Tüügasmadulased

Tüügasmadulased (Acrochordidae) on maoliste alamseltsi Alethinophidia infraseltsi kuuluv valdavalt veelise eluviisiga madude sugukond.

 Klassifikatsioon 

Tüügasmadulaste sugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoperekondPeter Uetz & Jakob Hallermann, Acrochordidae Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 16.07.2014) (inglise keeles):
Acrochordus Hornstedt, 1787 – tüügasmadu, mis on esindatud kolme retsentse liigiga.

 Levila 

Tüügasmadulased elavad Indias, Aasias, Filipiinidel, Suurtel Sunda saartel ja Väikestel Sunda saartel, Uus-Guineas, Põhja-Austraalias. Acrochordus arafurae levila võib piirduda Austraalia ja Uus-Guineaga.

 Bioloogia 
Seedeelundkond
Sapipõis asub maksale suhteliselt lähedal.

Vereringe ja hingamine
Süda paikneb neil keha keskosas.

Suguküpsus ja paljunemine
Suguküpsus saabub mõlemast soost madudel 5. eluaasta paiku. Enamik emasloomi igal aastal ei sünnita.  

Isasloomade paariline hemipeenis asub kõhu all saba pool, neid suudavad nad soovi korral kloaagi kaudu välja sopistada. Hemipeenise morfoloogia erineb tüügasmadulaste kolmel liigil märgatavalt (McDowell, 1979).

Kopulatsiooniaktis võivad püüda osaleda üks emasloom ja mitmed isasloomad 1–8, moodustades omamoodi paaritumiskuhja.

Tüügasmadulased on elussünnitajad. Emasloomad poegivad vees. Poegade arv (4–40) võib liigiti samuti varieeruda, Acrochordus arafurae'l 11–25 ja Acrochordus granulatus'el 1–8 poega. 

Kinnitamata andmetel võib emaste Acrochordus arafurae sigimisvormiks olla ka partenogenees.Laurie J. Vitt, Janalee P. Caldwell, Herpetology: An Introductory Biology of Amphibians and Reptiles, 4. trükk, lk 612, 2014,ISBN 978 0 12 3869197 Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 30.09.2013) (inglise keeles)

Toitumisahel

Tüügasmadulased toituvad valdavalt Gobioidea kaladest.

Acrochordus arafurae on saagiks lindudele (Haliaeetus leucogaster) ja (Ephippiorhynchus asiaticus), roomajatele, kaladele ja inimestele.

Geokronoloogiline vanus
Väljasurnud liik
Acrochordus dehmi (Hoffstetter, 1964) kivistisi, mille teadlased peavad pärinevaks miotseeni lõpust ja/või pliotseeni algusest, on leitud Pakistanis.Palaeontologia Electronica, [http://palaeo-electronica.org/2005_1/head18/head18.pdf Jason J. 2005. Snakes of the Siwalik Group (Miocene of Pakistan): Systematics and Relationship to Environmental Change], Palaeontologia Electronica 8.köide, nr 1; 18A:33p, 2.5MB veebiversioon (vaadatud 12.09.2013) (inglise keeles)Kate L. Sanders, Mumpuni, Amir Hamidy,  Jason J. Head,  David J. Gower, Phylogeny and divergence times of filesnakes (Acrochordus): Inferences from morphology, fossils and three molecular loci, Molecular Phylogenetics and Evolution, 56.köide, nr 3, September 2010, lk 857–867 veebiversioon (vaadatud 12.09.2013) (inglise keeles)

Viited

Välislingid
 Carlo Luciano Bonaparte, [http://www.biodiversitylibrary.org/ia/saggiodiunadistr00bona Saggio di una distribuzioine metodica degli animali vertebrati.] Antonio Boulzaler, Rome, 1831
Toimetajad C.G. Glasby, G.J.B. Ross, P.L. Beesley, [http://www.environment.gov.au/biodiversity/abrs/publications/fauna-of-australia/pubs/volume2a/38-fauna-2a-squamata-acrochordidae.pdf FAUNA of AUSTRALIA Volume 2A], 38. FAMILY ACROCHORDIDAE, Richard Shine, Daryl Houston, AGPS Canberra, 1993, ISBN 978 0 644 32429 8''
 Sissekanne ITIS-es
 Sissekanne roomajate andmebaasis

Kategooria:Alethinophidia