Departemang (Prantsusmaa)

Departemang (prantsuse département) on Prantsusmaa haldusjaotuses üks kolmest valitsemise tasemest allpool riiklikku taset (territoriaalsed kollektiivsused), piirkondade ja valdade vahel. Prantsusmaa emamaal on 96 departemangu ja ülemeredepartemange on 5, mida liigitatakse ka piirkondadeks. Departemangud jagunevad edasi 342 ringkonnaks, mis jagunevad kantoniteks; viimased kaks ei oma autonoomiat ja neid kasutatakse avalike teenuste ja mõnikord valimiste organiseerimisel.

Prantsusmaa departemange haldavad valitud üldkogud (conseil général) ja nende presidendid, kelle vastutuse peamise valdkonna moodustavad arvukate sotsiaalsete ja hoolekandetoetuste, keskkoolide (collège) ehitiste ja tehnilise personali, kohalike teede ning kooli- ja maabusside ja kohaliku omavalitsuse infrastruktuuride koostöö juhtimine. Riigi halduse kohalikud teenused on traditsiooniliselt organiseeritud departemangutasemel, kus prefekt esindab valitsust; siiski on piirkonnad saanud selles osas tähtsust alates 2000. aastatest, kus mõned departemangutaseme teenused on läinud piirkonnataseme teenusteks.

Departemangud loodi 1791. aastal, kui Ancien Régime'''i provintside ratsionaalne asendamine rahvusliku ühtsuse tugevdamise eesmärgil; peaaegu kõik neist nimetati seetõttu jõgede, mägede või rannikute järgi, mitte ajalooliste või kultuuriliste territooriumide järgi, erinevalt piirkondadest, ja mõned neist on üldiselt tuntud nende kahekohalise sihtnumbri järgi, mida kuni viimase ajani kasutati kõigil mootorsõidukite numbrimärkidel. Need innustasid sarnaseid jaotusi paljudes Prantsusmaa endistes kolooniates.

 Ajalugu 

pisi|Geomeetriline ettepanek lükati tagasi
pisi|Endised provintsid (värvidega) ja departemangud (piirid mustaga)

Esimesed Prantsuse territoriaalsed departemangud pakuti aastal 1665 välja Marc-René d'Argensoni poolt haldusküsimuste teenindamiseks puhtalt sildade ja maanteede infrastruktuuri haldamisel.

Enne Prantsuse revolutsiooni sai Prantsusmaa territooriume järk-järgult mitmesuguste sõltumatute üksuste annekteerimise kaudu. Ancien Régime'i ajal oli see organiseeritud provintsideks. Revolutsiooni kestel need kaotati, osalt selleks, et nõrgendada vanu truudussidemeid.

Kaasaegsed departemangud, kui mitmeotstarbelised valitsemisüksused, loodi provintside asemele 4. märtsil 1790 Asutava Rahvuskogu poolt, mida see pidas palju ratsionaalsemaks struktuuriks. Nende piirid teenisid kahte eesmärki:
 Piirid valiti teadlikult Prantsusmaa ajalooliste piirkondade lõhkumiseks püüdega kaotada kultuurilised erinevused ja ehitada palju ühtsem rahvas.
 Piirid olid seatud nii, et iga asustus maal oli päevase ratsasõidu kaugusel departemangu pealinnast. See oli turvalisuse pärast, mõeldud hoidma kogu riigi territooriumi tiheda kontrolli all. See meede oli otseselt innustatud Suure terrori poolt, mille ajal kaotas valitsus kontrolli paljude maapiirkondade üle valitsuskeskustest kaugemal.

pisi|Departemangud Esimese keisririigi suurima ulatuse ajal 1812. aastal

Vanadest nimedest hoiduti uute departemangude nimetamisel hoolikalt. Enamik nimetati piirkonna peamise jõe või muu loodusobjekti järgi. Isegi Pariis oli Seine'i departemangus.

Departemangude arv, algselt 83, suurenes 1809. aastaks 130-ni, kui vabariik ja keisririik omandasid territooriume. Pärast Napoleoni kaotusi aastatel 1814–1815 andis Viini kongress Prantsusmaale tagasi tema sõjaeelse suuruse; departemangude arvu vähendati 86-ni, kui kolm algset departemangu jagati. Aastal 1860 omandas Prantsusmaa Nice'i krahvkonna ja Savoia, mis viis kolme uue departemangu loomiseni. Kaks tehti uuest Savoia territooriumist, samas Alpes-Maritimesi departemang loodi Nice'ist ja osast Vari departemangust. 89 departemangule anti numbrid vastavalt nende tähestikulisele järjekorrale.

Moselle'i ja Bas-Rhini departemang ning enamik Haut-Rhini departemangust loovutati Saksa keisririigile 1871. aastal pärast Prantsusmaa kaotust Prantsuse-Preisi sõjas. Väike osa Haut-Rhini departemangust jäi siiski Prantsusmaale ja nimetati Belforti territooriumi departemanguks. Kui Prantsusmaa sai loovutatud departemangud pärast esimest maailmasõda tagasi, ei taasühendatud Belforti departemangu Haut-Rhini departemanguga. 1922. aastal sai sellest Prantsusmaa 90. departemang.

Île-de-France'i reorganiseerimine (1968) ja Korsika jaotamine (1975) andis veel kuus departemangu, tehes koguarvuks 96. Arvates juurde viis ülemeredepartemangu (Prantsuse Guajaana, Guadeloupe, Martinique, Réunion ja Mayotte), on koguarvuks 101 departemangu. Aastal 2011 sai 101. departemanguks ülemerekollektiivsus Mayotte.

 Üldiseloomustus 

pisi|vasakul|300px
pisi|Rahvastiku tihedus departemangudes (2007)

Departemangu valitsuse asukoht on tuntud kui prefektuur (préfecture) või chef-lieu de département ja on üldiselt mõningase tähtsusega linn umbes departemangu geograafilises keskpunktis. See määrati vastavalt ajale, mis kulus ratsa reisiks departemangu piirialadelt. Eesmärk oli, et prefektuur peab olema ratsa kättesaadav igast linnast departemangus 24 tunni sees. Prefektuur ei ole tingimata suurim linn departemangus; näiteks Saône-et-Loire'i departemangus on pealinn Mâcon, kuid suurim linn on Chalon-sur-Saône. Departemangud on jagatud üheks või mitmeks ringkonnaks. Ringkonna pealinna kutsutakse alamprefektuuriks (sous-préfecture) või chef-lieu d'arrondissement.

Iga departemangu haldab üldkogu (conseil général), mis valitakse kuueks aastaks üldistel valimistel, kus üldkogu president on departemangu juhataja. Enne 1982. aastat oli departemangu juhataja prefekt (préfet), kes esindab Prantsusmaa valitsust igas departemangus ja nimetatakse Prantsusmaa presidendi poolt. Prefekti abistavad üks või mitu alamprefekti (sous-préfet''), kes asuvad departemangu alamprefektuurides.

Departemangud on edasi jaotatud valdadeks, mida valitsevad valla volikogud. Aastal 1999 oli Prantsusmaal 36 779 valda. Ülemereterritooriumidel mängivad mõned vallad rolli departemangu tasemel. Riigi pealinn Pariis on nii vald kui ka departemang.

Mandri-Prantsusmaal (Prantsusmaa emamaa, v.a Korsika) on departemangu mediaanpindala 5965 km². 2001. aasta rahvaloenduse järgi oli departemangu mediaanrahvaarv Mandri-Prantsusmaal 511 012 asukat. Enamuse departemangude pindala on 4000 ja 8000 km² vahel ning rahvaarv on 320 000 ja 1 miljoni vahel. Pindalalt suurim on Gironde'i departemang (10 000 km²), samas väikseim on Pariis (105 km²). Kõige rahvarikkam on Nordi departemang (2 550 000) ja rahvavaeseim on Lozère'i departemang (74 000).

Departemangud on nummerdatud: nende kahekohalised numbrid esinevad sihtnumbrites, INSEE koodides (sealhulgas "sotsiaalkindlustuse numbrid") ja sõidukite numbrimärkides. Algul vastasid numbrid departemangude nimede tähestikulisele järjekorrale, kuid mitmed on oma nimesid muutnud, nii pole vastavus enam täpne. Korsika jaoks ei ole enam numbrit 20, vaid selle asemel on 2A ja 2B. Korsika sihtnumbrid või aadressid mõlemas departemangus algavad siiski 20-ga. Kahekohalist koodi "98" kasutatakse Monaco poolt. Koos ISO 3166-1 alpha-2 maakoodiga FR moodustavad numbrid ISO 3166-2 riigi alljaotuste koodid emamaa departemangudele. Ülemeredepartemangud kasutavad kolme numbrit, näiteks 971 Guadeloupe jaoks (vaata tabel allpool).

 Parteipoliitilised eelistused 

Neid kaarte ei saa kasutada kui kasulikke vahendeid valijate eelistuste kohta, kuna üldkogud valitakse kahevoorulises süsteemis, mis järsult piirab äärmuslaste võimalusi, niikaua, kui neid ei toeta ühes kahest voorust mõõdukas partei. Pärast 1992. aasta valimisi omasid vasakpoolsed enamust vaid 21 departemangus 100-st; pärast 2011. aasta valimisi domineerisid vasakpoolsed 61 departemangus 100-st (Mayotte sai departemanguks alles pärast valimisi).

Erakondade võti:
 Divers Centre – Sõltumatud tsentristid või Demokraatlik liikumine (Mouvement démocrate)
 Divers Droite (DVD) – Sõltumatud konservatiivid
 Divers Gauche (DVG) – Sõltumatud vasaku tiiva poliitikud
 MPF – Liikumine Prantsusmaa eest (Mouvement pour la France) (parempoolsed)
 Nouveau centre – Uued tsentristid (tsentristid või paremtsentristid)
 PCF – Prantsuse Kommunistlik Partei (Parti communiste français)
 PRG – Radikaalne vasakpartei (Parti radical de gauche)
 PS – Sotsialistlik partei (Parti socialiste)
 UDF – Ühendus Prantsuse Demokraatia eest (Union pour la démocratie française), sellele järgnes Demokraatlik liikumine
 UMP – Rahvaliikumise liit (Union pour un mouvement populaire)

 Tulevik 

Kohaliku omavalitsuse ühe või mitme taseme eemaldamist on arutatud juba aastaid, eelkõige võimalust kaotada departemangude tase. Rahvaliikumise liidu eestkõneleja Frédéric Lefebvre ütles detsembris 2008, et departemangude kokkusulamine piirkondadega oli küsimus, mis tuli lahendada kiiresti. See lükati varsti tagasi kohalike omavalitsuste reformi komitee, tuntud kui Balladuri komitee, liikmete Édouard Balladuri ja Gérard Longuet' poolt.

Jaanuaris 2008 soovitas komisjon Prantsusmaa arengu vabastamiseks, tuntud kui Attali komisjon, et valitsemise departemangude tase tuleks kaotada kümne aastaga.

Sellest hoolimata ei säilitanud Balladuri komitee seda ettepanekut ja ei toetanud departemangude kaotamist, vaid lihtsalt "soodustas departemangude vabatahtlikku ühinemist", mida soovitas ka piirkondadele, eesmärgiga alandada viimaste arvu viieteistkümneni. See komitee toetab hoopis kantonite vähendamist.

 Kaardid ja tabelid 
 Praegused departemangud 

Kõigil departemangudel on vapp, millega neid tavaliselt seostatakse, kuid mitte kõik ei ole ametlikult tunnustatud või kasutusel. Mõnes departemangus neid kasutatakse, kuid teistes kasutatakse palju kaasaegsemat embleemi. Riigi valitsus ise ei oma vappi, tõrjudes tagasi aristokraatlikku päritolu heraldika, ja seda on järginud paljude departemangude valitsused.

INSEEkoodVappDepartemangPrefektuurPiirkond0122x20px|Departemangu 01 vappAinBourg-en-BresseAuvergne-Rhône-Alpes0222x20px|Departemangu 02 vappAisneLaonHauts-de-France0322x20px|Departemangu 03 vappAllierMoulinsAuvergne-Rhône-Alpes0422x20px|Departemangu 04 vappAlpes-de-Haute-ProvenceDigne-les-BainsProvence-Alpes-Côte d'Azur0522x20px|Departemangu 05 vappHautes-AlpesGapProvence-Alpes-Côte d'Azur0622x20px|Departemangu 06 vappAlpes-MaritimesNiceProvence-Alpes-Côte d'Azur0722x20px|Departemangu 07 vappArdèchePrivasAuvergne-Rhône-Alpes0822x20px|Departemangu 08 vappArdennesCharleville-MézièresGrand Est0922x20px|Departemangu 09 vappAriègeFoixOksitaania1022x20px|Departemangu 10 vappAubeTroyesGrand Est1122x20px|Departemangu 11 vappAudeCarcassonneOksitaania1222x20px|Departemangu 12 vappAveyronRodezOksitaania1322x20px|Departemangu 13 vappBouches-du-RhôneMarseilleProvence-Alpes-Côte d'Azur1422x20px|Departemangu 14 vappCalvadosCaenNormandia1522x20px|Departemangu 15 vappCantalAurillacAuvergne-Rhône-Alpes1622x20px|Departemangu 16 vappCharenteAngoulêmeUus-Akvitaania1722x20px|Departemangu 17 vappCharente-MaritimeLa RochelleUus-Akvitaania1822x20px|Departemangu 18 vappCherBourgesCentre-Val de Loire1922x20px|Departemangu 19 vappCorrèzeTulleUus-Akvitaania2A22x20px|Korsika vappCorse-du-SudAjaccioKorsika2B22x20px|Korsika vappHaute-CorseBastiaKorsika2122x20px|Departemangu 21 vappCôte-d'OrDijonBurgundia-Franche-Comté2222x20px|Departemangu 22 vappCôtes-d'ArmorSaint-BrieucBretagne2322x20px|Departemangu 23 vappCreuseGuéretUus-Akvitaania2422x20px|Departemangu 24 vappDordognePérigueuxUus-Akvitaania2522x20px|Departemangu 25 vappDoubsBesançonBurgundia-Franche-Comté2622x20px|Departemangu 26 vappDrômeValenceAuvergne-Rhône-Alpes2722x20px|Departemangu 27 vappEureÉvreuxNormandia2822x20px|Departemangu 28 vappEure-et-LoirChartresCentre-Val de Loire2922x20px|Departemangu 29 vappFinistèreQuimperBretagne3022x20px|Departemangu 30 vappGardNîmesOksitaania3122x20px|Departemangu 31 vappHaute-GaronneToulouseOksitaania3222x20px|Departemangu 32 vappGersAuchOksitaania3322x20px|Departemangu 33 vappGirondeBordeauxUus-Akvitaania3422x20px|Departemangu 34 vappHéraultMontpellierOksitaania3522x20px|Departemangu 35 vappIlle-et-VilaineRennesBretagne3622x20px|Departemangu 36 vappIndreChâteaurouxCentre-Val de Loire3722x20px|Departemangu 37 vappIndre-et-LoireToursCentre-Val de Loire3822x20px|Departemangu 38 vappIsèreGrenobleAuvergne-Rhône-Alpes3922x20px|Departemangu 39 vappJuraLons-le-SaunierBurgundia-Franche-Comté4022x20px|Departemangu 40 vappLandesMont-de-MarsanUus-Akvitaania4122x20px|Departemangu 41 vappLoir-et-CherBloisCentre-Val de Loire4222x20px|Departemangu 42 vappLoireSaint-ÉtienneAuvergne-Rhône-Alpes4322x20px|Departemangu 43 vappHaute-LoireLe Puy-en-VelayAuvergne-Rhône-Alpes4422x20px|Departemangu 44 vappLoire-AtlantiqueNantesPays de la Loire4522x20px|Departemangu 45 vappLoiretOrléansCentre-Val de Loire4622x20px|Departemangu 46 vappLotCahorsOksitaania4722x20px|Departemangu 47 vappLot-et-GaronneAgenUus-Akvitaania4822x20px|Departemangu 48 vappLozèreMendeOksitaania4922x20px|Departemangu 49 vappMaine-et-LoireAngersPays de la Loire5022x20px|Departemangu 50 vappMancheSaint-LôNormandia5122x20px|Departemangu 51 vappMarneChâlons-en-ChampagneGrand Est5222x20px|Departemangu 52 vappHaute-MarneChaumontGrand Est5322x20px|Departemangu 53 vappMayenneLavalPays de la Loire5422x20px|Departemangu 54 vappMeurthe-et-MoselleNancyGrand Est5522x20px|Departemangu 55 vappMeuseBar-le-DucGrand Est5622x20px|Departemangu 56 vappMorbihanVannesBretagne5722x20px|Departemangu 57 vappMoselleMetzGrand Est5822x20px|Departemangu 58 vappNièvreNeversBurgundia-Franche-Comté5922x20px|Departemangu 59 vappNordLilleHauts-de-France6022x20px|Departemangu 60 vappOiseBeauvaisHauts-de-France6122x20px|Departemangu 61 vappOrneAlençonNormandia6222x20px|Departemangu 62 vappPas-de-CalaisArrasHauts-de-France6322x20px|Departemangu 63 vappPuy-de-DômeClermont-FerrandAuvergne-Rhône-Alpes6422x20px|Departemangu 64 vappPyrénées-AtlantiquesPauUus-Akvitaania6522x20px|Departemangu 65 vappHautes-PyrénéesTarbesOksitaania6622x20px|Departemangu 66 vappPyrénées-OrientalesPerpignanOksitaania6722x20px|Departemangu 67 vappBas-RhinStrasbourgGrand Est6822x20px|Departemangu 68 vappHaut-RhinColmarGrand Est6922x20px|Departemangu 69 vappRhôneLyonAuvergne-Rhône-Alpes7022x20px|Departemangu 70 vappHaute-SaôneVesoulBurgundia-Franche-Comté7122x20px|Departemangu 71 vappSaône-et-LoireMâconBurgundia-Franche-Comté7222x20px|Departemangu 72 vappSartheLe MansPays de la Loire7322x20px|Departemangu 73 vappSavoiaChambéryAuvergne-Rhône-Alpes7422x20px|Departemangu 74 vappHaute-SavoieAnnecyAuvergne-Rhône-Alpes7522x20px|Departemangu 75 vappPariisPariisÎle-de-France7622x20px|Departemangu 76 vappSeine-MaritimeRouenNormandia7722x20px|Departemangu 77 vappSeine-et-MarneMelunÎle-de-France7822x20px|Departemangu 78 vappYvelinesVersaillesÎle-de-France7922x20px|Departemangu 79 vappDeux-SèvresNiortUus-Akvitaania8022x20px|Departemangu vapp 80SommeAmiensHauts-de-France8122x20px|Departemangu 81 vappTarnAlbiOksitaania8222x20px|Departemangu 82 vappTarn-et-GaronneMontaubanOksitaania8322x20px|Departemangu 83 vappVarToulonProvence-Alpes-Côte d'Azur8422x20px|Departemangu 84 vappVaucluseAvignonProvence-Alpes-Côte d'Azur8522x20px|Departemangu 85 vappVendéeLa Roche-sur-YonPays de la Loire8622x20px|Departemangu 86 vappViennePoitiersUus-Akvitaania8722x20px|Departemangu 87 vappHaute-VienneLimogesUus-Akvitaania8822x20px|Departemangu 88 vappVosgesÉpinalGrand Est8922x20px|Departemangu 89 vappYonneAuxerreBurgundia-Franche-Comté9022x20px|Departemangu 90 vappTerritoire de BelfortBelfortBurgundia-Franche-Comté9122x20px|Departemangu 91 vappEssonneÉvryÎle-de-France9222x20px|Departemangu 92 vappHauts-de-SeineNanterreÎle-de-France9322x20px|Departemangu 93 vappSeine-Saint-DenisBobignyÎle-de-France9422x20px|Departemangu 94 vappVal-de-MarneCréteilÎle-de-France9522x20px|Departemangu 95 vappVal-d'OisePontoiseÎle-de-France97122x20px|Guadeloupe'i vappGuadeloupeBasse-TerreGuadeloupe97222x20px|Martinique'i vappMartiniqueFort-de-FranceMartinique97322x20px|Guajaana vappGuajaanaCayenneGuajaana97422x20px|Réunioni vappLa RéunionSaint-DenisLa Réunion97622x20px|Mayotte'i vappMayotteMamoudzouMayottepisi|Prantsusmaa emamaa departemangud; numbrid on need, mis esimeses veerus
pisi|Departemangud Pariisi vahetus läheduses; numbrid on need, mis esimeses veerus

 Endised departemangud 
 Endised departemangud praegusel Prantsusmaa territooriumil 

DepartemangPrefektuurOlemasolu kuupäevadRhône-et-LoireLyon1790–1793Jagati Rhône'iks ja Loire'iks 12. augustil 1793.KorsikaBastia1790–1793Jagati Goloks ja Liamone'iks.GoloBastia1793–1811Taasühendati Liamone'iga Korsikaks.LiamoneAjaccio1793–1811Taasühendati Gologa Korsika.Mont-BlancChambéry1792–1815Moodustati Savoia hertsogkonna osast, mis oli Piemonte-Sardiinia kuningriigi territoorium ja tagastati Piemonte-Sardiiniale pärast Napoleoni kaotust. Departemang vastas ligikaudu tänapäeva Prantsuse departemangudele Savoia ja Haute-Savoie.LémanGenf1798–1814Moodustati, kui Genfi Vabariik annekteeriti Prantsuse esimesse keisririiki. Lémanist sai Šveitsi kanton Genfi Vabariik ja Kanton. Departemang vastas tänapäeva Šveitsi kantonile ja tänapäeva Prantsuse departemangude Aini ja Haute-Savoie osadele.MeurtheNancy1790–1871Meurthe lõpetas eksisteerimise pärast Alsace-Lorraine'i annekteerimist Saksa keisririigi poolt aastal 1871 ja seda ei taasloodud pärast provintsi tagastamist Prantsusmaale Versailles' rahuga.SeinePariis1790–19671. jaanuaril 1968 jagati Seine neljaks uueks departemanguks: Pariis, Hauts-de-Seine, Seine-Saint-Denis ja Val-de-Marne (viimane liidendas ka väikese osa Seine-et-Oise'i territooriumist).Seine-et-OiseVersailles1790–19671. jaanuaril 1968 jagati Seine-et-Oise neljaks uueks departemanguks: Yvelines, Val-d'Oise, Essonne, Val-de-Marne (viimane koosnes suuresti Seine'i territooriumist).KorsikaAjaccio1811–197515. septembril 1975 jagati Korsika kaheks, Corse-du-Sud ja Haute-Corse.Saint-Pierre ja MiquelonSaint-Pierre1976–1985Saint-Pierre ja Miquelon oli ülemeredepartemang aastast 1976, kuni sellest sai 11. juunil 1985 ülemerekollektiivsus.

 Prantsuse Alžeeria departemangud 

pisi|260px|Kolm Alžeeria departemangu aastal 1848
pisi|260px|Prantsuse Alžeeria departemangud aastatel 1957 – 1962

Erinevalt ülejäänud prantslaste kontrollitavast Aafrikast oli Alžeeria ametlikult Prantsusmaaga liidendatud aastast 1848 kuni selle iseseisvumiseni aastal 1962.

+Enne 1957NrDepartemangPrefektuurEksisteeris91AlžiirAlžiir(1848–1957)92OranOran(1848–1957)93ConstantineConstantine(1848–1957)–BôneAnnaba(1955–1957)

+1957–1962NrDepartemangPrefektuurEksisteeris8AOasisOuargla(1957–1962)8BSaouraBéchar(1957–1962)9AAlžiirAlžiir(1957–1962)9BBatnaBatna(1957–1962)9CBôneAnnaba(1955–1962)9DConstantineConstantine(1957–1962)9EMédéaMédéa(1957–1962)9FMostaganemMostaganem(1957–1962)9GOranOran(1957–1962)9HOrléansvilleChlef(1957–1962)9JSétifSetif(1957–1962)9KTiaretTiaret(1957–1962)9LTizi-OuzouTizi-Ouzou(1957–1962)9MTlemcenTlemcen(1957–1962)9NAumaleSour el Ghozlane(1958–1959)9PBougieBejaïa(1958–1962)9RSaïdaSaïda(1958–1962)

 Endiste Prantsuse kolooniate departemangud 

DepartemangTänapäevalEksisteerisDépartement du SudHispaniola(Dominikaani Vabariik ja Haiti)1795–1800Département de l'Inganne (Enamasti Dominikaani Vabariigis)1795–1800Département du Nord1795–1800Département de l'Ouest1795–1800Département de Samana (Dominikaani Vabariigis)1795–1800Sainte-LucieSaint Lucia, Tobago1795–1800Île de FranceMauritius, Rodrigues, Seišellid1795–1800Indes-OrientalesPuducherry, Karaikal, Yanam, Mahé ja Chandannagar1795–1800

 Napoleoni impeeriumi departemangud Euroopas 

Prantsuse revolutsiooni ja Napoleoni impeeriumi ajal Prantsusmaa poolt vallutatud territooriumidel, mis pole enam Prantsusmaa osa, oli arvukalt departemange:

 Departemang Prefektuur(Prantsuse nimi) Prefektuur(Eesti vaste) Tänapäeval Omal ajal Eksisteeris Mont-Terrible Porrentruy Šveits Saksa-Rooma riik:
 Baseli piiskopkond 1793–1800 Corcyre Corfou Korfu Kreeka Veneetsia vabariik 1797–1799 Ithaque Argostoli 1797–1798 Mer-Égée Zante Zákynthos 1797–1798 Dyle Bruxelles Brüssel Belgia Austria Madalmaad:
 Brabanti hertsogkond
 Hainaut krahvkond 1795–1814 Escaut Gand Gent BelgiaHolland Austria Madalmaad:
 Flandria krahvkond
 Hollandi Vabariik:
 Zeelandi Flandria ühendriigid 1795–1814 Forêts Luxembourg LuksemburgBelgiaSaksamaa Austria Madalmaad:
 Bouilloni hertsogkond
 Luksemburgi hertsogkond 1795–1814 Jemmapes Mons Belgia Austria Madalmaad:
 Hainaut krahvkond
 Tournai
 Namuri krahvkond
 Saksa-Rooma riik:
 Liège'i piiskopkond 1795–1814 Lys Bruges Austria Madalmaad:
 Flandria krahvkond 1795–1814 Meuse-Inférieure Maëstricht Maastricht BelgiaHolland Austria Madalmaad:
 Austria Ülem-Geldern
 Limburgi hertsogkond
Hollandi Vabariik:
 Staats-Oppergelre
 Staats-Limburg
Saksa-Rooma riik:
 Liège'i piiskopkond:
 Hoorni krahvkond
 Looni krahvkond
 Thorni riigiklooster
Maastricht 1795–1814 Deux-Nèthes Anvers Antwerpen Belgia Austria Madalmaad:
 Brabanti hertsogkond
Hollandi Vabariik:
 Staats-Brabant (pärast 1810) 1795–1814 Ourthe Liège BelgiaSaksamaa Austria Madalmaad:
 Brabanti hertsogkond
 Limburgi hertsogkond
 Luksemburgi hertsogkond
 Namuri krahvkond
Saksa-Rooma riik:
 Liège'i piiskopkond
 Stavelot-Malmedy riigiklooster 1795–1814 Sambre-et-Meuse Namur Belgia Austria Madalmaad:
 Brabanti hertsogkond
 Luksemburgi hertsogkond
Saksa-Rooma riik:
 Liège'i piiskopkond 1795–1814 Mont-Tonnerre Mayence Mainz Saksamaa Saksa-Rooma riik:
 Mainzi peapiiskopkond
 Pfalzi kuurvürstkond
 Speyeri piiskopkond 1801–1814 Rhin-et-Moselle Coblence Koblenz Saksa-Rooma riik:
 Kölni kuurvürstkond
 Pfalzi kuurvürstkond
 Trieri peapiiskopkond 1801–1814 Roer Aix-la-Chapelle Aachen SaksamaaHolland Saksa-Rooma riik:
 Vaba riigilinn Aachen
 Kölni kuurvürstkond
 Pfalzi kuurvürstkond:
 Bergi suurhertsogkond
 Jülichi hertsogkond
 Preisi kuningriik:
 Preisi Geldern
 Vaba riigilinn Wesel (pärast 1805) 1801–1814 Sarre Trèves Trier BelgiaSaksamaa Saksa-Rooma riik:
 Pfalzi kuurvürstkond:
 Veldenzi krahvkond
 Pfalz-Zweibrücken
 Trieri peapiiskopkond 1801–1814 Doire Ivrée Ivrea Itaalia Sardiinia kuningriik
 Savoia hertsogkond 1802–1814 Marengo Alexandrie Alessandria 1802–1814 Pô Torino 1802–1814 Sésia Verceil Vercelli 1802–1814 Stura Coni Cuneo 1802–1814 Tanaro Asti 1802–1805 Apennins Chiavari Genova vabariik 1805–1814 Gênes Gênes Genova 1805–1814 Montenotte Savone Savona 1805–1814 Arno departemang)Arno Firenze Toscana suurhertsogkond 1808–1814 Méditerranée Livourne Livorno 1808–1814 Ombrone Sienne Siena 1808–1814 Taro Parme Parma Saksa-Rooma riik:
 Parma ja Piacenza hertsogkond 1808–1814 Rooma Rome Kirikuriik 1809–1814 Trasimène Spolète Spoleto 1809–1814 Bouches-du-Rhin Bois-le-Duc 's-Hertogenbosch Holland Hollandi Vabariik:
 Bataavia Brabant (Staats-Brabant)
 Hollandi Geldern 1810–1814 Bouches-de-l'Escaut Middelbourg Middelburg Hollandi Vabariik:
 Zeelandi krahvkond 1810–1814 Simplon Sion Šveits République des Sept Dizains 1810–1814 Bouches-de-la-Meuse La Haye Haag Holland Hollandi Vabariik:
 Hollandi krahvkond 1811–1814 Bouches-de-l'Yssel Zwolle Hollandi Vabariik:
 Overijssel 1811–1814 Ems-Occidental Groningue Groningen HollandSaksamaa Hollandi Vabariik:
 Hollandi Ülem-Geldern 1811–1814 Ems-Oriental Aurich Saksamaa Saksa-Rooma riik:
 Preisi kuningriik:
 Ida-Friisi krahvkond 1811–1814 Frise Leuwarden Leeuwarden Holland Hollandi Vabariik:
 Friisimaa 1811–1814 Yssel-Supérieur Arnhem Hollandi Vabariik:
 Hollandi Ülem-Geldern 1811–1814 Zuyderzée Amsterdam Hollandi Vabariik:
 Hollandi krahvkond
 Utrecht 1811–1814 Bouches-de-l'Elbe Hamburg Hamburg Saksamaa Saksa-Rooma riik:
 Vaba hansalinn Hamburg
 Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkond
 Vaba hansalinn Lübeck 1811–1814 Bouches-du-Weser Brême Bremen Saksa-Rooma riik:
 Vaba hansalinn Bremen
 Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkond
 Oldenburgi hertsogkond 1811–1814 Ems-Supérieur Osnabrück Saksa-Rooma riik:
 Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkond
 Osnabrücki piiskopkond
 Preisi kuningriik:
 Lingeni linn ja krahvkond
 Mindeni vürstkond
 Ravensbergi krahvkond 1811–1814 Lippe Munster Münster Saksa-Rooma riik:
 Münsteri piiskopkond
 Pfalzi kuurvürstkond:
 Bergi suurhertsogkond 1811–1814 Bouches-de-l'Èbre Lérida Lleida Hispaania Hispaania kuningriik:
 Kataloonia 1812–1813 Montserrat Barcelone Barcelona 1812–1813 Sègre Puigcerda Puigcerdà 1812–1813 Ter Gérone Girona 1812–1813 Bouches-de-l'Èbre-Montserrat Barcelone BarcelonaEelnevalt Bouches-de-l'Èbre'i ja Montserrat' departemangud 1813–1814 Sègre-Ter Gérone GironaEelnevalt of Sègre'i ja Ter'i departemangud 1813–1814

 Vaata ka 

 Prantsuse esimese keisririigi 130 departemangu
 ISO 3166-2:FR