Alfred Sällik

Alfred Johannes Sällik (24. juuni 1890 Jamburgi maakond – 6. september 1943 Tallinn) oli eesti laulja, lavastaja ja näitleja.

Lapsepõlv
Alfred Sällik sündis Peterburi kubermangu Rätela mõisa aidamehe peres kuuenda lapsena. Enne teda olid peres üks õde ja neli venda. 1905. aastal kolis perekond Narva, kus Alfred asus õppima Vladimiri kirikukooli, mis jäi ka tema ainsaks ametlikuks haridusasutuseks. Juba 12-aastase poisina laulis Sällik Narva Pimeaias venekeelseid kupleesid ning pärast Karlo Momino tsirkuse külalisetendusi Narvas sai noore Alfredi suureks unistuseks saada tsirkuseartistiks. Poisi õnnetuseks oli ema sellele kategooriliselt vastu. 1904. aastal pääses Sällik oma õpetaja Madis Frischi kaudu laulma Narva Eesti Seltsi laulukoori, kus tal avanes võimalus ka näitemängudes kaasa teha.Alfred Sällik (1890–1943 ) operetipremjee ja näitleja

Teatrielu
Alfred Sällik oli sunnitud tööle asuma juba väga noorelt. Ta teenis elatist ametnikuna Narva Pihkva pangas. Estonia ja Vanemuise teatri külalisetendused Narvas olid nii talle kui kogu Narva linnale suursündmusteks. 1910. aastal, kui Alfred Sällik koos sõpradega Eesti Seltsis musitseeris, juhtus teda kuulma Estonia seltsi juhatuse liige ja hilisem riigimees Otto Strandmann. Sel ajal vajas Estonia teater operetitenorit ja Sällik kutsutigi Tallinna, kus temast sai kutseline näitleja. Alfred Sällik debüteeris Estonias Cassiona William Shakespeare'i "Othellos" ja esimeseks operetirolliks oli vaene lehepoiss Niccolo Franz von Suppé operetis "Modell". Sällikul jagus ainulaadset lavasarmi, mis köitis publikut. Hääleliigilt oli ta pehmetämbriline lüüriline tenor. 20. sajandi algus oli tänu andekatele lavajõududele Estonia opereti tõeline õitseaeg ja perioodi 1918–1925 on nimetatud lausa Sällikute perioodiks, sest kaasa tegi ka Alfredi abikaasa, sädelev ja tantsujalgne Grete Sällik. Teatritöö kõrvalt esines Sällik ka kontserdilaval ega säästnud oma häält kuigivõrd.

Töökohad
1910–1918 Estonia teatri draama- ja operetinäitleja
1918–1928 Estonia teatri operetijuht, ooperi- ja operetisolist
1918–1935 külalisesineja mitmes teatris: Vanemuises, Endlas, Ugalas ja Narva Võitlejas
1935–1940 Estonia teatri operetinäitlejaEesti muusika biograafiline leksikon. Valgus 1990, lk 240–241
Rollid

Tema silmapaistvamad osatäitmised olid: 

 Paris (Offenbachi "Ilus Helena")
 Augustin Hofer (Falli "Armas Augustin")
 Chulalinglong (Nelsoni "Kõrgus lõbutseb")
 Stefan (Falli "Lõbus talupoeg")
 Edvin (Kálmáni "Silva")
 Danilo (Lehári "Lõbus lesk")
 Alfredo (Verdi "Traviata")
 Canio (Leoncavallo "Pajatsid")
 Pedro (d'Alberti "Madalik") 
 Cavaradossi (Puccini "Tosca")

Lavastused

Estonia operetijuhina tõi Alfred Sällik lavale üle viiekümne opereti ja kuus ooperit. Menukamad lavastused olid Falli "Dollarite printsess", Lehári "Lõbus lesk", Kálmáni "Hollandlanna", "Silva", "Mariza" ja "Bajadeer".

Filmograafia

1913 Johannes Pääsukese "Laenatud naene", kus Sällik oli teeneri rollis

Isiklikku
Aastatel 1913–1932 oli ta abielus näitleja ja laulja Grete Sällikuga. Sellest abielust sündisid tütred Dolly (1915) ja Ingrid (1920). 1935. aastal abiellus Sällik Elisabeth Neubergiga. 

Aastatel 1917–1924 elasid Sällikud Rataskaevu 18 majas, mis on arvatud kultuurimälestiseks. 

 Viited 

Välislingid
 Alfred Sällik – Ramona (1939) YouTube
 Sealt ju mu kullake – Alfred Sällik – 1927 YouTube
 Mälestustahvli avamine Alfred Sällikule Rataskaevu tänav nr 18. Paremalt 1. Alfred Sälliku tütar Dolly Madalvee, 2. abikaasa Elisabeth Sällik, 4. näitleja Ants Lauter. Fotode Infosüsteem
 Maja, kus aastail 1917–1924 elas Alfred Sällik Kultuurimälestiste riiklik register

Kategooria:Eesti lauljad
Kategooria:Eesti lavastajad
Kategooria:Eesti näitlejad
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1890
Kategooria:Surnud 1943