Jaapani Akadeemia

pisi|130px|Amane Nishi, akadeemia president 1879–1880 ja 1882–1886. 
pisi|130px| Saburō Yamada, akadeemia president (1948–1961)
Jaapani Akadeemia (jaapani keeles 日本学士院, Nippon Gakushiin) on Jaapani teaduste akadeemia.

Jaapani Akadeemia asutati 1879. aastal Tōkyōs esialgse nimega Tōkyō Akadeemia; eeskujuks oli Londoni Kuninglik Selts. 1906. aastal reorganiseeriti akadeemia Keiserlikuks Akadeemiaks. 1947. aastast kannab akadeemia praegust nime.

Tōkyō Akadeemia esimesed presidendid olid läänemeelsed kirjanik ja tõlkija Yukichi Fukuzawa (määrati esimeseks presidendiks 1879. aasta jaanuaris) ning filosoof Amane Nishi, kes vahetas Fukuzawa presidendiametis välja 1879. aasta juunis.

Kõige kauem (1948–1961) juhtis Jaapani akadeemiat õigusteadlane Saburō Yamada. Sel ajal liikusid Jaapani suhted läänemaailmaga taas tõusuteele.

2013. aastal valiti akadeemia presidendiks 87-aastane biokeemik Takashi Sugimura, kes on tuntud eelkõige keemiliste vähitekitajate uurijana.

Struktuur
Akadeemia liikmeskond on jagatud kahte sektsiooni. Kumbki sektsioon jaguneb omakorda alamsektsioonideks.

I sektsioon – humanitaar- ja sotsiaalteadused
Esimene alamsektsioon (filosoofia, kirjandusteadus, ajalooteadus)
Teine alamsektsioon (õigusteadus, poliitikateadus)
Kolmas alamsektsioon (majandusteadused)

II sektsioon – loodusteadused, täppisteadused ja rakendusteadused
Neljas alamsektsioon (loodusteadused, täppisteadused)
Viies alamsektsioon (inseneriteadused)
Kuues alamsektsioon (põllumajandusteadused)
Seitsmes alamsektsioon (meditsiiniteadused)

Auhinnad 
Jaapani Akadeemia annab välja järgmisi auhindu: alates 1911. aastast Keiserlikku auhinda ja Jaapani Akadeemia auhinda, alates 1987. aastast iga kahe aasta tagant Edinburghi hertsogi auhinda ning aastast 2004 igal aastal Jaapani Akadeemia medalit.

Jaapani Akadeemia auhind antakse igal aastal kuni üheksale inimesele. Selle autasuga kaasneb miljoni jeeni suurune auhinnaraha.

Igal aastal antakse välja kaks keiserlikku auhinda: üks humanitaar- ja sotsiaalteaduste ning teine loodusteaduste, täppisteaduste ja rakendusteaduste valdkonnas. Selle autasuga kaasneb keisri kingitus vaasi näol. Keiserliku auhinna laureaadid valitakse Jaapani Akadeemia auhinna saanute hulgast.

Akadeemia jaapani liikmed
pisi|130px|Akadeemia liige (1906) Shibasaburō Kitasato, katkutekitaja avastajaid. 
pisi|130px| Akadeemia liige (1951) Shin'ichirō Tomonaga, kvantelektrodünaamika loojaid
Jaapani Akadeemia statuudi järgi on liikmete arv piiratud. 1949. aastast kehtiv statuut näeb ette 150 liikmekohta jaapani liikmetele. Tegelikult oli akadeemial 2014. aasta augustis 133 jaapani liiget. Ülejäänud kohad (17) olid vakantsed. Uusi liikmeid valitakse igal aastal detsembris. Viimastel aastatel on valitud aastas viis uut liiget.

Jaapani teadlaste rahvusvahelist kaalu näitab asjaolu, et 38 Jaapani Akadeemia liiget (jaapani liiget) on läbi aegade valitud USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks.

Akadeemia jaapani liikmeid läbi aegade
Leo Esaki, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (1973)
Kenichi Fukui, keemik, Nobeli keemiaauhind (1981)
Masao Itō, neurofüsioloog, Gruberi neuroteaduse auhind (2006)
Honda Kenichi (1924–2011), rakenduskeemik ja insener
Motoo Kimura, evolutsioonibioloog, esitas 1968 molekulaarse evolutsiooni neutraalse teooria
Shibasaburo Kitasato (1853–1931), bakterioloog, katkutekitaja avastajaid
Makoto Kobayashi, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (2008)
Masatoshi Koshiba, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (2002)
Toshihide Maskawa, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (2008)
Hantaro Nagaoka, füüsik, esitas 1904 aatomimudeli
Shigetada Nakanishi, neuroteadlane, Gruberi neuroteaduse auhind (2007)
Yoshio Nishina (1890–1951), füüsik, alustas Jaapani esimese tsüklotroni ehitamist
Ryōji Noyori, keemik, Nobeli keemiaauhind (2001)
Katsuhiko Sato, astrofüüsik, esitas 1981 varase universumi paisumise eksponentsiaalse mudeli
Hideki Shirakawa, keemik, Nobeli keemiaauhind (2000)
Akira Suzuki, keemik, Nobeli keemiaauhind (2010)
Umetarō Suzuki (1874–1944), vitaminoloog
Koichi Tanaka, insener ja keemik, Nobeli keemiaauhind (2002)
Shin'ichirō Tomonaga, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (1965)
Seiya Uyeda (s. 1929), geofüüsik 
Shinya Yamanaka, tüvirakkude uurija, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind (2012)
Hideki Yukawa, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (1949)

Akadeemia välisliikmed
Jaapani Akadeemia 1949. aastast kehtiv statuut näeb ette 30 auliikmekohta välismaalastele. Tegelikult oli akadeemial 2014. aasta augustis 26 välisliiget (auliiget) ja 1 eristaatusega auliige. Kui 1975. aastal külastas Jaapani Akadeemiat prints Philip, Edinburghi hertsog, anti talle auliikme staatus panuse eest teaduse ja teadusühingute arengusse.

Välisliikmed humanitaar- ja sotsiaalteaduste sektsioonis
pisi|130px|Akadeemia auliige (1990) japanoloog Donald Keene oma kodus Tōkyōs (2002)
William Theodore de Bary, ameerika filosoof
Ronald Philip Dore, Briti sotsioloog 	
Jacques Gernet, prantsuse sinoloog
Donald Keene, USA ja Jaapani kirjandusteadlane ja tõlkija, sai Jaapani kodakondsuse 2012
Karl Kroeschell, saksa õigusajaloolane	
Emmanuel Le Roy Ladurie, prantsuse ajaloolane	
Massimo Livi Bacci, itaalia demograaf
Roland Mortier, Belgia kirjandusteadlane
Ian Hill Nish, Briti ajaloolane 
Jacques Robert, prantsuse õigusteadlane
Klaus Stern, saksa õigusteadlane	
Keith Thomas, Briti ajaloolane
Pierre Toubert, Prantsuse ajaloolane

Välisliikmed loodusteaduste, täppisteaduste ja rakendusteaduste sektsioonis
pisi|130px|Akadeemia auliige (1984) Yoichiro Nambu, jaapani päritolu USA füüsik, kvantkromodünaamika arendajaid. 
Philip Warren Anderson, ameerika füüsik
Sydney Brenner, Briti raku- ja molekulaarbioloog
Elias James Corey, ameerika keemik
Suzanne Cory, austraalia molekulaarbioloog
Tage Richard Eriksson, rootsi taimerakubioloog 	
Aaron Klug, Briti molekulaarbioloog	
Yuan Tseh Lee, Taiwani keemik
Ho Wang Lee, Lõuna-Korea viroloog 
Syukuro Manabe, ameerika meteoroloog ja klimatoloog
Yoichiro Nambu, ameerika füüsik
Hans Joachim Queisser, saksa elektroonikateadlane ja füüsik	
C.N.Ramachandra Rao, India keemik	
Chen Ning Yang, ameerika füüsik

Jaapani Akadeemia varasemad välisliikmed
Kokku on Jaapani Akadeemiasse läbi aegade valitud 2014. aasta augusti seisuga 92 välisliiget. Praegused välisliikmed on nimetatud eespool.

Välisriikide teadlasi hakati akadeemiasse valima 1895. aastal. Esimene välismaalane akadeemias oli prantsuse õigusteadlane Gustave Émile Boissonade de Fontarabie (1895). Teise välismaalasena lisandus koosseisu alles 1925. aastal Briti orientalist Charles Eliot. Järgmistel aastatel valiti Keiserlikku Akadeemiasse veel mõned liikmed, kuid ajavahemikus 1938–1949 akadeemias võõramaalased puudusid. Alles 1949. aasta lõpul valiti akadeemiasse taas välismaalane – prantsuse orientalist René Grousset. Paari kuu pärast lisandus korraga kaheksa uut auliiget, teiste seas Albert Einstein, Niels Bohr ja Robert Oppenheimer. Werner Heisenberg valiti akadeemiasse 1965. aastal, kahekordne Nobeli füüsikaauhinna laureaat John Bardeen 1977. aastal.

Jaapani Akadeemia varasemate välisliikmete (auliikmete) loetelu
John Bardeen, ameerika füüsik ja elektroonikateadlane 
George Wells Beadle, ameerika geneetik	
William Gerald Beasley, Briti ajaloolane
Edmund C. Blunden, Briti kirjandusteadlane	
Niels Bohr, taani füüsik
Gustave Émile Boissonade de Fontarabie, prantsuse õigusteadlane 
Derek Stanley Brewer, Briti kirjandusteadlane
Adolf Butenandt, saksa biokeemik
Melvin Calvin, ameerika biokeemik ja biofüüsik
René Capitant, prantsuse õigusteadlane
Henri Cartan, prantsuse matemaatik
Alfred DuPont Chandler, ameerika majandusajaloolane
James Franklin Crow, ameerika geneetik
Paul Demiéville, prantsuse sinoloog ja budoloog
Albert Einstein, füüsik
Charles Eliot, Briti orientalist
Hans von Euler, Rootsi biokeemik
Ulf S. H. von Euler, Rootsi farmakoloog ja füsioloog
Alfred Ewing, Briti füüsik
Bernard Frank prantsuse orientalist
Otto Herzberg Frankel, Austria päritolu Austraalia geneetik
Israel Moissejevitš Gelfand, Venemaa matemaatik
Walter Gellhorn, ameerika õigusteadlane
Richard B. Goldschmidt, ameerika geneetik
René Grousset, prantsuse orientalist
Wilhelm Gundert, saksa japanoloog
Jacob G. Harrar, ameerika fütopatoloog 
Werner Karl Heisenberg, saksa füüsik
Gerhard Herzberg, Saksa-Kanada füüsik ja keemik
Eric Hobsbawm, Briti ajaloolane
Erich Hoffmann, saksa dermatoloog 
George William Housner, seismoloog ja ehitusinsener
Andrew Huxley, Briti neurofüsioloogMarius Berthus Jansen, ameerika ajaloolane
Xianlin Ji, Hiina lingvistikateadlane
Tae-Kil Kim, Lõuna-Korea eetik
Arthur Kornberg, ameerika molekulaarbioloog ja biokeemik
Richard Kuhn, saksa keemik
Sylvain Lévi, prantsuse orientalist
Frédéric Joüon des Longrais, prantsuse õigusajalooane
Georg Friedrich Melchers, saksa geneetik
Hans Molisch, Austria taimefüsioloog
L. F. Julliot de la Morandiére, prantsuse õigusteadlane
Kurt Mothes, saksa taimefüsioloog ja biokeemik
Hermann Joseph Muller, ameerika geneetik
Arne Müntzing, rootsi taimetsütoloog ja geneetik
J. Robert Oppenheimer, ameerika füüsik
Benjamin Peary Pal, India taimegeneetik ja sordiaretaja
George Portier of Luddenham, Briti keemik
Roscoe Pound, ameerika õigusteadlane
Isidor Isaac Rabi, ameerika füüsik 
Edwin Oldfather Reischauer, ameerika ajaloolane
Louis Renou, prantsuse sanskritist
Robert Robinson, Briti keemik
George Sansom, ameerika ajaloolane
Kai Siegbahn, Rootsi füüsik
Thomas Carlyle Smith, ameerika majandusajaloolane
Elvin Charles Stakman, ameerika fütopatoloog	
Wendell Meredith Stanley, ameerika viroloog
Theodor Sternberg, saksa õigusteadlane
Alexander Robertus Todd, Briti keemik
Giussepe Tucci, itaalia orientalist
Arthur David Waley, Briti orientalist ja sinoloog
Heinrich Wieland, saksa keemik
Øjvind Winge, taani geneetikpisi|130px|Akadeemia auliige (1977) John Bardeen, kahekordne Nobeli auhinna laureaat
pisi|130px|Akadeemia auliige (1950) Robert Oppenheimer, aatomipommi loojaid (1945). 

Välislingid
The Japan Academy Jaapani Akadeemia koduleht (inglise keeles)
Deceased Honorary Members Varasemad välisliikmed Jaapani Akadeemia kodulehel (inglise keeles)

Kategooria:Jaapani teadusakadeemiad