Viisud

Viisk (mitmuses: viisud, kirdemurdes virsMurdekaart) on 2–3 cm laiustest puukoore ribadest valmistatud pastlataoline ilma sääreta tööjalatsEesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 353Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 239.

Viiske kanti kogu Kirde-Euroopa metsavööndis. Tavalised olid nad Ida- ja Lõuna-Eestis, aga ka Lätis, Leedus, Venemaal ja Valgevenes. Eestis kanti viiske peamiselt suvel (nädalas võis kuluda mitu paari), 20. sajandi algusaastail juba vähesel määral, põhiliselt heina tehes vesistel sooheinamaadel.

Viisud koosnesid ninast, põhjast, kannast ja paeltest. Enamasti tehti nad paju või pärna koore ribadest (sugadest), harvem kase (Kirde-Eestis) või kadaka koorest. Erinevalt venelaste ja soomlaste tugevamatest diagonaalkoega viiskudest olid eestlaste viisud lihtsad, ristkoelised. 

Vaata ka
viisuluda
pastlad
sussid

 Viited 

 Kirjandus 
 Eesti rahvariiete ajalugu. Ilmari Manninen. 1927, 2009.

Välislingid
Viisud, Eesti Põllumajandusmuuseum
Soome-ugri rahvaste esemed, E-varamu

Kategooria:Jalanõud
Kategooria:Etnograafia
Kategooria:Eesti etnograafia