008. "Aleksander Leopold Raudkepp." Sulane 39 (2).
 Raudkepp, Leopold. Mälestusi ja tähelepanekuid. Käsikiri Tallinna Toompea Kaarli koguduses.
 Raudkepp, Leopold. 1939. "Ühe kirikuõpetaja 25-aastane tegevus ja jooni tema elust." Eesti Kirik 28-30.

Välislingid
Leopold Raudkepp – 100 aastat ordinatsioonist. eestikirik.ee

Kategooria:Viljandi Pauluse koguduse vaimulikud
Kategooria:Liivimaa vaimulikud
Kategooria:Eesti koolijuhid
Kategooria:Eesti õpetajad
Kategooria:I Riigikogu liikmed
Kategooria:II Riigikogu juhatuse liikmed
Kategooria:III Riigikogu liikmed
Kategooria:IV Riigikogu liikmed
Kategooria:V Riigikogu liikmed
Kategooria:Tallinna linnavolikogu liikmed
Kategooria:Kristliku Rahvaerakonna poliitikud
Kategooria:Rahvusliku Keskerakonna poliitikud
Kategooria:Konstantin Päts'i Riigivanemaks Valimist Korraldava Komitee poliitikud
Kategooria:Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Kategooria:Tallinna Reaalkooli õpetajad
Kategooria:Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Tallinna Toompea Kaarli koguduse liikmed
Kategooria:Eestlased Saksamaal
Kategooria:Sündinud 1877
Kategooria:Surnud 1948