Eesti Muuseumraudtee

Eesti Muuseumraudtee (ka: Lavassaare raudteemuuseum, Kitsarööpmelise raudtee muuseum) on Lavassaares MTÜ-na tegutsev muuseum, mis tutvustab Eesti kitsarööpmelise raudtee ajalugu.

Muuseumi väliekspositsioonis on üle 80 ühiku veeremit ning ka 2 km pikkune raudteelõik, mis kulgeb Lavassaare asula ja muuseumi vahet. Suveperioodil sõidab nädalavahetustel muuseumirong.

 Tegevus, ekspositsioon 
pisi|vasakul|Sõit muuseumist (Müramaalt) rongiga Lavassaarde
pisi|vasakul|Jaama kell Lavassaares
alt=Eesti Muuseumraudtee Lavassaare muuseum 26.08.2023. Aeropilt|pisi|Eesti Muuseumraudtee, aasta 2023 (aeropilt)
pisi|2006. aastal avatud ekspositsiooniosa Pärnus
Muuseum on loodud 1895–1975 tegutsenud üldkasutatava kitsarööpmelise juurdeveoraudtee ajaloo kajastamiseks. Lisaks sellele kajastub seal ka tööstus- ja militaarraudteede ajalugu Eestis. 

Ekspositsioonis on üle 80 ühiku kitsarööpmelist raudteeveeremit, sealhulgas viis auruvedurit ning hulk tehnilisi seadmeid.Eesti Muuseumraudtee kutsub suvisele seiklusele Eesti ainsa auruveduri koju; Tv3 

Väliekspositsioonis võib näha unikaalset Saksa väliraudteede vedurit, 19. sajandi lõpus ehitatud kaubavaguneid, 1920.–1930. aastatel ehitatud vaguneid ning ainsat Eesti unikaalset reisivagunit aastast 1939. Peaaegu täies mahus on muuseumis esindatud ka Nõukogude ajastu veerem.FOTOD | Muuseumiööl lustisid Lavassaare raudteemuuseumis nii suured kui ka väikesed; EPL, 18.05.2024

Väiksem osa eksponaate on seatud sõidukorda, mida hoitakse tavaliselt 1924. aastal ehitatud ja riikliku mälestisena märgitud veduridepoos.
Lisaks asub muuseumiõuel rohkelt erinevaid raudteerajatisi ja haruteid. Endises turbatööstuse elamus paikneb muuseumi siseekspositsioon, kuhu kuulub üle 700 ajaloolise foto, eseme ja dokumendi.Eesti Muuseumraudtee Lavassaares; Puhka Eestis

Muuseum on kõigile külastajatele avatud suvel ning nädalavahetustel on võimalik muuseumikülastajatel teha ka 2 km rongisõit muuseumist (Müramaalt) Lavassaarde ja tagasi, sõit kestab 25 minutit. 
Muudel aegadel toimuvad rongisõidud eritasu eest. 
Paaril päeval kuus veab rongi ka auruvedur. Neid päevi nimetatakse "aurupäevadeks".  

Sügiseti ja kevaditi on muuseumi võimalik külastada gruppidega eelnevalt registreerides. Talviti on muuseum suletud.

 Personal 
Suurema osa muuseumi tegemistest ja taastamistöödest teevad vabatahtlikud entusiastid oma ressurssidest ja vabast ajast.Talgulised lõid vagunid läikima ja vahetasid liipreid; Pärnu Postimees, nr. 156, 15. august 2020 (DIGAR) Muuseumiühingul on alalised liikmed, toetajaliikmed ja välisliikmed. Muuseumraudtee tegevjuht on Mehis Helme.Eesti Muuseumraudtee sai endale erakordse lahtise reisivaguni; ERR uudised, 08.09.2021

 Ajalugu 

pisi|vasakul|Kogu esimeseks museaaliks sai auruvedur VP-1-899 (vasakul), mille ühingu liikmed 1981. aastal Lavassaare turbatööstuse lähedalt mahajäetult ja rööbastelt maha jooksnult leidsidHüljatud rongide lõppjaam; Pärnu Postimees, nr. 146, 30. juuli 2008 (DIGAR)
pisi|Mootorvedur TU2-101 on 1988. aasta septembrist alates Muuseumraudtee ekspositsioonis. Vedurit üritati eelnevalt tööle rakendada Kohtla-Järve lähistele rajataval lasteraudteel, mis tööle ei hakanudki TU2-101; Eesti Raudteeajaloo Selts
pisi|Auruvedur Kc4 Lavassaares, vedur taastati viimati 2018. aastal.Täiesti auru all; Keskus, 20. detsember 2018 (DIGAR)Lavassaare auruvedur sai uue hingamise; Kodused Hääled (2012-), nr. 9, 1. oktoober 2018 (DIGAR) Tegemist on ainsa hetkel töötava auruveduriga EestisEesti ainus töötav auruvedur teeb jõulusõidu; Postimees, 27. november 2019

31. oktoobril 1987 moodustasid huvilised muuseumi loomiseks seltsingu, misjärel algas põhjalikum eksponaatide kogumine. Esimesed kaks veeremieksponaati saadi kohapealt ja järgmised kolm Sindi vabrikust. Ekspositsioon sai aga peatselt uut lisa Kohtla-Järve (hiljem ka Vääna-Jõesuu)Vääna-Jõesuu lasteraudtee; raudtee.eu valmimata jäänud lasteraudteelt, samuti Turba ja Piusa maardlatest ning mitmelt poolt mujalt Eestist, kus olid eelkõige välja kujunenud ulatuslikud kitsarööpmelised tööstus- ja kindlusraudteed. Kogude täiendamisel on abiks olnud ka Muinsuskaitse Selts ja Tallinna Veduridepoo.
Analooge Eestis liikunud veeremile on toodud veel ka Lätist, Leedust, Ukrainast ja Venemaalt.Muuseumraudtee alustab uut hooaega; Sõnumileht : SL, nr. 149, 6. juuni 1998 (DIGAR)

1988. aastal liitus muuseum Eesti Muinsuskaitse Seltsiga.

2. mail 1992 avati muuseum ametlikult külastajatele suvehooaegadeks. Laupäeviti hakkas sõitma ka muuseumirong muuseumi depoo ja Lavassaare asula vahel. 
pisi|vasakul|Muuseumraudtee territoorium, foto keskosas on näha 2006. aastal Mõisaküla endises vagunidepoos taastatud raudtee lumesahkMõisaküla meestel valmis raudtee lumesahk; Lõuna-Mulgimaa, nr. 5, 1. mai 2006 (DIGAR)
pisi|Muuseumraudtee väliekspositsioon, esiplaanil haruldane saksa väliraudtee (600/750 mm) auruvedur HF 11017
1996. aastal registreeriti muuseum seoses õigusaktide muutumisega mittetulundusühinguna. 

17. oktoobril 1996 avati muuseumis seoses Eest kitsarööpmelise raudtee 100. aastapäeva tähistamisega siseekspositsioon.

1998. aastal võeti Kultuuriministeeriumi poolt suur osa muuseumi ekspositsioonist muinsuskaitse alla. Muinsuskaitse alla võeti ja tunnistati tehnikamälestiseks ka veduridepoo ja töökoda, samuti kinnitati raudteemuuseumi ja selle kaitsevööndi piirid.Ajaloolised rongid võeti kaitse alla; Postimees, 8. jaanuar 1998

Aastatel 1998–2000 rajati täieneva veeremipargi ja muuseumrongi liikluse ohutuks opereerimiseks muuseumisse ning Lavassaare parki uued jaamateed. 

2009. aastal naasis muuseumi ekspositsiooni auruvedur Kc4-332, mis oli ajutiselt laenatud rendi- ja remondileppega Gulbene–Alūksne kitsarööpmelist raudteed haldavale Läti ettevõttele.Eesti viimane töötav auruvedur ähvardab vedru välja visata; Pärnu Postimees, nr. 179, 19. september 2015 (DIGAR) See on ainuke töötav auruvedur Eestis. 

2011. aasta augustis avati renoveeritud abihoones uus laiendatud siseekspositsioon.EESTI MUUSEUMRAUDTEE; Puhkus Eestis : ideed sinu puhkuseks, nr. 1, juuni 2017 (DIGAR)

2015. aastal valiti Muuseumraudtee Eesti 100 aarde nimistusse.Pärnumaalt jõudis Eesti 100 aarde nimistusse kümme kohta; Pärnu Postimees, nr. 171, 9. september 2015 (DIGAR)Muuseumi veeremit ja vedurit võib näha 1992. aasta filmis "Need vanad armastuskirjad". 

 Pilte 

 Vaata ka 

 Gulbene–Alūksne kitsarööpmeline raudtee
 Kitsarööpmeline raudtee Eestis
 Avinurme muuseum-raudtee
 Eesti Raudteemuuseum

Viited

Välislingid
 Muuseumi koduleht
 Uwe Gnadenteich. Fotod ja video: Eesti ainus töötav auruvedur teeb Lavassaares lõbusõitu. Postimees, 4. august 2019
 YouTube-i video: Lavassaare kitsarööpmelise raudtee muuseum
 YouTube-i video: Kitsarööpalise raudtee muuseum Lavassaares
 Video 2009. aastast

Kategooria:Eesti kitsarööpmeline raudtee
Kategooria:Pärnu linn
Kategooria:Pärnu maakonna muuseumid
Kategooria:Eesti raudteemuuseumid
Kategooria:Eesti vabaõhumuuseumid