Vihterpalu mõis

Vihterpalu mõis (saksa keeles Wichterpal) oli rüütlimõis Risti kihelkonnas Harjumaal. Praegu asub endine mõisasüda Vihterpalu külas Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.

 Ajalugu 
pisi|Vihterpalu mõisasüda 1934. aastal
1293. aastal kuulus piirkond Lihula tsistertslaste nunnakloostrile, alates 1402. aastast (Wichterpalo) Padise kloostrile. Eramõis tekkis pärast läänistamist 1586. aastal, esmamainitud 1623. aastal.

Aastal 1622 (teistel andmetel 1624) läänistati mõis Riia bürgermeister Thomas von Rammile. Rammidele ja nende pärijatele kuulus mõis 1919. aastani. 1913. aastal oli mõisa omanik paruness Sofie von Rosen, sündinud v. Ramm.Vihterpalu mõis (Risti khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

1914. aastal kuulus mõisale 6909 hektarit mõisamaad, 76 lahutatud kohta 3850 hektariga, Tamse kõrvalmõis, 7 küla: Alliklepa (Allikleppa), Änglema (Englama), Keibu (Keibo), Kibru (Kibro), Waniko, Vilivalla (Wiliwälja), Wipse).

Administratiivselt kuulus mõis keskajal Tallinna komtuurkonda, 1913. aastal Vihterpalu valda, 1939. aastal kuulus endine mõisasüda Nõva valda.

Mõisa peahoone on alates 1990. aastatest eravalduses ja selle restaureerimine lõpetati 2005. aastal. Mõisa omanik on väikeettevõtja Gert Klaaser. Enne seda oli mõisa omanik soomlane Timo Juhani Lemberg, kes suri 2020. aastal."Riigi kalleima mõisa ostis tundmatu väikeettevõtja" Äripäev, 11. november 2023

 Mõisa hooned 
Mõisa härrastemaja valmis 19. sajandi I veerandi lõpul. Arhitektuuriliselt on see hilisklassitsistlikus stiilis.

Vaata ka
Vihterpalu mõisa park
Risti kihelkond
Vihterpalu vald (1866–1891), liideti 1891 Nõva vallaga.
Vihterpalu mõisavald
Nõva vald (1866)

 Viited 

Välislingid

Vihterpalu mõis Eesti mõisaportaalis
Vihterpalu mõisa lugu Mõisablogis

Kategooria:Rammide mõisad
Kategooria:Rammide mõisad
Kategooria:Harjumaa mõisad
Kategooria:Lääne-Harju vald
Kategooria:Risti kihelkond