Tuletõrje

Tuletõrje on avalikus või erasektoris tegutsev organisatsioon, mis osutab tuletõrje- ja päästeteenuseid.

Eestis osutavad selliseid teenuseid riigi poolt Päästeamet ja vabatahtlike poolt kohalikud päästeühingud, kelle suurim esindusorgan on Päästeliit.

Tuletõrje ajalugu
pisi|Tulekahju kustutamine Tartus Karlova linnaosas. Aprill 2018
Esimene teadaolev tuletõrjebrigaad loodi umbes 6000 aastat tagasi Hiinas Välja otsitud 18. septembril 2012. Seejärel muutusid brigaadid vajalikuks Antiik-Roomas (u 300 eKr), kui kiiresti kasvava rahvastikuga riik muutus üha vastuvõtlikumaks suurte tulekahjude suhtes. 30 eKr moodustas Egnatius Rufus orjadest tuletõrjebrigaadi, mis pakkus tasuta tuletõrjeteenust. Tulekahju korral moodustasid mehed lähima veeallika juurest inimketi ja andsid veeämbreid edasi, lisaks patrullisid nad tänavatel õigusega karistada füüsiliselt igaüht, kes rikkus tuleohutusnõudeid. Caesar Augustus lõi 24 eKr esimese riikliku tuletõrjeameti, mis koosnes 600 orjast, kes olid jaotatud seitsmesse Rooma tuletõrjedepoosse. Välja otsitud 18. septembril 2012

pisi|Võru endine pritsumaja
Euroopas oli tuletõrje 17. sajandini üsna algeline. Tuletõrjedepoosid hakati rohkem rajama alles pärast 1666. aasta Londoni suurt tulekahju kinnisvarafirmade poolt. Esimene nn kindlustusbrigaad loodi juba aasta hiljem. Välja otsitud 20. septembril 2012 Mõisteti, et sellist skeemi võib saata suur majanduslik edu, ja enne 1832. aastat rajati Londonis veel kümme kinnisvarafirmat Välja otsitud 20. septembril 2012. Oma maja kindlustamiseks maksid inimesed firmale sissemaksu ning selle märgistamiseks kinnitati hoone seinale vastava firma embleem. Kinnisvarafirmade tuletõrjebrigaadid kasutasid embleeme identifitseerimaks, kas majad on nende poolt kindlustatud. Põlengu korral tuli kohale mitu brigaadi, kuid kui hoone seinal polnud nende embleemi, nad lahkusid ja jätsid maja põlema Välja otsitud 20. septembril 2012.

Ameerika esimene riiklikult finantseeritav kutseline tuletõrjedepoo loodi 1679. aastal Bostonis Välja otsitud 20. septembril 2012. Kõrgetasemeline tuletõrjesüsteem oli 17. sajandi lõpus ka Amsterdamis, mida juhtis kunstnik Jan van der Heyden, kes täiustas tuletõrjevoolikute ja veepumpade konstruktsiooni Välja otsitud 20. septembril 2012. 19. sajandil viis senine süsteem, kus brigaadid kustutasid ainult kindlustatud maju, vajaduseni tuletõrjekompaniisid tsentraalseks muuta. Linnad hakkasid rajama oma tuletõrjeameteid, mida rahvas sai avaliku teenusena kasutada. Selle tulemusena suleti eraomandis tuletõrjefirmad ja ühendati nende depood linna omadega. Välja otsitud 20. septembril 2012 1906. aastal, aasta pärast esimese tuletõrjeauto valmimist Springfieldis, moodustati samas linnas esimene motoriseeritud tuletõrjedepooKNOX AUTOMOBILE COMPANY Välja otsitud 20. septembril 2012.

Tuletõrje tänapäeval
pisi|Päästeameti auto Pae tänaval Tallinnas
Tänapäeva tuletõrjeametid (ka tuletõrje- ja päästeteenistus või lihtsalt tuletõrje) on riiklikud või eraorganisatsioonid, mis pakuvad omavalitsustele, maakondadele või tulekaitse piirkondadele peamiselt erakorralist tuletõrje- ja päästeteenust. Tuletõrjeamet sisaldab oma piirides üldjuhul ühte või rohkemat tuletõrjedepood ning võib olla komplekteeritud elukutselistest või vabatahtlikest tuletõrjujatest või nende kombinatsioonist.

Vabatahtlik päästja

Vabatahtlik päästja on isik, kes osaleb vabatahtlikult pääste- või ennetustööl. Vabatahtliku tegutsemise eelduseks on isiku vaba tahe. Tegutsemine ei pea toimuma isiku vabast ajast, kokkuleppel tööandjaga võib isik osaleda pääste- või ennetustööl ka tööajast. Välja otsitud 25. septembril 2012

Vabatahtliku päästetöö hõlmab tegutsemist päästesündmusel koos päästeametnikuga või iseseisvalt, lähtudes päästeametniku korraldustest. Vabatahtliku eesmärgiks on olla kiire ja esimene reageerija kodukohas. Ennetustöö on elanikkonna teavitamine ja juhendamine, et igaüks looks ja väärtustaks ohutust ja turvalisust, mis aitaks vähendada õnnetuste ja nendes hukkunute ja vigastatute arvu, samuti õnnetustega kaasnevaid kahjusid. Välja otsitud 25. septembril 2012

Vaata ka
 Tuletõrjehüdrant
 Tuletõrjesport

Viited

Välislingid

Päästeameti lühiajalugu, Päästeamet (vaadatud 30.11.2019)
Eesti tuletõrje leksikon 1940, Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiiv