Lafayette Benedict Mendel

Lafayette Benedict Mendel (5. veebruar 1872 Delhi, New York – 9. detsember 1935 New Haven, Connecticut) oli Ameerika Ühendriikide biokeemik. 

Ta uuris A-vitamiini, B-vitamiini, lüsiini ja trüptofaaniga seotut. Lafayette Benedict Mendelit peetakse A-vitamiini kaasavastajaks (1913).

Lafayette Mendel oli alates 1921. aastast Yale'i Ülikooli Sterlingi professor.

Töökäik
1891 lõpetas ta Yale'i Ülikooli. Kuni doktorikraadi saamiseni oli ta Russell Henry Chittendeni assistent;
1893 anti Mendelile doktorikraad;
1893–1895 töötas ta Yale'i Sheffieldi Teaduskoolis (Yale's Sheffield Scientific School) instruktorina;
1896. aastal määrati Mendel Yale'i Chittendeni laboratooriumi abiprofessoriks;
1903 määrati ta Yale'i Meditsiinikooli, Yale Graduate Schooli ja Sheffieldi Teaduskooli professoriks; 

Lafayette Mendel valiti 1911. aastal The American Society For Biochemistry and Molecular Biology presidendiks.

Teadus
1909 alustas Mendel koostööd Connecticuti Põllumajanduskultuuride Katsejaama keemiku Thomas Burr Osborneiga uurimaks seemnevalkude toitumuslikke omadusi.Hubert Bradford Vickery,  Yale J Biol Med. 1929 March; 1(4): 187.b1–191., PMCID: PMC2606178,  Thomas Burr Osborne, Veebiversioon (vaadatud 10.08.2013) (inglise keeles)
Mendeli laboratoorium paiknes Sheffieldi linna häärberi kunstigalerii ruumides kuid toitumiseksperimente viis ta koos Osborneiga läbi Connecticuti Põllumajanduskultuuride Katsejaamas.Richard D. Semba, "The Vitamin A Story: Lifting the Shadow of Death" Google``i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 16.08.2013), World Review of Nutrition and Dietetics, toimetaja B. Koletzko, köide 104, lk 78, 2012, ISBN 978-3-318-02188-2 (inglise keeles)
Eksperimentide käigus "valguvaba piimapulbri" jpt toitainetega ning sünteetiliste preparaatidega, sai neile selgeks, et looduslikes toitainetes on asendamatud toitumisfaktorid, nad rääkisid ka vesilahustuvast faktorist B;"LAFAYETTE BENEDICT MENDEL (1872 -1935)", 1956, Veebiversioon (vaadatud 16.08.2013) (inglise keeles) 
1913 avastas ta koos Thomas Burr Osborne'iga võirasvas lisatoitumisfaktori, mis hiljem nimetati ümber A-vitamiiniks.
1928. aastaks sai neile selgeks, et albiino rottide sünteetilises toiduratsioonis omavad aminohapped trüptofaan ja lüsiin essentsiaalset rolli loomade kasvamisel, vaatamata asjaolule, et rottide organism suudab teatud aminohappeid sünteesida.

Publikatsioonid
Some Historical Aspects of Vegetarianism ..., 1904
Animal Experimentation and Nutrition, 1909
Lafayette Benedict Mendel koos Thomas Burr Osbornei ja Edna L. Ferryga, Feeding experiments with isolated food-substances Veebiversioon (vaadatud 16.08.2013) Washington D.C., 1911, Carnegie Institution of Washington, Publication No 156
The Action of Salts of Choline on Arterial Blood Pressure, 1912
Viewpoints in the Study of Growth, 1914
koos Thomas Burr Osborneiga, Acceleration of Growth After Retardation, 1916
koos Martha Richardson Jonesiga, Studies on Carbohydrate Metabolism in Rabbits, 1920
The Beaumont Medical Club, 1922
Nutrition: The Chemistry of Life, 1923
koos Marion Fay`ga, Nitrogen and Sulfur Metabolism in the Dog, 1926
koos Martha Koehne`ga, The Utilization of Fatty Oils Given Parenterally, 1929

 Tunnustus 
Lafayette Benedict Mendel valiti 1913. aastal USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks.

Aastal 1916 valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

Mendel pälvis 1927. aastal American Institute of Chemistsi väljaantava kuldmedali.AIC  Gold Medal Award (Veebiversioon (vaadatud 16.08.2013) (inglise keeles)

Isiklikku
Lafayette Mendel abiellus 29. juulil 1917 Alice R. Friendiga.

 Viited 

Kategooria:Ameerika Ühendriikide teadlased
Kategooria:Ameerika Ühendriikide biokeemikud
Kategooria:Yale'i Ülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1872
Kategooria:Surnud 1935