Ilmari Manninen

Ilmari Justus Andreas Manninen (2. september 1894 Viiburi – 14. juuni 1935 Helsingi) oli soome etnograaf. Teda peetakse eesti etnograafiaalase uurimis- ja muuseumitöö alusepanijaksAnts Viires, 75 aastat I. Mannineni sünnist. Keel ja Kirjandus, 1969, nr 9, lk 571-572.

Manninen õppis aastatel 1912–1916 Helsingi ülikoolis ja sai 1922. aastal doktorikraadi väitekirjaga "Die dämönistischen krankheiten im finnischen volksaberglauben" ("Deemonlikud haigused soome rahvausundis"). 

Kuna Eestis ei olnud tol ajal etnograafilise eriharidusega inimesi, kutsus arheoloogiaprofessor Aarne Michaёl Tallgren Mannise Eestisse, et Eesti Rahva Muuseumi töö uutele teaduslikele alustele viia ja alustada Tartus eestikeelset etnograafiaalast õppetööd. 

1922. aastal Eestisse kolinud Manninen õppis kiiresti ära eesti keele ning töötas aastatel 1922–1928 Eesti Rahva Muuseumi direktorina, kus ta algatas senise kvantitatiivse vanavara kogumise asemel muuseumi kogude plaanipärase täiendamise nii sisuliste kui ka geograafiliste lünkade likvideerimiseks, avaldas 1925. aastal esimese erialase sõnastiku („Etnograafiline sõnastik”) ning alustas samal aastal ka Eesti Rahva Muuseumi aastaraamatu väljaandmist.Indrek Jääts ja Marleen Metslaid 2018. Eesti etnograafia ja eesti rahvuslus. Keel ja Kirjandus, 1-2, lk 118-135. Muuseumi töös pidas ta oluliseks peaasjalikult ainelisele kultuurile keskendumist, milleks materjali kogumisel tuli lisaks esemetele endile koguda ka nende detailseid etnograafilisi kirjeldusi.

Aastatel 1924–1928 töötas Manninen lisaks muuseumile ka Tartu Ülikoolis etnograafiadotsendina, kus tema käe all õppis Eestis esimene põlvkond etnograafe (Helmi Kurrik, Aliise Moora, Ferdinand Linnus, Gustav Ränk, Eerik Laid jt). Kui ta Eestist 1928. aastal lahkus, jäi etnograafia õppetooli juhi koht 1930. aastate lõpuni vakantseks.

1929. aastast töötas Manninen Soome Rahvusmuuseumi etnograafiaosakonna juhatajana ja aastatel 1929–1931 ka Helsingi ülikooli soome-ugri rahvateaduse professori kohusetäitjana.

Ilmari Manninen on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

 Teoseid 
"Etnograafiline sõnastik" (1925)
"Eesti kannud" (1926)
"Eesti kindad" (1927)
"Eesti rahvariiete ajalugu" (1927, kordustrükid 2009 ja 2017)
"Soome sugu rahvaste etnograafia" (1929)
"Die Sachkultur Estlands I-II" (1931–1933)

 Viited 

Kategooria:Soome teadlased
Kategooria:Eesti soomlased
Kategooria:Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna õppejõud
Kategooria:Helsingi ülikooli vilistlased
Kategooria:EYS Veljesto liikmed
Kategooria:Eesti Rahva Muuseumi direktorid
Kategooria:Etnograafid
Kategooria:Hietaniemi kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1894
Kategooria:Surnud 1935