Kusepõis

Kusepõis (ladina vesica urinaria) on inimese ja paljude selgroogsete (v.a linnud) vahelduva kuju ja asendiga lihaseline õõneselund, kuhu koguneb kusejuhadest uriin. Kusepõis talitleb kuseelundite süsteemi (urogenitaalsüsteemi) uriinireservuaari ja uriiniväljutuselundina.
Meeli Roosalu.Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 130, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9Arne Lepp. Inimese anatoomia I osa. Liikumisaparaat, siseelundid, Tartu Ülikooli Kirjastus,lk 140, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8Enn Ernits, Esta Nahkur,  Koduloomade anatoomia, lk 223-235, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8Franz-Viktor Salomon: Nervensystem, Systema nervosum. – Salomon/Geyer/Gille (toim). Anatomie für die Tiermedizin. Enke, Stuttgart, 2004, lk 376-378. ISBN 3-8304-1007-7 Google'i raamat
http://www.unifr.ch/ifaa/Public/EntryPage/TA98%20Tree/Entity%20TA98%20EN/08.3.01.001%20Entity%20TA98%20EN.htm TA code	A08.3.01.001 Terminologia anatomica veebiversioon (vaadatud 05.06.2013) 

Kusepõie organogenees
Elundit on täheldatud juba mõnedel kaladel. Kahepaiksetel ja roomajatel (kellel on kusepõis, nagu sisalikulised) on kusepõis klassifitseeritud kloaagi väljasopistusena.Sissekanne veebisaidil www.britannica.com (vaadatud 20.05.2013)

Kusepõie anatoomia
Kusepõie asend
Inimesel
 Nomenklatuur ja süstemaatika 
Terminologia Anatomica: A08.3 Kusepõis 
Terminologia Histologica: H3.06
Gray anatoomia: 11.1215. 

 Asend 
Inimkehas asetseb kusepõis normaalasendis häbemeliiduse (ehk sümfüüsi) ees.Arne Lepp. Inimese anatoomia I osa. Liikumisaparaat, siseelundid, Tartu Ülikooli Kirjastus,lk 410, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8

Täitudes kusepõie asend muutub. 
Kusepõie taga asetsevad:
emastel: emakas, tupp
isastel: pärasool, seemnepõiekesed, seemnejuhaampull (ampulla ductus deferentis).

 Kusepõie kuju 
Kusepõiel eristatakse :Meeli Roosalu.Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 130-131, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9
Enn Ernits, Esta Nahkur,  Koduloomade anatoomia, lk 228, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8
kusepõietippu (apex vesicae urinariae)
kusepõiekeha (corpus vesicae urinariae)
kusepõiepõhja (fundus vesicae urinariae)
kusepõiekaela (cervix vesicae). 

Kusepõie ehitus läbilõikes
Kusepõie sein koosneb inimestel ja paljudel selgroogsetel seest väljapoole limaskestast, lihaskestast, submukooskihist ja adventitsiaalkestast. Limaskestas paiknevad retseptorid reageerivad kusepõie sisesele rõhule ning ärritus kutsub esile urineerimise.Meeli Roosalu.Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 131, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9

Kusepõie seina täitumustunnet ja reageerimist ärritusele saab normaalse füsioloogiaga (ka halvatud alajäsemetega inimestel) treeninguga mõjutada.Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, 371, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0

 Kusepõie seina lihaskest  
Kusepõie seina suubuvad paarilise kusejuha suudmed. Urineerimise ajal kusitisulgur lõõgastub ja põieseina lihaskest kontraheerub, mis tingib põie tühjenemise, seetõttu nimetatakse põie lihaskesta ka koondnimetusega kuseväljutajalihas.Arne Lepp. Inimese anatoomia I osa. Liikumisaparaat, siseelundid, Tartu Ülikooli Kirjastus,lk 411, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8

 Kusepõiekaela piirkond 
Kusepõiekaelas, mis asub kusepõie ahenevas allosas ja millest saab alguse kusiti, moodustub välimisest pikilihaskihist sisemine kusitisulgur (ka sisemine kusitisuistik), mille talitlus ei allu tahtele ja sulgeb iseseisvalt sisemise kusitisuudme.

 Kusepõie maht ja tühjenemine 
Kusepõie maht (ka funktsioonid) on loomaliigiti erinevad, inimesel keskmiselt veerand kuni pool liitrit.Täitunud kusepõis käivitab tavaliselt kusemisrefleksi.Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, lk 370, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0
Loomad aga kasutavad kusepõit ja selle sisu ka suhtlemisvahendina nn "märgistamine" (koertel, kassidel territooriumi märgistamine jpm). 

Kusepõit innerveerivad nii sümpaatiline kui parasümpaatiline närvisüsteem ja mitmed arterid, samuti toimub kusepõiest lümfi äravool.

 Kusepõie haiguslikud seisundid 
Inimestel võib esineda mitmeid kusepõie haiguslikke seisundeid, nagu infektsioonid, spasmid, kusepõiekivitõbi, kusepõiepõletikud, kusepeetus, kusepidamatus (rõhkinkontinents, sundinkontinents, ülevooluinkontinets jt), kusepõie kasvajad jpm.Meditsiinisõnastik, Tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido,2004, Kirjastus Medicina, ISBN 9985-829-55-7

 Vaata ka 
Terminologia Anatomica
Neerud
Närvisüsteem
Veenid
Hormoonid
Mehekusiti
Naisekusiti
Kusepidamatus
Kusemiskeskus
Kusemisrefleks
Urogenitaalsüsteem
Tsüstoskoop
Tsüstograafia
Tsüstoskoopia
Tsüstograafia 
Tsüstomeetria

 Viited 

Kategooria:Kuse-suguelundkond