János Kádár

János Kádár [j'aanoš k'aadaar] (sünninimi János Czermanik, hiljem János Csermanek; 26. mai 1912 Rijeka – 6. juuli 1989 Budapest) oli Ungari kommunistlik poliitik ja riigitegelane.

János Kádár sündis tol ajal Austria-Ungarile kuulunud sadamalinnas Rijekas (tänapäeva Horvaatias). Ema Borbála Czermanik oli ungari-slovaki päritolu teenijanna. Isa János Krezinger jättis pere maha, kui János oli väga väike; poeg ei kohtunud temaga enam kunagi. Vahepeal elasid nad emaga paar aastat maal, 1918. aastal kolisid Budapesti. Lapsepõlv möödus vaesuses, 14-aastaselt pidi poiss kooli pooleli jätma ja tööle minema. 

1928. aastal tutvus ta marksistliku kirjandusega ja temast sai veendunud sotsialist. Novembris 1931 astus ta Kommunistlikku Noortööliste Ühingusse. Samal aastal astus ta ka Ungari Kommunistlikku Parteisse. Detsembris 1931 vahistati ta süüdistatuna kommunistlikus tegevuses, kuid ametivõimud olid sunnitud asitõendite puudusel ta vabastama. Aastal 1933 ta arreteeriti ja ta oli seejärel kaks aastat vangistuses. 1935. aastal astus ta Ungari Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, et püüda seda allutada kommunistide mõjule. 

Teise maailmasõja ajal oli Kádár üks vastupanuliikumise juhte. 1944. aasta aprillis ta arreteeriti, sama aasta novembris põgenes ta vanglast. 1945. aastal võttis ta oma parteilise varjunime Kádár ("Püttsepp") oma päris nimeks. Aastatel 1945–1948 oli ta Ungari Kommunistliku Partei Budapesti Linnakomitee sekretär ning 1945–1951 ühtlasi Ungari Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige. Ta oli 1946–1948 Ungari Kommunistliku Partei Keskkomitee ja 1948–1950 Ungari Töörahvapartei Keskkomitee peasekretäri asetäitja ning 1948–1950 ühtlasi siseminister. Aastatel 1950–1951 oli Kádár Ungari Töörahvapartei Keskkomitee osakonnajuhataja. 

1951. aastal arreteeriti ta süüdistatuna titoismis ja omaaegses koostöös Miklós Horthy valitsuse salapolitseiga. Juulis 1954 võeti süüdistused tagasi ja ta vabastati vanglast. 

Oli seejärel 1954. aastal Ungari Töörahvapartei Budapesti 13. Rajooni ja 1955. aastal Pesti Piirkonnakomitee esimene sekretär. 25. oktoobril 1956 valiti Kádár Ungari Sotsialistliku Töörahvapartei Keskkomitee esimeseks sekretäriks. Alates 30. oktoobrist oli ta ka riigiminister Imre Nagy teises valitsuses. 

Seejärel aga lahkus Kádár koos Ferenc Münnichiga riigist ning jõudis Nõukogude diplomaatide abil 1. novembril Ungarist Nõukogude Liitu. Ta veenis Nõukogude juhtkonda, et Ungaris on "kontrrevolutsiooni" tõttu olukord kontrolli alt väljunud ning vajalik on välisabi. 4. novembril toimus Nõukogude interventsioon Ungari ülestõusu mahasurumiseks. 7. novembril naasis Kádár Budapesti ning järgmise päeva hommikul teatas ta võimu üleminekust tema juhitava Ungari Revolutsioonilise Tööliste ja Talupoegade Valitsuse kätte. Aastatel 1956–1958 ja 1961–1965 oli ta ka Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees ning 1958–1961 riigiminister. János Kádári juhtimise ajal viidi läbi mitu majandusreformi, mille tulemusel Ungaris elatustase märgatavalt tõusis. János Kádár jäi parteijuhiks kuni 22. maini 1988, mil ta halveneva tervise tõttu ametist tagasi astus.http://www.rulers.org/rulh.html

Viited

Kategooria:Ungari poliitikud
Kategooria:Ungari Rahvavabariik
Kategooria:Lenini rahupreemia laureaadid
Kategooria:Lenini ordeni kavalerid
Kategooria:Oktoobrirevolutsiooni ordeni kavalerid
Kategooria:Sündinud 1912
Kategooria:Surnud 1989