Niels Kaj Jerne

Niels Kaj Jerne (23. detsember 1911 – 7. oktoober 1994) oli taani immunoloog. 

Ta pälvis Nobeli auhinna meditsiini ja füsioloogia valdkonnas 1984. aastal koos Georges J. F. Köhleri ja César Milsteiniga. Auhind saadi immuunsüsteemi arengu ja kontrolli teooriate ning monoklonaalsete antikehade tootmise põhimõtete avastamise eest.

Jerne on tuntud peamiselt oma kolme teooria järgi. Arvati, et organism toodab antikehi vastusena antigeenidele. Jerne aga arvas, et immuunsüsteemis on spetsiifilised antikehad antigeenidega võitlemiseks juba varem olemas. Teiseks, oli teada, et immuunsüsteem on tolerantne organismi enda suhtes. Jerne postuleeris, et selle "õppimine" toimub tüümuses. Kolmandaks, oli teada, et T-rakud ja B-rakud suhtlevad teineteisega. Jerne teooria kohaselt on erinevad antikehad seotud teineteisega samade kohtadega, millega need seovad ennast antigeenidega. Nii moodustavad nad stabiilse "võrgu". Kui antigeen satub organismi, tasakaal häirub ja kujuneb immuunvastus.http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/medicine/laureates/1984/jerne.html# The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1984
Niels K. Jerne, Georges J.F. Köhler, César Milstein,

 Lapsepõlv ja noorus 
Tema vanemad Hans Jessen Jerne ja Else Marie Lindberg elasid Fanø saarel Taanis. 1910. aastal kolis perekond Londonisse ja sealt esimese maailmasõja ajal edasi Hollandisse. Oma noorusaja veetis Jerne Rotterdamis. Ta õppis kaks aastat Leideni Ülikoolis füüsikat, kuid jätkas seejärel õpinguid ja teadustööd Kopenhaageni Ülikoolis meditsiini erialal. Seal omandas ta meditsiinikraadi 1947. aastal ja kaitses doktoritöö 1951. aastal.

 Teadustee 
Aastatel 1943–1956 oli Jerne teadur Taani Riiklikus Seerumiinstituudis. Seal töötatud aja jooksul formuleeris ta antikehade tekke teooria. 1956. aastal läks Jerne tööle Maailma Terviseorganisatsiooni Genfi. 1962. aastal kolis ta Ameerika Ühendriikidesse ja asus tööle Pittsburghi Ülikoolis mikrobioloogia professorina. Samal ajal jätkas ta tööd Maailma Terviseorganisatsiooni heaks. 
1966. aastal kolis Jerne tagasi Euroopasse ja asus tööle eksperimentaalravi professorina Johann Wolfgang Goethe Ülikoolis Frankfurdis. 1969. aastal läks Jerne tööle Šveitsi Baselisse, kus ta oli kuni 1980. aastani Baseli Immunoloogiainstituudi direktor.

Tunnustus
1967 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
1969 – valiti Kuningliku Taani Teaduste Akadeemia liikmeks
1975 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
1979 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
1980 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
1981 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks
1984 – Nobeli meditsiiniauhind

 Isiklikku 
Jerne oli kolm korda abielus. Tal oli Tjek Jernega kaks poega: Ivar Jerne (sündinud 1936) ja Donald Jerne (sündinud 1941) ning Gertrud Wettsteiniga poeg Andreas Wettstein (sündinud 1971).

Viited

Välislingid

Kategooria:Taani bioloogid
Kategooria:Immunoloogid
Kategooria:Kopenhaageni Ülikooli vilistlased
Kategooria:Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaadid
Kategooria:Sündinud 1911
Kategooria:Surnud 1994