Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom

Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom ehk MERS on loomadel ja inimestel esinev äge viiruslik nakkushaigus, mille põhjustajaks peetakse respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirust.

Nakkusetekitajad ja nakatunud

In vitro uuringute põhjal on võimalik järeldada, et respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus võib nakatada nii sigu, ahve, nahkhiiri kui ka üksküürkaameleid.

Arvatakse, et viirusnakkusele on vastuvõtlikud ka primaadid, jänesed, kodukitsed, lambad, hobused jmt loomad.

Eksperimentaalselt on uurijatel õnnestunud viirusega nakatada makaake (tulemus: kerge kliiniline haigus), valgetups-marmosette (tulemus: MERS-i raskemapoolsed vormid) ja kaameleid (tulemus: kerge riniit).

Pole selge, mis täpselt toimub nende loomade organismis pärast viirusega nakatumist.

Nahkhiired ja nende rakuliinid

Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse reservuaariks peetakse Saudi Araabias Taphozous perforatus ning Ghanas, Saksamaal, Itaalias, Madalmaades, Rumeenias, Lõuna-Aafrikas, Tais ja Ukrainas Pipistrellus spp, Nycteris spp nahkhiiri ja/või inimest, kuid kindlad tõendid, et just nemad inimesi ja/või teisi loomi nimetatud viirusega nakatavad, seni veel pole.

In vitro on MERS-CoV nakkusele vastuvõtlikud ka Rousettus, Rhinolophus, Myotis ja Carollia nahkhiirte rakuliinid.

Üksküürkaamelid
Alimuddin Zumla, David S Hui ja Stanley Perlmani poolt 3. juunil 2015 avaldatud seminarimaterjalide kohaselt on viiruse peremeesorganismiks mitmed üksküürkaamelid (Camelus dromedarius) ja nende kaudu, kas otseselt või kaudselt, nakatuvad ka inimesed, kuid täpne viiruse ülekandemehhanism on teadmata.

Nakatumine inimestel

Täpne MERS-CoV põhjustatud viirusnakkuse levikutee ja reservuaarid on teadmata, oletatakse, et viirus võib levida loomalt-inimesele ja inimeselt-inimesele (võimalik ka, et uuesti loomale) õhu, piisknakkuse või otsese nahakontakti kaudu.

Nakatumise ärahoidmiseks ja haiguse leviku piiramiseks soovitatakse, ka kodustes majapidamistes, vältida kokkupuuteid üksküürkaamelitega, nakatunud pereliikmete kehavedelikega (suu- ja ninaeritistega ja roojaga) aga ka sööginõude ja kodutekstiilidega.

Viirus oli tuvastatud Katari ja Saudi Araabias elavate kaamelite piimas.

Lähikokkupuude (ka lähikontakt, meditsiinitöötajate vastuvõtul käimine, haiglad jms) ja kooselu ja/või koos töötamine MERS-nakkust (kliiniliselt kinnitatud juht) põdeva patsiendiga võib suurendada viirushaigusse nakatumise riski.

Arvatakse, et inimeselt inimesele levib viirus piisknakkusena aga võimalik, et ka näiteks perekonna siseselt ühise olme kaudu.

2013. aasta märtsis Araabia Ühendemiraatidest Saksamaale Schwabingi kliinikumi üle viidud 73-aastase mehe uriini (2691 RNA koopiat mL/kohta 13. päeval) – ja väljaheiteproovides (kuni 1031 RNA koopiat g/kohta 12. ja 16. päeval) oli viirus tuvastatav, kuid mitte vereproovis. Pole selge, kas nakatumine võib toimuda ka kokkupuutel MERS-i põdeva isiku väljaheidetega.

Inimeselt-inimesele nakatumist MERS-i on dokumenteeritud Inglismaal, Prantsusmaal, Tuneesias, Itaalias ja Saudi Araabias.

Teiseks inimeselt-inimesele nakatumise teeks peetakse haiglanakkust – arvatakse, et käimasolev 2015. aasta Lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomi puhang Lõuna-Koreas sai hoo sisse just meditsiinitöötajate läbi.

MERS inimestel

Kuna respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse täpset arengulugu ei teata, võib MERsiga seotud informatsioon sisaldada palju teaduslikult kinnitamata väiteid.

Uurijate arvates võib esineda nii
 nakkavat sümptomiteta (harilikult lastel);
 kerget vormi
 kui ka rasket vormi.

Laste MERS

Laste MERS-i kohta erialakirjandust napib. 11 nakatunud lapsest 9 olid asümptomaatilised ja sümptomeid esines tsüstilist fibroosi ja Downi sündroomi põdeval lapsel.

Lastel esineb uurijate arvates enamasti nakkava sümptoomitu vorm, kuid teatavate haiguslike seisundite kaasudes võib MERS ka neil surma esile kutsuda (teadaolevalt on üksikuid laste MERS-i surmajuhte esinenud).

MERS-i haigustunnused (sümptomid)

Nakkuse oletatav inkubatsiooniperiood on 9–12 päeva (keskmiselt 3–15 päeva).

Haiguse täpsed sümptomid pole teada, kuid hospitaliseeritutel (kel MERS laboratoorselt kinnitatud) on haigus alanud kõrge palaviku, köha, õhupuuduse ning nohu ja kopsupõletikuga.

Riskirühmad

Saudi Araabia tervishoiuministeeriumi ametnikud on soovitanud 2013. aastal palverännak ehk hadži edasi lükata inimestel, kes kuuluvad alltoodud riskirühmadesse:
 rasedad;
 kuni 12-aastased lapsed;
 immuunpuudulikkusega inimesed, sealhulgas immuunsüsteemi talitlust pärssivat ravi saavad (elundi või luuüdi siirdamise järgselt jms) ja HIV-positiivsed isikud;
 inimesed, kes põevad selliseid kroonilisi haigusi nagu kroonilised kopsu-, südame- (sh südamepuudulikkus) neeruhaigused või ainevahetussüsteemi haigus (eeskätt diabeet);
 kasvajavastast ravi saavad patsiendid (onkoloogilised haiged);
 65-aastased ja vanemad jt.

UpToDate'is 2015. aastal avaldatud materjalide kohaselt osutusid 2013. aastal 22 riigist pärit 5235 täiskasvanud palveränduri nasofarünksi MERS-CoV skriiningu proovid PCR-meetodil, mis koguti rännaku ajal Mekasse, negatiivseks (3210 skriiniti enne ja 2025 pärast rännakut).

MERS-i kliiniline pilt

MERS-CoV põhjustab sagedamini ülemiste ja harvemini alumiste hingamisteede nakkust ja täiskasvanu respiratoorse distressi sündroomi. Osadel haigetel on esinenud ka seedetrakti häireid (kõhulahtisus ja oksendamine). 

Kliinilisel pildil figureerivad ka perikardiit ja rasked neuroloogilised häired (segaduses olek, kooma, ataksia jm).

Väikelastele, eakatele ja immuunpuudulikkusega inimestele võivad Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom ja selle tüsistused, kopsupõletik ja neerupuudulikkus eluohtlikud olla ja isegi surma põhjustada.

MERS-i haigusjuhu definitsioon

MTO väljastatud MERS-i haigusjuhu kirjeldus (seisuga 3.07.13) pakub välja mitu võimalikku diagnoosimisviisi:

Lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomi haigusjuht inimesel on äge, akuutne hingamisteede haiguslik seisund, mis on tõendatud kliiniliselt, radioloogiliselt ja histopatoloogiliselt, aga ka järgmiste juhtude korral:

 haigusjuht, mille puhul tekib kahtlus, kuid mida ei ole võimalik respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse testi puudumisel kinnitada, ja ka võimalik juht, mille korral üksikproov on osutunud negatiivseks;
 juht, kus patsiendil on otsene võimalik lähikontakt (ka nakkusside) respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse laboratoorse kinnituse ja diagnoosi saanud inimesega;
 respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse mittelõplik laboratoorne analüüs, st proovi tulemus võib olla positiivne kuid ülejäänu ei ole kinnitust leidnud.

Lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomi haigusjuhtu võib kahtlustada ka Lähis-Ida riikide, kus viiruse levik on tõendamist leidnud, püsielanikel aga ka turistidel, kes 14 päeva enne haigestumist on nimetatud piirkonda külastanud.

Lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomi diagnoos loetakse kehtivaks ka MERS-CoV-i laboratoorse kinnituse saamisel.

Sarnaste haigustunnustega ülemiste hingamisteede nakkusega haigetel, kes on hiljuti reisinud Araabias, võidakse kahtlustada ka MERS-CoV põhjustatud viirusnakkust, selle välja selgitamiseks tehakse mitmeid kehavedelike laboratoorseid analüüse, soovituslikult RT-PCR (ingl reverse transcription polymerase chain reaction).

MERS-i haigusjuhu definitsioon MTO, 2015

 Kinnitatud MERS-i haigusjuhuks loetakse epidemioloogiliste arvutuste tarbeks isikut, kelle proovides on MERS-CoV tuvastatud laboratoorsete meetoditega tuvastatud, kliiniliste nähtude ja sümptomite olemasolust sõltumata;
 võimalik MERS-i haigusjuht, peks sisaldama järgmisi kriteeriume:
 palavikuga kulgev äga respiratoorne haigus, mida toetavad kliiniline, radiograafiline või histopatoloogiline parenhümaalse kopsuhaiguse leid (näiteks kopsupõletik või täiskasvanu respiratoorse distressi sündroom)
ja
 otsene epidemioloogiline link kinnitatud MERS-i haigega ja MERS-CoV testimiseks puudub võimalus, või on see ühe mitteadekvaatse proovi korral negatiivne või mittelõplik

või

 palavikuga kulgev äge hingamisteede haigus, mida toetavad kliiniline, radiograafiline või histopatoloogiline parenhümaalse kopsuhaiguse leid (näiteks kopsupõletik või täiskasvanu respiratoorse distressi sündroom)
ja

 isik resideerib või on reisinud Lähis-Idas või riikides, kus teatakse, et MERS-CoV on üksküürkaamelite vahel tsirkuleerimas või kus on hiljuti esinenud inimeste nakatumist ja
 MERS-CoV proov ei ole lõplik
või 

 esineb palavikuga äge respiratoorne haigus ja
 otsene epidemioloogiline link kinnitatud MERS-i haigega ja 
 MERS-CoV proov ei ole lõplik.

MERS-i diagnoos

MERS-i kliiniline hinnang on ebausaldav.

RHK-10-s liigitatakse haigus muude viirushaiguste koosseisu täpsustamata koronaviirusnakkusena, mille diagnoosikood on [B34.2].

 Eristusdiagnoos 

Diagnoosimiseks tuleks läbi viia eristusdiagnoos, eraldamaks MERS-i teistest haigustest, nagu:
 gripp
 paragripiviiruse nakkus
 respiratoorse süntsütiaalse viiruse nakkus
 adenoviiruse nakkus
 rinoviiruse nakkus
 nakatumine teistesse koroonaviirsutesse, sh HC0V-OC43 ja HCoV-229E
 inimese metapneumoviiruse nakkus 
 täiskasvanu respiratoorse distressi sündroom 
 brutselloos.

Epidemioloogia ja riskipiirkonnad

MERS-i haigus- ja surmajuhud, aprill 2012 – juuli 2013Riik ja/või piirkondJuhudSurmajuhudSuremus(%)Prantsusmaa2150Itaalia300Jordaania22100Katar5240Saudi Araabia904448Tuneesia3133Araabia Ühendemiraadid6233Suurbritannia3267Kokku1145447Allikas: CDC
Leviku avastuskohaks peetakse Araabiat ning sealt võis viirus, ka inimeste vahendusel, edasi kanduda paljudesse riikidesse.

Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse riskipiirkonnaks on, 2013 aasta I. poolaasta seisuga, arvatud järgmised Lähis-Ida riigid: Saudi Araabia, Katar, Jordaania, Araabia Ühendemiraadid ja naaberriigid: Bahrein, Kuveit, Iraak, Iisrael, Liibüa, Omaan, Süüria ja Jeemen.

23. maiks 2013 oli tuvastatud 44 laboratoorselt kinnitatud MERS-i haigusjuhtu.

2014. aasta MERS-i haiguspuhang Jiddah's

27. aprilli seisuga 2014 oli tervishoiuministeeriumi andmetel Saudi Araabias aprillis MERS-i surnud 39 inimest.

Enamik (168 proovist 49%) Jiddah' puhangu ajal nakatunuid olid King Fahd Hospitalis kontaktis nakatunud patsientidega või said nakkuse seal viibides (haiglanakkus).

2012. aasta märtsist kuni 2015. aasta 5. juunini haigestus maailmas MERS-i 1219 inimest, kellest vähemalt 449 suri.

 2015. aasta MERS-i haiguspuhang Lõuna-Koreas

Lõuna-Korea MERS-i puhangu 'indeksjuhuks' 2015. aasta mais osutus mees, kes oli hiljuti reisinud Bahreini, Araabia Ühendemiraatidesse, Saudi Araabiasse ja Katari.

Lõuna-Korea tervishoiuministeeriumi teatel on Lõuna-Koreas alates 20. mai 2015 haigestunud viirusega nakatunud haigega kontaktis olnud lähedased, külalised ja teda ravinud tervishoiutöötajad (kokku üheksa) ja surnud on 2.

7. juuni 2015 seisuga oli Lõuna-Koreas laboratoorselt kinnitatud 64 MERS-CoV-nakkuse haigusjuhtu, kellest 5 on surnud.

Haiguspuhangu tõttu oli suletud ligi 2900 lasteaeda ja kooli.

Esialgsetel andmetel levis viirus peamiselt haiglates patsientide, arstide ja haigeid külastanud pereliikmete seas ning tervishoiuametnikud arvasid, et epideemiat ei tule.

Juuli lõpu seisuga loeti 2015. aasta MERS-i haiguspuhang Lõuna-Koreas lõppenuks.

Üksikud MERS-i haigusjuhud maailmas 2015. aastal

Hiina

Hiina MERS-i juhus (mis on liidetud Lõuna-Korea juhtude tabelisse) nakatus isik viirusega kokkupuutel juba nakatunud sugulastega, kes palavikule vaatamata reisis Hiinasse.

Saksamaal

Ostercappelni haiglas suri koroonaviirushaiguse tekitatud tüsistustesse (arvatavasti hulgiorganpuudulikkus) 65-aastane sakslane, kes oli nakatunud veebruaris Abu Dhabit külastades.

Tai

Esimeseks MERS-i juhuks 2015. aasta juunis Tais osutus 75-aastane mees, kes reisis Omaanist Bangkokki.

Haigusjuhud (osaline)
 Aprill 2012

Esmaseks kobarhaigestumiseks MERS-i peetakse Jordaanias 2012. aasta aprillis esinenud kobarhaigestumist raskekujulisse kopsupõletikku. Haigestusid 11 inimest, kaasa arvatud seitse meditsiiniõde, üks arst ja ühe õe vend. Novembri lõpus teatas MTO, et kahe seni tuvastamata haigusse surnud inimese proovid osutusid uue koroonaviiruse suhtes positiivseteks.

20. september 2012

60-aastane Saudi Araabia mees toimetati 13. juunil 2012 Dr. Soliman Fakeeh Hospitali erahaiglasse Jiddah's. Patsiendi haiguse lugu algas palaviku, köha, röga ja õhupuudusega juba 7 päeva varem. Patsiendi varasem haiguslugu ei sisaldanud viiteid kardiopulmonaal- või neeruhaiguse kohta, patsient ei olnud pikemaajaline ravimitarbija ja ei suitsetanud.

Patsiendi esmase läbivaatuse tulemused: vererõhk 140/80 mm/Hg, pulss 117 lööki/minutis, kehatemperatuur 38,3 °C, hingamissagedus 20 korda minutis.

1. haiglapäev: alustati ravi oseltamiviiri, levofloksatsiin, penitsilliinide kombinatsiooni piperatsilliin + tasobaktaami ja seenevastase aine mikafungiiniga. 	

2. haiglapäev: patsient viidi üle intensiivraviüksusse, kus teda intubeeriti.

4. haiglapäev: alustati ravi beetalaktaamantibiootikumiga meropeneem, kuna 2. haiglapäeval võetud proovides tuvastati Klebsiella pneumoniae ja haiglasse sissevõtmisel omandatud rögaproovides tuvastati Staphylococcus aureus.

Vereproovid: 1. haiglapäeval oli vere valgeliblede arv peamiselt normis, välja arvatud neutrofiilide kõrge ja lümfotsüütide madal tase.

Rögaproovid: 1. haiglapäeva rögaproovide kaudse immunofluorestsents-uuringud osutusid negatiivseks A- ja B- gripiviiruste, paragripiviiruste 1–3, respiratoorse süntsütiaalse viiruse ja 
adenoviiruse suhtes.

11. haiglapäev (24. juuni 2012) : patsient suri progresseeruva hingamis- ja neerupuudulikkuse tagajärjel. Lahkamist ei sooritatud.
Surmapäeval kogutud trahhea aspiraadis tuvastati Acinetobacter.

22. september 2012

2. MERS-i haigusjuht: 40-aastane Katarist pärit mees. Patsient oli hiljuti (31. juulist kuni 18. augustini) viibinud Saudi Araabias. Patsiendil tekkis 3. septembril kergemakujuline respiratoorne haigus, mis eskaleerus kahepoolseks kopsupõletikuks. 9. septembril patsient Dohas ka hospitaliseeriti intensiivraviüksusse ja seisundi halvenedes toimetati õhuambulantsiga Londonisse.

4. november 2012

Eellugu: 9. oktoobril pöördus see patsient kõrge palaviku (38 kraadi) ja köhaga kohalikku erakliinikusse, kuna pildid olid korras siis saadeti ta koju.

10. oktoobril külastas ta põgusalt haigla erakorralise abi osakonda, kõik analüüsid olid normi piires ja ta lubati jälle koju, seekord määrati talle suukaudsed beetalaktaamanitbiootikumid tsefuroksiimi näol.

2 päeva hiljem pöördus patsient taas erakorralise abi osakonda murega süveneva õhupuuduse pärast. Rinnapiirkonna röntgenipilt tuvastas parema kopsusagara muutusi. Alustati ravi parenteraalselt manustatavate antibiootikumidega tseftriaksooni ja asitromütsiiniga ja viirusevastase ainega oseltamiviir.

13. oktoobril halvenes patsiendi seisund veelgi ja ta vajas erakorralist abi. Erakorralise abi üksuses teostati vajalikud protseduurid hingamise kergendamiseks ja vahetati antibiootikumid piperatsilliin + tasobaktaami ja lisaks veel linesoliidi ja ravi kortikosteroididega.

4. novembril lubati patsient koju.

Saudi Araabia tervishoiuminister teatas ProMED-maili vahendusel 4. novembril 2012 3. MERS-i juhust. 45-aastane patsient, elukutselt kehalise kasvatuse õpetaja, hospitaliseeriti ägeda hingamiselundkonna haigusega 12. oktoobril. Juurdunud 'kõvale' suitsetamisharjumusele lisaks olid patsiendil mitmed kroonilised haiguslikud seisundid, nagu II tüüpi diabeet (suukaudse medikamentoosse ravi all), atrofeerunud parem neer ja südame isheemiatõbi (mida püüti aasta tagasi operatsiooniga parendada). Järgnevate haiglapäevade jooksul patsiendi haigeolek süvenes, progresseeruv kopsupõletik ja neerupuudulikkus vajasid välist abi mehaanilise ventilatsiooni ja hemodialüüsi näol.

NCoV testid, mida tehti kolmes laboratooriumis, osutusid positiivseteks.

27. oktoobriks patsiendi seisund normaliseerus ja 4. novembril kirjutati ta haiglast välja.

19. november 2012

Saudi Araabia tervishoiuminister teatas ProMED-maili vahendusel (arhiivinumber: 20121121.1418018) 4. MERS-i haigusjuhust

Patsient toimetati hingamisteede haigusega Ar-Riyāḑis asuvasse haiglasse. Kuna kahtlustati uue koroonaviiruse nakkust siis saadeti proovid nii Saudi Araabia kui ka Inglismaa laborisse ja need osutusid positiivseteks. Patsiendi haigus hoogustus ja ta suri neerupuudulikkusega.

23. november 2012

23. novembril teatas MTO kolmest uuest haigusjuhust, 1 Kataris ja 2 Saudi Araabias.

Katari meespatsient toimetati oktoobris raske hingamisteede haigusega Dohas asuvasse haiglasse ja edasi saadeti ta Saksamaale. Patsiendi laboratoorsete proovide tulemused olid uue koroonaviiruse suhtes positiivsed. Ta viibis haiglas ligi kuu aega, pärast hingamisteede ja neeruhaigusest tervenemist lasti ta 18. novembril haiglast välja.

Nn Saudi Araabia juhtudeks (6 ja 7) on ühe pere liikmed, kes olid suguluses 4. haigusjuhuna kirja läinud patsiendiga. Nimetatud 3 patsienti elasid eelnevalt ühes majas.<!Index case'iks peetakse 70 aasta vanust meest (haigusjuht nr 4) ja temalt said nakkuse tõenäoliselt ka tema kaks poega, kellest üks (haigusjuht nr 6) suri hulgiorganpuudulikkuse tulemusel. Ka neljandal selle perekonna liikmel ilmnesid sarnased sümptomid, kuid tema laboratoorsed proovid osutusid uue viiruse suhtes negatiivseks.-->

2016

Veebipõhise elektrooniline teavitussüsteemi ProMED-mail andmetel on 2016. aasta 27. jaanuari seisuga Saudi Araabias 1288 laboratoorselt kinnitatud MERS-CoV haigusjuhtu, sh 551 surmaga ja 733 tervenemisega lõppenud ja 4 käimasolevat haigusjuhtu, millele lisanduvad 3 asümptomaatilist haigusjuhtu.

MERS-CoV nakkuse tuvastamine

MERS-CoV viirust on võimalik rögaroovides 'välja kasvatada', kasutades ahvide neerurakke – Vero ja LLC-MK2 rakuliini rakke. Viiruseosakeste poolt esile kutsutud muutused on neis rakukultuurides tuvastatavad 1–2 nädala jooksul viiruse lisamisest.

Muutused ei ole aga spetsiifilised, parimal juhul saadakse aimu sellest, et tegemist võib olla viiruse poolt esile kutsutud muutustega. Kindlama tõendusmaterjali tarbeks tuleks teostada RT-PCR.

MERS-i ravi

MERS-i ravi seni puudub. MERS-i-patsient saab vastavalt sümptomitele nn toetavat ravi. Usutakse, et keha suudab enamikul haigetel viirusetõrjega toime tulla.

In vitro uuringutes on MERS-CoVi osakeste paljunemine inhibeeritud beetainterferoonravi korral.

Rakukultuurides (in vitro) on viiruse paljunemisvõime osutunud ebapiisavaks ribaviriini, immunosupressantide tsüklosporiini ja mükofenoolhappe, antipsühootilise aine kloorpromasiini, soole motoorikat pärssiva aine loperamiidi, malaariatõrjes kasutatava klorokviini ja viirusvastaste ainete kombinatsiooni lopinaviir+ritonaviir läheduses.

Konvalestsentse seerumteraapia kliinilised katsetused 

Ametlikult pole teatatud konvalestsentse seerumteraapia kliiniliste katsetuste tulemusi. Katsealustele tehakse hiljutisest viirushaigusest tervenenud MERS-i haigetelt võetud verega või sellest eraldatud komponentidega vereülekandeid ja uuritakse nende lisanduste toimet kehale.

Patogeensus inimestel
Immunopatogeenes

Üksikud allikad on püüdnud seostada MERS-i hüpertsütokineemiaga, kuid tõendusmaterjalide vähesuse tõttu ei ole teooria päevakorral.

MERS-CoV ei ole suuteline märkimisväärselt viirusevastaste tsütokiinide interferoon α ja β ekspressiooni stimuleerima, kuid kutsus esile tuumori nekroosi faktor-α ja interleukiin-6 taseme tõusu.

Katsete põhjal kutsuvad viiruseosakesed nakatunud makrofaagides esile interleukiin-12, IFN-γ ja kemokiinide IP-10/CXCL-10, MCP-1/CCL-2, MIP-1α/CCL-3, RANTES/CCL-5 ja interleukiin-8 suurenenud ekspressiooni.

Nakatunud makrofaagid ekspresseerivad Peamise koesobivuskompleksi MHC klass I valke.

Tõvekindlus

Kuna viirus vajab rakku sisenemiseks retseptorit CD26, siis arvatakse, et selle retseptori puudumine ja või vastavasuunaline manipulatsioon võib ära hoida viiruse seondumise rakuga.

Vaktsiini võimalikkus

Novavax Inc. teatas, et on välja töötanud võimaliku kandidaatvaktsiini, hoidmaks ära inimeste haigestumist MERS-viirushaigusse.

Ajaloolist

Anti-MERS-CoV antikehi leiti Saudi Araabia üksküürkaamelite säilitatud vereseerumi proovides, mis pärinesid 1993. aastast, ja Araabia Ühendemiraatide kaamelite 2003. aasta proovidest.

Mitmed kaamelid imporditakse Saudi Araabiasse Ida-Aafrika regioonist. Ida-, Lääne- ja Põhja-Aafrika regioonidest pärinevad vereseerumiproovid olid MERS-CoV positiivsed juba 1992. aastast.

MERS-CoV, mis põhjustab inimestel Lähis-Ida ägedat respiratoorset sündroomi, avastati 2012. aasta septembris professor Ali Mohamed Zaki poolt.

MERS-CoV eraldati esimest korda arvatavasti (on ka varasemaid teateid: 2012. aasta aprilli puhang Zargas Jordaanias, mis piirdus 13 nakatunuga) 2012. aasta juunis 60-aastase Saudi Araabia ärimehe hingamisteedest võetud proovides, tema suri kopsupõletiku ja neerupuudulikkuse tagajärjel.

Vaata ka
 MVA-MERS-S

 Viited 

 Välislingid 
Jaffar A. Al-Tawfiq, Abdullah Assiri, Ziad A. Memish, Middle East respiratory syndrome novel corona Epidemiology and outcome update, www.smj.org.sa Saudi Med J 2013; 34. väljaanne (10), (vaadatud 28.04.2014) (inglise keeles)
Liisa Tagel, Saudi Araabia palverändureid hoiatati ohtliku viiruse eest, Postimees 13.07.2013, kell 16:26, (vaadatud 12.09.2013) 
MERS virus claims two more lives in Saudi Arabia, 7. september 2013 (vaadatud 12.09.2013) (inglise keeles)
 Y. M. Arabi, A. Harthi, J. Hussein jt, Severe neurologic syndrome associated with Middle East respiratory syndrome corona virus (MERS-CoV), Infection
 Adriaan H. de Wilde, V. Stalin Raj, Diede Oudshoorn jt, MERS-coronavirus replication induces severe in vitro cytopathology and is strongly inhibited by cyclosporin A or interferon-α treatment, J Gen Virol. 2013; 94(Pt 8): 1749–1760., doi: 10.1099/vir.0.052910-0, PMCID: PMC3749523
 V M Corman, I Eckerle, T Bleicker, A Zaki jt, http://www.eurosurveillance.org/ViewArticle.aspx?ArticleId=20285 DETECTION OF A NOVEL HUMAN CORONAVIRUS BY REAL-TIME REVERSE-TRANSCRIPTION POLYMERASE CHAIN REACTION, Eurosurveillance, 17. väljaanne, nr 39, 27. september 2012, 
 Qatari MERS patient dies; WHO offers case-control study guide Filed Under: MERS-CoV, 3. juuli 2013
 Qatar health authorities confirm two new cases of MERS (updated), LESLEY WALKER, 22. mai 2015
 Qatari patient, 73, dies of Mers
 Koroonaviiruse MERS-CoV poolt põhjustatud haigus levib väljapoole Lähis-Ida, 9.06.15 
 ERR Lõuna-Koreas: MERS koroonaviirus on muutunud superlevivaks, 10.06.2015
 Lõuna-Koreas on ravimatusse MERS-i surnud juba 16 inimest, Õhtuleht.ee, 15. juuni 2015
 Kenneth McIntosh, MD, Martin S Hirsch, MD, Anna R Thorner, MD, Middle East respiratory syndrome coronavirus, UpToDate

Kategooria:Nakkushaigused
Kategooria:Hingamiselundite haigused