Eesti mängud

Eesti mängud olid aastatel 1934, 1935 ja 1939 Tallinnas toimunud rahvatantsu-, võimlemis- ja spordiüritused, mida korraldas Eesti Spordi Keskliit.

Mängudele pääsejad selgitati välja maakondades toimunud kohalikel võistlustel.

I Eesti Mängud
Esimesed mängud peeti 15.–17. juunini 1934. Esimeste mängude  esimees oli Leopold Tõnson.

Mängude kavas olid:
kergejõustikuvõistlustel: 100 meetri jooks, 110 meetri tõkkejooks, 200 meetri jooks, 400 meetri jooks, 800 meetri jooks, 1500 meetri jooks, 5000 meetri jooks, 15 000 meetri maanteejooks, kaugushüpe, kõrgushüpe, teivashüpe, kuulitõuge, kettaheide, odavise
ujumisvõistlustel: 100 meetri vabaujumine, 200 meetri rinnuliujumine, 400 meetri vabaujumine, 1500 meetri ujumine, 100 meetri vabaujumine naistele, 100 meetri seliliujumine naistele, 400 meetri vabaujumine naistele, 200 meetri rinnuliujumine naistele
jalgrattavõistlustel: rattasõit 30 kilomeetrit
tennisevõistlus
jalgpallivõistlus
soome pesapallivõistlus

Esimestel mängudel oli u 5600 osavõtjat. Osa võtsid 13 võistkonda: lisaks 11 maakonnale ka eraldi Tallinn ja Tartu. Mängud võitis Tallinna võistkond."Eesti suurmängud". Rahvaleht nr 70, 18. juuni 1934. Lk 6

Osadel spordialadel peeti põhimängudest eraldi võistlusi:
Eesti Talimängud
Esimeste mängude talispordivõistlused peeti põhimängudest eraldi veebruaris 1935 Järvamaal ja Tallinna lähedal Mustamäel.
Võistlus- ja demonstratsioonialad olid järgmised:
murdmaasuusatamine — 939 osavõtjat
suusatamismärgile murdmaasuusatamine — 536 osavõtjat
suusahüpped — 42 osavõtjat
põhja suusakahevõistlus
jääpurjetamine — 11 osavõtjat
skikjöring — 74 osavõtjat
suusasõit mootorrataste järel — 15 osavõtjat
tähesõidud ja väljasõidud — 795 osavõtjat
tõukekelgutamine — 137 osavõtjat
kiiruisutamine — 137 osavõtjat
iluuisutamine — 23 osavõtjat
jäähoki
jääpall

Eesti Talimängudel võistles kokku umbes 4000 sportlast."Eesti Talimängud täitsid oma ülesande". Eesti Spordileht nr 2, 23. veebruar 1935. Lk 87–89
Eesti Raskejõustikumängud
Esimeste mängude raskejõustikuvõistlused peeti põhimängudest eraldi 10–20. oktoobril 1935 Tallinnas. Kavas olid:
maadlus
poks

tõstmine

II Eesti Mängud
16–18. juunil 1939 toimunud II Eesti Mängude aupatroon oli Eesti president Konstantin Päts"Eesti olümpia" lipp keerati rulli. Rahvaleht nr 142, 19. juuni 1939. Lk 5 ja peakomitee esimees riigisekretär Karl Terras.2. Eesti Mängude juhid. Rahvaleht nr 140, 16. juuni 1939. Lk 7 Mängude kavas oli avamine Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoneri poolt, poeglaste mass-esinemine võimlemises, 100 m jooks, teivashüpe, kuulitõuge, 5000 m jooks, kaugushüpe, ujumine, korvpall, võrkpall, maadlus, tõstmine, poks, tennis, vehklemine, veeremänguvõistlused, jalgrattavõistlused 500 m ja 50 km, 110 m tõkkejooks, jalgpall, tütarlaste mass-esinemine võimlemises, purjejahispordi demonstratsioon, naisvalikrühmade esinemine võimlemises, defileerimine presidendile ja aukülaliste ees Kadrioru lossi esisel, presidendi kõne, pendelteatejooks, meeste mass-esinemine võimlemises, naiste mass-esinemine võimlemises, naiste valikrühmade esinemine võimlemises, 1500 m lõppjooks, 4x100 m teatejooks, rahvatantsu ettekanded, Peaminister Kaarel Eenpalu kõne, hümn ja lipu langetamine.Mida näeme Eesti Mängudel. Rahvaleht nr 140, 16. juuni 1939. Lk 6
Poksivõistlus

Mänge lõpetades palus Kaarel Eenpalu rahvariide ja rahvatantsude ala harrastajail viimistleda seda ala peensuseni, et kõik kihelkonnad, meie muud ajaloolised üksused ja piirkonnad ilmuksid III Eesti Mängudele oma erivärvilises riietuses, sest selles on ilu, südant ja hinge."Eesti olümpia"... Rahvaleht nr 142, 19. juuni 1939. Lk 6

II Eesti Mängude raames toimus 1940. aasta suveolümpiamängudeks valmistumise märgiks olümpiaaladel Eesti Olümpia.2. Eesti mängudelt Helsingi olümpiale. Rahvaleht nr 142, 19. juuni 1939. Lk 6

10% II Eesti Mängude piletite sissetulekust annetati tulekahjude ohvritele.Teised Eesti Mängud. Rahvaleht nr 140, 16. juuni 1939. Lk 2 Mängudel oli umbes 6000 osavõtjat.

Mängude rahvatantsupeod
Eesti mängusid on tagantjärele osaliselt nimetatud I ja II üldtantsupeoks.

I Eesti Mängude lõpetamise eel, 17. juunil 1934, esinesid pärast Läti võimlejaid ja enne Johan Laidoneri kõnet rahvatantsijad kolme tantsuga.Mäng lõppenud on. Rahvaleht nr 70, 18. juuni 1934, lk 1

II Eesti mängude lõpetamise eel, 18. juunil 1939, 4x100 meetri teatejooksu ja Kaarel Eenpalu kõne vahel, tulid Tallinna garnisoni orkestri ja lõõtspillimängijate mängitud Kungla rahva saatel Kadrioru staadionile rahvatantsijad ja võis näha, kui ilusaid rahvariideid meil nüüd valmistatakse, kuna need olid eelmiste mängudega võrreldes paremateks ja stiilipuhtamateks muutunud.

 Viited 

 Välislingid 
Esimesed üleriiklikud võimlemis-ja spordimängud Tallinnas