Kaari Sillamaa

Kaari Sillamaa (sündinud 27. jaanuaril 1955 Tallinnas) on eesti muusikapedagoog ja helilooja. 

Ta on ka kirjanik, libretist ja laulusõnade kirjutaja ning omanimelise Laste Kaunite Kunstide Kooli (erahuvialakool) omanik ja direktor.

Õpingud
Kaari Sillamaa on lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi 1980. aastal muusikapedagoogika erialal (erialaõpetaja professor Artur Vahter). Eriala riigieksamil juhatas K. Sillamaa lisaks a cappella koorilauludele ka W. A. Mozarti serenaadi nr 13 G-duur ehk "Väikest öömuusikat", mille juhendaja oli dirigent Ilmar Tõnisson ja selle kandis ette TRK keelpilliorkester. Lisaks esitati koori ja orkestriga Rudolf Tobiase "Eks teie tea", kus orelipartii esitas kaasüliõpilane Mart Metsala.

Töö
 1981–....	vabakutseline helilooja, laulutekstide kirjutaja ja pianist
 1981–1984	Kehra Lastemuusikakooli direktor
 1984–1994	Laste Stuudioteatri Colombina asutaja ja kunstiline juht
 1994–....	Kaari Sillamaa Laste Kaunite Kunstide Kooli asutaja ja direktor
 2005–....	kirjastuse Virgo asutaja ja peatoimetaja

Muusikateatrid
Colombina
Kaari Sillamaa ja Indrek Reisneri koostöös sündis Harju maakonnas Kose kultuurimajas laste stuudioteater Colombina, mis tegutses kümme aastat (1984–1994). Colombina tõi lavale Kaari esimese lastemuusikali "Pöial-Liisi" (kaasautor Urmas Lattikas), mille nimirollis oli kaheksa-aastane tütar Janika. "Pöial-Liisiga" sõitis teater läbi terve Eesti. 

Populaarne oli koostöös Kosel tegutsenud liikumisrühmadega ja nende juhendaja Margita Ermaga valminud varieteeprogramm "Mini varietee". See koosnes laulu- ja tantsunumbritest ning vahesketšidest. Noored artistid tantsisid ka "Kankaani" ning esitasid tol ajajärgul populaarseid muusikahitte.  

Repertuaari täienenedes esineti ka välismaal. Kui "Pöial-Liisi" jõudis vaid Leetu, siis lasteooper "Metsamuinasjutt", mida esitati Estonia teatris, jõudis Lahti Rahvusvahelisele Lasteteatrite Festivalile Soome (1989) ja Ülemaailmsele Lasteteatrite Festivalile Moskvasse (1991), kus teos nimetati festivalil osalenud 70 kollektiivi hulgas ainsaks tõeliseks lasteooperiks (tõeliseks lasteballetiks nimetati Jakuutia balletikooli Cipollino). 

1990. aastal sai Colombina teater kutse Taani, et osaleda järjest Hadsundi saarel toimuval tsirkusefestivalil ja Roskilde rokifestivalil, kus lisaks üheksale kontserdilavale oli püstitatud ka üks teatrilava. Võimalus kahel nii erineval üritusel järjest esineda tekkis tänu sellele, et mõlemat festivali korraldas osaliselt sama meeskond, kelle trupp oli Colombina "Metsamuinasjuttu" Tallinnas näinud. Sama lavatükki esitati Hadsundis. Roskilde festivali jaoks sündis Kaari Sillamaa ja Heini Vaikmaa koostöös kümneosaline rokkoratoorium "Võti paradiisi", kus Colombina noortekoori saatis ansambel Mahavok ning solistid olid 15-aastased Janika Sillamaa ja Evelin Samuel, 9-aastane Maarja-Liis Ilus ning Otsa kooli lauluõpilane Pearu Paulus, kes äsja oli Mahavoki solistiks saanud. "Võti paradiisi" tuli esitamisele neljal õhtul, lisaks piirasid Eestist pärit kollektiivi paljud ajakirjanikud Euroopast ja isegi Ameerikast, sest laulvast revolutsioonist teati üsna palju, vähesed olid aga isiklikult kohtunud inimestega "raudse eesriide tagant".

Laste ja Noorte Muusikateater
Oktoobris 1994 avas Tallinna Filharmoonia juures uksed Laste Kaunite Kunstide Kool – huvikool, kus tutvustati lastele laulu, tantsu, teatrit, joonistamist ja keraamikat. Kooli ellukutsuja oli tolleaegne Tallinna Filharmoonia direktor Tarmo Leinatamm, kooli direktoriks sai Kaari Sillamaa. Möödus kaks aastat ja koolist sai erahuvikool, mis võttis suuna taas teatritegemise poole, mille tulemusel tegutseb koolis neli teatritruppi: Mudilasteater, Laste Muusikateater, Noorte Muusikateater ja Üliõpilasteater (suurprojektide puhul, kui laval on kõik koos, nimetatakse esitajat Laste ja Noorte Muusikateater).

20 aastat hiljem täitsid lavastajate, muusika- ja liikumisjuhtide ning isegi lava- ja kostüümikunstnike rolle Katre Jaani ja Janika Sillamaa, kelle käe all valmisid lavastused nii laste-, noorte- ja üliõpilasteatrites kui ka suured koostööprojektid. 
Kaari Sillamaa hakkas ise mudilasteatrit juhendama. Ülejäänud õpetajad on aga peaaegu kõik noored, kes on kunagi õppinud samas koolis: Hille Savi (muusikajuht, lavastaja), Kaarel Orumägi (muusikajuht, helilooja), Mailis Kalvik, Reane Evert, Kertu Raja, Johanna-Elise Kabel (tantsimine) ja Andrus Muuga (tants, võitlus).

Loominguline tegevus
pisi|Kaari Sillamaa 2001. aastal koos tütre Janika Sillamaaga
Heliloojana tunneb Kaari Sillamaa huvi pigem suurvormide vastu. Tema enda sõnul jääb ühest laulust väheks, et öelda ära seda, mis öelda on.

Muusika lavateostele
Kaari Sillamaa rohkem kui 40 laste- ja noortemuusikali libreto ja/või muusika autor, sealhulgas "Pöial-Liisi" (koos Urmas Lattikasega), "Keisri uued rõivad", "Kolm musketäri", "Saladin ja Lõvisüda", "Ühe armastuse lugu", "Merineitsi", "Mowgli", "Läbitantsitud tallad" jpt.

Koos Janika Sillamaaga on kirjutatud "Tuhkatriinu", "Vahva rätsep", "Puujala ja Ükssilma sõda" jt.

Lasteooper "Metsamuinasjutt" (1990). Suurmuusikal "Jane Eyre" (2013) Charlotte Brontë romaani järgi. On kirjutanud ka sadakond lastelaulu, millest osa on avaldatud laulikutes "Saladuste maja", Ema on pai", "Tähtpäevade laulik" (väljaandja kirjastus VIRGO).

On loonud oratooriumid "Võti paradiisi" (1989; koos Heini Vaikmaaga; koorile, solistidele, rokkbändile ja tantsutrupile) ja "Kristus" (2000; koorile, kammerorkestrile ja bändile, solistidele ja lugejale).

Laulusõnad
Kaari Sillamaa on kirjutanud sõnad umbes 800 laulule, neist kaks laulu on Eestit esindanud Eurovisiooni lõppvõistlusel:
 "Kaelakee hääl" (autor Priit Pajusaar, esitajad Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna) – Oslos (1996);
 "Keelatud maa" (autor Harmo Kallaste, esitaja Maarja-Liis Ilus) – Dublinis (1997).

Kaari Sillamaa tekstid on kõlanud ja kõlavad paljude Eesti laululoojate – Mikk Targo ("On küll hilja". "Sellest saab meie suvi", "Neiu mustas kleidis", "Tantsupalavik"), Priit Pajusaar ("Unistus igavesest päevast", "Aeg"), Heini Vaikmaa ("Luigelaul", Tuhast tõuseb päev"), Paulus-Kotkas-Laisaar ("Kallim kullast", "Kingitus"), Gunnar Kriik ("Mustad ja valged"), Janika ("Rahutu") jpt – loomingus. Suure osa laulusõnadest on Kaari Sillamaa kirjutanud kaveritele. Kaari sõnadega laule on esitanud nii Janika Sillamaa kui ka Ivo Linna, Maarja-Liis Ilus, Hedvig Hanson, Pearu Paulus, Lauri Liiv, Koit Toome, Nancy Himma, Marju Länik, Kadi Toomi, Kersti Kuuske, Getter Jaani jpt.

Näidendid
"Juudas" (koos Janika ja Virgo Sillamaaga, ilmunud 2002)

 Raamatud 
Müllersonide saaga – juturaamatute sari, millest on ilmunud neli osa:
 "Kadunud sugulane" (2006)
 "Valed abielud" (2006)
 "Kahel pool piiri" (2008)
 "Pärijad" (2014)

Tõlkimine
Sillamaa on tõlkinud ja/või toimetanud laulusõnu (Vanemuise teatri, Muusikaliteatri jt muusikalavastuste jaoks) lavateoste "Oliver!", "Crazy for you", "Aida", "West Side Story", "Mees La Manchast" ja "Evita" jaoks.

 Tunnustus 
 2001 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse äramärgitud töö ("Juudas", koos Virgo Sillamaa ja Janika Sillamaaga)
 2026 Valgetähe IV klassi teenetemärk"President tunnustab teenetemärgiga 203 inimest" ERR, 30. jaanuar 2026

Isiklikku
Kaari Sillamaa on olnud kaks korda abielus; abielust pianist Ivo Sillamaaga on tal tütar Janika Sillamaa ja poeg Virgo Sillamaa, abielust muusikamänedžer Indrek Reisneriga poeg Franck Reisner.

 Viited 

Kategooria:Eesti muusikapedagoogid
Kategooria:Eesti heliloojad
Kategooria:Eesti libretistid
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1955