Narva linavabrik

pisi|Narva ja Jaani eeslinn, 1860. aastal. Kaardil Cуконная фабр.
Narva linavabrik (Нарвская суконная фабрика) ehk OÜ Narva Linaketramise Manufaktuur (vene keeles Товарищество на паях "Нарвская льнопрядильная мануфактура") oli aastatel 1851–1944 Narvas Jaani linnaosas (praegu Jaanilinn Venemaal) töötanud tekstiilivabrik.

Ajalugu
Vabriku asutas Alexander von Stieglitz 15. aprillil 1851 Narva jõe idakaldale kalevivabriku kõrvale Narva linaketramis- ja kudumisvabriku nime all. Vabriku hooned valmisid 1855. aastal, ehitamist juhendas inglane F. Kinnel.

Aastast 1880 tegutses vabrik osaühisusena OÜ Narva Linaketramise Manufaktuuri nime all.

Narva linaketrusvabriku filiaaliks sai 1891. aastal ostetud Milleri presendivabrik Peterburis.

Vabrik natsionaliseeriti Riigivolikogus 23. juulil 1940 vastu võetud pankade ja suurtööstuste natsionaliseerimise deklaratsiooni alusel. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu 06.03.1941 määrusega nimetati Narva Linaketramise Manufaktuur ümber Narva Lina-Manufaktuuriks.
pisi|Ivangorodi lina- ja džuudivabrik
Teises maailmasõja ajal oli vabriku hoonetes juutide vangilaager. Sõja lõpus vabrik hävis, ent hiljem vabrik taastati ja see töötas nime all Ivangorodi lina- ja džuudivabrik (vene keeles Ивангородская льноджутовая фабрика).

Vabriku hooneid on ümber ehitatud ja need on säilinud siiani. Nõukogude ajal oli peamine toodang toiduainete pakkimiseks ette nähtud džuudikotid. Ettevõte tegutseb ka praegu. Kui sünteetiline pakend vahetas naturaalse pakendi välja, siis toodangu maht vähenes tunduvalt. Nüüd toodetakse seal enamasti köisi ja vapialuseid.

Toodang
Vabrikus toodeti näiteks purjeriiet ja alates 1882. aastast džuutriiet. Oletatavasti oli Narva linavabrikus valmistatud riide kvaliteet hea, sest toodangu eest 1862. aastal anti parun Stieglitzile Peterburis tööstustoodete näitusel suur hõbemedal. 1905. aastal tootmismahu järgi oli vabrik Venemaa linatööstus-ettevõtete seas kolmandal kohal. 1930. aastate keskel läks 70% toodangust välismaale..

+Narva linavabriku toodang Aasta Lõng ja niidid Linast riie Džuutriie Džuudist kaubakottid Koguväärtus 1913 368 tonni 1035 tonni 466 tonni 7 900 000 3 285 000 rubla 1933 147 tonni 339 tonni 1664 tonni 304 000 2 292 000 krooni

Põhikapitaal
1913 – 2 700 000 rubla
1935 – 2 160 000 krooni

Töötajate arv
1905 – 2500 inimest
1913 – u 2000 inimest
1928 – u 2200 inimest
1935 – 1326 inimest
1939 – 1427 inimest

Sisseseade
4 vesiturbiini (võimsus 2150 hJ)
132 ketrusmasinat 10 447 värtnaga
567 kudumistelge

Vaata ka
Narva kalevivabrik

 Viited 

Kategooria:Eesti endised ettevõtted
Kategooria:Eesti tekstiilitööstusettevõtted
Kategooria:Eesti tööstusettevõtted
Kategooria:Jaanilinn
Kategooria:Narva ajalugu
Kategooria:Venemaa Keisririigi ettevõtted