Friedrich Wilhelm Argelander

Friedrich Wilhelm August Argelander (22. märts 1799 Memel – 17. veebruar 1875 Bonn) oli Saksa astronoom. Ta on tuntud oma otsuste poolest, mis puudutavad tähe heledust, asukohti ja vahemaid.

 Elu ja karjäär 

Friedrich Wilhelm August Argelander sündis Memelis, Preisimaa kuningriigis (tänapäeval Klaipėda Leedus), soomlasest isa Johann Gottfried Argelanderi ja sakslasest ema Wilhelmina Dorotea Grünhageni pojana. Ta õppis koos Friedrich Besseliga ja omandas doktorikraadi 1822. aastal Königsbergi ülikoolis. Aastast 1823 kuni 1827 oli Argelander Soome observatooriumi juht Turus. Seejärel läks ta Bonni Saksamaal. Seal ta sõbrunes kuningas Friedrich Wilhelm IV-ga, kes rahastas Bonni ülikooli uut observatooriumi. 

Argelander paistis silma tõhusa, lihtsate ja kiirete tulemuste tõttu, mis võimaldas mõõta taevatähtede asukohti ja suurust, luues teed kaasaegsele astronoomiale. Ta mõõtis ka tähtede vahemaid heliomeetri abil. 

Argelander oli esimene astronoom, kes alustas põhjalikku uurimist muutlike tähtede juures. Ta tegi ka ootamatu otsuse ka selle kohta, mis suunas Päike liigub. 

1842. aastal ta avastas, et Groombridge 1830'l oli väga kõrge omaliikumine. Aastakümneid arvati olevat selle omaliikumine üks kõrgemaid, mis tänapäevalgi püsib kolmandal kohal. 

Koos Adalbert Krügeri ja Eduard Schönfeldiga, oli Argelander 1852. ja 1859. aastate vahel avaldatud tähekataloogi Bonner Durchmusterung looja,  ning see andis rohkem kui 324 000 taevatähe asukoha ja heleduse, kuigi seal polnud väga palju lõunataeva tähtedest. See oli viimane avaldatud tähekaart, kus ei kasutatud fotosid.

1863. aastal asutas Argelander rahvusvahelise astronoomide organisatsiooni Astronomische Gesellschaft.

Kategooria:Saksamaa astronoomid
Kategooria:Königsbergi ülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1799
Kategooria:Surnud 1875