Jaani seek

Jaani seek (ka Püha Johannese leprosoorium; ladina keeles domus fratrum leprosorum sancti Johannis, hospitalis sancti Johannis, alamsaksa keeles sankt Johannis sekenhus) oli Tallinna vanalinna ääres paiknenud hoolekandeasutus (seek), ühtlasi ka leprosooriumTiina Kala, 2004. Mis oli ja millega tegeles Jaani Seek? Horisont 4: 9. 

Seegi asutamise täpne aeg pole teada. Esimest korda mainitakse seeki 1237. aastal, kui Rooma paavsti Gregorius IX saadiku Modena Wilhelmi kirjas lubati kõigil soovijail Püha Ristija Johannese pidalitõbiste vendade majale annetusi teha. Hospidal asutati rahaga, mis laekus pattude andeksandmise tähtede müügist, millega lunastati kõik maised patud: vargused, abielurikkumised ja muud kõlvatused, mis oli sooritatud 40 päeva kestel. Neid kiriklikke lubakirju müüdi 1266. aastal isegi Soomes, kuhu saadeti Tallinnast saadikuidHaigla pangamajana ja hotellina., Uudisleht, nr. 180, 30 september 1934.

1279. aastal kinkis Taani kuningas Rae Patika veski koos maadega Tallinna Jaani seegi hospidalileRae mõis (Jüri khk), Kinnistute register.

Jaani seek oli kuni 13. sajandi teise poole alguseni allutatud kohalikule kõrgemale vaimulikule nõukogule, Tallinna toomkapiitlile, seejärel aga Tallinna raele. Tänu annetuste (enamikus kinnisvarade ja maavalduste) tõttu oli Jaani seek rikas asutusHaiglad vanas Tallinnas Esimene oli pidalitõbila, Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 12 mai 1976. Seegid omasid ohtrate annetuste tõttu suuri kapitale, mis laenati välja 6 protsendiga, obligatsioonide kindlustusel. 16. sajandist pärit oleva aruande järele oli seekidele panditud linnas 170 kinnisvara. Ei keelatud laenu ka lühema aja peale – vekslite vastu, nagu tänapäeva pangadki. 1503. aastal, kui Valtu suguvõsaliinist Hermen Lode  ei suutnud oma kohustusi Jaani haigemaja vastu täita, müüs ta oma panditud ja pantimata kinnisvarad, sh Harjumaa Rae mõisaMihkel Aitsam, Rahutused Rae mõisas, Päewaleht, nr. 133, 17 mai 1939, lk 4  Tallinna Jaani haigemajale. 

Jaani seegi piirkond oli Kivisilla eeslinnana siiski üks vanemaid asustusalasid väljaspool Tallinna ringmüüri. Tallinna Jaani seek jäi keskajal linnast välja, Viru väravate juurest lõuna poole suunduva tee lähedusse. 

 Asukoht ja tegevus 
Jaani Seegi ehk Püha Ristija Johannese hospidali keskaegne kompleks paiknes Tallinna linnamüürist umbes poole kilomeetri kaugusel kagus, Härjapea jõe ja Vana-Tartu maantee ristumiskohalJAANI SEEGI GALERII, linnamuuseum.ee, (vaadatud 18.12.2021).

Seegil oli oma kirik (Jaani seegi kirik), kalmistu (Jaani seegi kalmistu), saun, keldriga hoone ja abihooned.. 14. sajandi lõpust pärinev aruande kohaselt koosnes Jaani hospidal kirikust, elumajast aidaga, käimlast, mille kivist istelaud oli 14 sülda pikk ja lampkast 2 sülda sügav, kartserist sõnakuulmatute hoolealuste jaoks, eesruumi ja kivivõlvidega saunast, hobusetallist ja veskist. 

Jaani seegi igapäevaelu korraldas hoovimeister, järelevalve majandusasjade üle oli aga Tallinna rae ja kogukonna hulgast määratud eestseisjate ülesanne. Eestseisjad pidasid Jaani seegi tulude ja kulude kohta arvet, hoolitsesid hoovimeistri ja teiste teenijate palkamise ning neile ja Jaani seegi kabeli preestrile tasu maksmise eestHaigekassa, mis töötas, kes-kus.ee, Oktoober 2018. 

Seegis anti arstiabi ja ka peavarju vaestele ja üksikutele, tegeldi puuetega inimeste ja krooniliste haigetega. 

1570. aastal, kui Vene väed piirasid Tallinna ning kasutasid 17. jaanuaril 1571 hõivatud Jaani seegi positsiooni ja tulistasid seegihoone paksude müüride tagant linna, tungisid aga linna kaitsjad samal õhtul seegini, vallutasid selle ja tegid vaenlasele soodsa tugipunkti maatasaRobert Nerman, Kivisilla eeslinn kujunes tähtsaks kultuuripaigaks, www.postimees.ee, 12. veebruar 2008. Peatselt pärast sõja lõppu hoonestus aga taastatiEesti linnalugu eeslinna poolt vaadates, kes-kus.ee, Mai 2014. 

Reformatsiooni järel läksid Rooma-katoliku kiriku seegid kirikute ja kloostrite haldusalast linnakogukonna hoole alla. Rootsi-aegses Tallinnas on kaks peamist seeki ehk haiglat: Jaani seek ja Suurgildi poolt ülal peetud Uus seek. Rootsi aja alguse sõdade ajal sai Tallinna Jaani seek kannatada ja haiged viidi ajutiselt Suure Rannavärava ees asunud süüfilise haiglasse ehk rõugemajja aga 17. sajandi esimesel poolel taastati Jaani hospidali haiglavõimekus. 1627. aastal oli Jaani hospidalis hoolealuseid 179, aastal 1745 aga veel ainult 30. 
 Tallinna linna vaestemaja 
Hiljem muutus Jaani pidalitõbiste varjupaik tavaliseks haiglaks ja vaestemajaks, mida peeti ülal juba ainult Tallinna linna tuludest. 20. sajandi alguses avati Jaani seegi uues hoones aadressil Tartu maantee 16 (tolleaegse aadressiga (Suur-)Tartu maantee 24), 154 voodikohaga linnavaesteambulatoorium, kahe maailmasõja vahel aga Tallinna Linna Jaani Vanadekodu, mis töötas kuni 1960. aastateni vanadekoduna.

 Uurimine 
Seegi alalt on väljakaevamiste käigus leitud 13. sajandi keskpaiga Lõuna-Skandinaavia kannu katkeid.

Jaani seegi territoorium koos säilinud hoonete ja endise kalmistuga on arvatud kultuurimälestiseks.

Vaata ka
Tallinna Uus seek
Jaani seegi paviljon

Viited

Välislingid


Kategooria:Tallinna ajaloolised ehitised
Kategooria:Tallinna keskaeg
Kategooria:Eesti hoolekandeasutused
Kategooria:Tallinna kultuurimälestised
Kategooria:Taani valitsusaeg Eestis