Asundus

Asundus ehk uusasula on uus (maa-)asula; Eestis olnud ka asula liike. 

Asundusteks on nimetatud ka siirdlaste (st lähtemaalt väljarännanute) asulat: näiteks ajalooliselt talurahva ümberasumisega Eesti alalt väljapoole (Siberisse, Kaukaasiasse) loodud asulaid.

Mõnikord on ka kolooniat või asumaad nimetatud asunduseks.

Asunduste ajalugu Eestis
Eestis tekkisid asundused (asundustalude kogumid) 1920. aastatel 1919. aasta maareformi tulemusena, kui Vabadussõjast osavõtnutele, mõisamoonakatele ja teistele maatameestele antud mõisamaadele või uudismaakohtadele. 

Asundustegevuse korraldamise määruseAsundustegevuse korraldamise määrus., Riigi Teataja, nr. 32, 17 aprill 1934 alusel moodustati 1930. aastatel planeerimiskavade alusel terviklikke ja tiheasustusega asundusi riigi varumaale. Sinna rajati asundus- ehk uudismaatalusid.

Asundus kui asulaliik kaotati Eesti NSV ajal pärast aastatel 1975–1976 toimunud maa-asulate arvestuse korrastamist.

 Viited 

Kategooria:Asulad
Kategooria:Eesti Vabariik 1918-1940