VHF-sagedusala

VHF-sagedusala (ingl k Very High Frequency, ülikõrgsagedus) ehk meeterlaineala  on raadiosagedusala vahemikus 30 MHz kuni 300 MHz. Nimetus meeterlaineala tuleneb sellest, et lainepikkuste vahemik on 1 meetrist 10 meetrini.

Meeterlainealast kõrgema  sagedusega on detsimeeterlaineala (UHF) ja madalama sagedusega dekameeterlaineala (HF, High Frequency, kõrgsagedus), sealhulgas raadioringhäälingu lühilaine ribad.

Kasutamine televisioonis
VHF-sagedusala (meeterlaineala) jaguneb kolmeks ribaks. Analoogtelevisiooni kanalid 1–12 paiknesid ribades I ja III. 
Sagedusala ülemist osa 230–300 MHz kasutatakse kaabeltelevisioonis (kanalid S11–S20).  Digitaaltelevisiooni saateid edastatakse UHF-sagedustel. VHF III alas on DAB-raadio (digiraadio).

Kasutamine raadioringhäälingus
Raadioringhäälingus on meeterlainete kohta kasutusel nimetus ultralühilaine - ULL (saksa k Ultrakurzwelle, UKW; vene k Ультракоро́ткие во́лны, УКВ, ULA). Inglise keeleruumis on samas tähenduses kasutusel lühend FM (sõnadest Frequency Modulation, sagedusmodulatsioon), sest heli edastatakse meeterlainealas sagedusmoduleeritult.

 Laineala  Raadiosageduste vahemik  Kasutus OIRT ultralühilaineala  65,9–74 MHz  Oli kasutusel raadiosaadete edastamiseks Nõukogude Liidus ja mitmetes teistes Ida-Euroopa maades. Jaapani ultralühilaineala  76–90 MHz  4-meetri ala ITU-R FM-laineala (VHF riba II)  87,5–108 MHz Kasutab valdav osa Euroopa ja sh Eesti raadiojaamu (vt. Eesti raadiojaamade loend)

Ajaloost 
Esimese sagedusmodulatsiooniga saatja-vastuvõtja ehitas 1933. a USA insener E. H. Armstrong (1890–1954). Esimesed FM-saated lasti eetrisse 1948. a Saksamaal  ultralühilainel. 1950. aastatel võeti FM-raadio kasutusele kogu Euroopas ning alustati stereofooniliste saadete (stereosaadete) edastamist.

Sagedusmodulatsiooniga (FM) saadete ajalugu Eestis:
1956, 1. mai – esimesed saated ultralühilainel Tallinnast 
1961, 21. juuli – esimene stereoheliga saade ultralühilainel 
1991 – Tallinna teletornis alustas tööd esimene saatja sagedusribas 87,5–108 MHz  
1992, 1. märts – Tallinnas tuli sagedusel 100,7 MHz eetrisse esimene kommertsraadiojaam Kuku

Seejärel kui Eesti Raadio lõpetas 1998. aastal välislevi lühilainel ja kogu levi kesklainel. on Eesti Raadio programmide vastuvõtt võimalik kogu Eestis ainult ultralühilainel (87,5–108 MHz) ja Internetis. Tallinna Polütehnikum, Telekommunikatsiooni alused, Õpiobjektid, Raadio ajalugu Eestis

Vaata ka
Raadiolained
UHF-sagedusala
VHF ringsuunaline raadiomajakas

Viited

Kategooria:Raadiotehnika
Kategooria:Televisioon
Kategooria:Raadiolained