Kanton (Šveits)

Kanton on Šveitsi föderaalse riigi liikmesriik. Kõik 26 kantonit on suveräänsed. Igal kantonil oli oma piirikontroll, armee ja raha alates Vestfaali rahust (1648) kuni Šveitsi föderaalse riigi loomiseni aastal 1848. Kõige noorem kanton on Jura kanton, mis eraldus Berni kantonist aastal 1979.

Nimetus tuleneb prantsuse keele sõnast canton, mis tähendab nurka või piirkonda (millest on tuletatud ka mõiste kantonment).

 Ajalugu 
16. sajandil koosnes Vana Šveitsi Konföderatsioon 13 suveräänsest kantonist ja neid oli kahte liiki: kuus maa- (või metsa)kantonit ja seitse linnakantonit. Kuigi nad olid tehniliselt Saksa-Rooma riigi osa, said nad de facto sõltumatuks, kui šveitslased võitsid aastal 1499 keiser Maximilliani. Kuus metsakantonit olid demokraatlikud vabariigid, samas seitse linnakantonit olid oligarhilised vabariigid, mida kontrollisid aadliperekonnad.

 Põhiseadus 
Igal kantonil on oma põhiseadus, seadusandlik võim, valitsus ja kohtud. Enamiku kantonite seadusandlik võim on ühekojaline parlament, nende suurus varieerub vahemikus 58–200 kohta. Vähesed seadusandlikud võimud on üldkogud (Landsgemeinde). Kantonivalitsused koosnevad kas viiest või seitsmest liikmest, olenevalt kantonist.

Šveitsi põhiseadus kuulutab kantonid sel määral suveräänseks, millega see pole liiduseadusega piiratud. Kantonid omavad ka kogu võimu ja pädevust, mis ei ole põhiseadusega konföderatsioonile delegeeritud. Kõige olulisem, kantonid vastutavad tervishoiu, hoolekande, õiguskaitse ja avaliku hariduse eest; neil on ka õigus maksustada. Kantonipõhiseadused määravad valdadele antava autonoomia määra, mis erineb, kuid sisaldab peaaegu alati õigust kehtestada makse ja anda välja kohalikke õigusakte. Kantonite suurused varieeruvad vahemikus 37–7105 km², kantonite rahvaarv aga vahemikus 15 471 – 1 244 400.

 Otsedemokraatia 
Liidu tasandil on kõigile kantonitele antud (pool-)otsedemokraatia. Kodanikud võivad nõuda rahvahääletust kantonipõhiseaduse või seaduste muutmiseks või seaduste või parlamendis heaks kiidetud kuluaruannete vetostamiseks. Üldised rahvakogud (Landsgemeinde) on nüüd vaid Appenzell Innerrhodeni ja Glaruse kantonis. Kõigis teistes kantonites rakendatakse demokraatlikke õigusi salajase hääletamisega.

 Loend 
Kantonid on loetletud liidu põhiseaduses antud järjekorras.
 Vapp Kood Kanton Aastast Pealinn Rahvaarv Pindala (km²) Tihedus (/km²) Valdu Keeled 25px|Zürichi vapp ZH Zürich 1351 Zürich 1 406 083 1729 701 171 saksa 25px|Berni vapp BE Bern 1353 Bern 992 617 5959 158 383 saksa, prantsuse 25px|Luzerni vapp LU Luzern 1332 Luzern 386 082 1493 233 87 saksa 25px|Uri vapp UR Uri 1291 Altdorf 35 693 1077 33 20 saksa 25px|Schwyzi vapp SZ Schwyz 1291 Schwyz 149 830 908 143 30 saksa 25px|Obwaldeni vapp OW Obwalden 1291 või 1315(kui Unterwaldeni osa) Sarnen 36 115 491 66 7 saksa 25px|Nidwaldeni vapp NW Nidwalden 1291(kui Unterwalden) Stans 41 584 276 138 11 saksa 25px|Glaruse vapp GL Glarus 1352 Glarus 39 369 685 51 3 saksa 25px|Zugi vapp ZG Zug 1352 Zug 116 559 239 416 11 saksa 25px|Fribourgi vapp FR Fribourg 1481 Fribourg 291 395 1671 141 167 prantsuse, saksa 25px|Solothurni vapp SO Solothurn 1481 Solothurn 259 836 790 308 122 saksa 25px|Basel-Stadti vapp BS Basel-Stadt 1501(kui Basel aastani 1833) Basel 194 090 37 5072 3 saksa 25px|Basel-Landschafti vapp BL Basel-Landschaft 1501/1833 Liestal 277 973 518 502 86 saksa 25px|Schaffhauseni vapp SH Schaffhausen 1501 Schaffhausen 77 955 298 246 27 saksa 25px|Appenzell Ausserrhodeni vapp AR Appenzell Ausserrhoden 1513  Herisau 53 438 243 220 20 saksa 25px|Appenzell Innerrhodeni vapp AI Appenzell Innerrhoden 1513 Appenzell 15 717 173 87 6 saksa 25px|Sankt Galleni vapp SG Sankt Gallen 1803 Sankt Gallen 486 981 2026 222 85 saksa 25px|Graubündeni vapp GR Graubünden 1803 Chur 193 920 7105 26 180 saksa, romanši, itaalia 25px|Aargau vapp AG Aargau 1803 Aarau 627 893 1404 388 220 saksa 25px|Thurgau vapp TG Thurgau 1803 Frauenfeld 254 528 991 229 80 saksa 25px|Ticino vapp TI Ticino 1803 Bellinzona 341 652 2812 110 157 itaalia 25px|Vaud vapp VD Vaud 1803 Lausanne 734 356 3212 188 339 prantsuse 25px|Valais vapp VS Valais 1815 Sion 321 732 5224 53 143 prantsuse, saksa 25px|Neuchâteli vapp NE Neuchâtel 1815/1857 Neuchâtel 174 554 803 206 53 prantsuse 25px|Genfi vapp GE Genf 1815 Genf 474 169 282 1442 45 prantsuse 25px|Jura vapp JU Jura 1979 Delémont 70 942 839 82 64 prantsuse 25px|Šveitsi vapp CH Šveits Bern 7 968 705 41 285 174 2596 saksa, prantsuse, itaalia, romanši

Šveitsi kantonite kahetähelist koodi kasutatakse laialdaselt, näiteks autode numbrimärkidel. Neid kasutatakse ka Šveitsi ISO 3166-2 koodides eesliitega "CH-" (Confœderatio Helvetica – Helveetsia konföderatsioon – Helveetsia on piirkonna vanarooma nimi). CH-SZ kasutatakse näiteks Schwyzi kantoni puhul.

Ticino on ainus itaaliakeelne kanton. Kuid itaalia keel on koos prantsuse ja saksa keelega Šveitsi riigikeel.

 Poolkantonid 
Kuus 26 kantonist on traditsiooniliselt, kuid mitte enam ametlikult, "poolkantonid" (saksa Halbkanton, prantsuse demi-canton, itaalia semicantone), peegeldades vastastikuse läbikäimise või eraldatuse ajalugu.

Poolkantonid on tuvastatud Šveitsi põhiseaduse esimeses artiklis aastast 1999, ühendatuna teise "poolega" sidesõnaga "ja":

1999. aasta põhiseaduseparandus säilitas kuue kantonivalitsuse taotlusel selle erisuse, kui viisi tähistada ajaloolist sidet nende poolkantonite vahel. Kontrastina sätestas 1848. ja 1874. aasta põhiseaduste esimene artikkel konföderatsiooni kui "22 suveräänse kantoni" liidu, viidates poolkantonitele kui "Unterwalden (metsadest ees- ja allpool)", "Basel (linn ja maa)" ja "Appenzell (mõlemad Rhodenid)". Kui vanemad põhiseadused viitasid nendele osariikidele kui "poolkantonitele" (mõiste, mis jääb populaarselt kasutusse), kasutab 1999. aasta parandus ja ametlik terminoloogia sealt alates nimetust "kantonid poole kantoni häälega".

Oma vastastikuse sidemega puhtalt ajaloolises mõttes on poolkantonid aastast 1848 võrdsed teiste kantonitega kõiges, välja arvatud kaks punkti:

 Nad valivad vaid ühe Kantonite Nõukogu liikme kahe asemel (põhiseaduse artikkel 150 §2).
 Rahvahääletusel põhiseaduse muutmise kohta, mis nõuab jõustumiseks rahva enamuse, samuti kantonite enamuse nõusolekut (Ständemehr / majorité des cantons), arvestatakse poolkantonite hääletamise tulemust vaid poolena teiste kantonitega võrreldes (põhiseaduse artiklid 140, 142). See tähendab, et põhiseaduse referendumil peab muudatust toetama vähemalt 12 23-st kantonihäälest.


Sidemete põhjused kolme paari poolkantonite vahel varieeruvad:

Unterwalden pole kunagi koosnenud ühest ühtsest alast. Algselt moodustasid Obwalden, Nidwalden ja Engelbergi klooster omaette kogukonnad. Ühine mõiste Unterwalden jääb piirkonnas siiski kasutusse, kuna see võttis osa algse Šveitsi konföderatsiooni loomisest aastal 1291 koos Uri ja Schwyziga. 1291. aasta Liiduharta kutsus esindajad kõigist kolmest "piirkonnast".

Appenzelli kanton jagunes "sise" ja "välis" pooleks ("Rhoden") Reformatsiooni tulemusel aastal 1597: Appenzell Innerrhoden (katoliiklik) ja Appenzell Ausserrhoden (protestantlik).

Baseli kanton jagunes Baseli maapiirkondade mässu tulemusel aastal 1833, et edendada võrdsust kodanike seas, võideldes nõuete eest eelisseisundi üle maa- ja linnaelanike vahel: Basel-Landschaft ja Basel-Stadt.

Nimed riigikeeltes
(Paksus kirjas nimed vastavad kantoni riigikeelele)
 Lühend Eesti Saksa Prantsuse Itaalia Romanši AG  Aargau Aargau Argovie  Argovia  Argovia AI  Appenzell Innerrhoden  Appenzell Innerrhoden Appenzell Rhodes-Intérieures  Appenzello Interno  Appenzell dadens AR  Appenzell Ausserrhoden  Appenzell Ausserrhoden Appenzell Rhodes-Extérieures  Appenzello Esterno  Appenzell dador BS  Basel-Stadt Basel-Stadt Bâle-Ville  Basilea-Città  Basilea-Citad BL  Basel-Landschaft Basel-Landschaft Bâle-Campagne  Basilea-Campagna  Basilea-Champagna BE  Bern Bern Berne  Berna  Berna FR  Fribourg  Freiburg Fribourg  Friborgo  Friburg GE  Genf Genf  Genève  Ginevra  Genevra GL  Glarus Glarus Glaris  Glarona  Glaruna GR  Graubünden Graubünden Grisons  Grigioni  Grischun JU  Jura Jura Jura  Giura  Giura LU  Luzern Luzern Luzern  Lucerna  Lucerna NE  Neuchâtel  Neuenburg Neuchâtel  Neuchâtel  Neuchâtel NW  Nidwalden Nidwalden Nidwald  Nidvaldo  Sutsilvania OW  Obwalden  Obwalden Obwald  Obvaldo  Sursilvania SH  Schaffhausen Schaffhausen Schaffhouse  Sciaffusa  Schaffusa SZ  Schwyz  Schwyz Schwyz (või Schwytz)  Svitto  Sviz SO  Solothurn  Solothurn Soleure  Soletta  Soloturn SG  Sankt Gallen Sankt Gallen Saint-Gall  San Gallo Son Gagl TG  Thurgau Thurgau Thurgovie  Turgovia  Turgovia TI  Ticino  Tessin Tessin  Ticino  Tessin UR  Uri  Uri Uri  Uri  Uri VS  Valais  Wallis Valais  Vallese  Vallais VD  Vaud  Waadt Vaud  Vaud  Vad ZG  Zug  Zug Zoug  Zugo  Zug ZH  Zürich Zürich Zürich  Zurigo  Turitg

 Uute kantonite vastuvõtmine 
Šveitsi laienemine uute kantonite vastuvõtu teel lõppes aastal 1815. Pärast Vorarlbergi ebaõnnestunud katset aastal 1919 Šveitsiga ühineda taaselustati Šveitsi laienemise jätkamise idee aastal 2010 parlamentaarse liikumisega, mis võimaldaks Šveitsiga piirnevate piirkondade ühinemist.