Baieri valitsejate loend

Järgnev on Baieri valitsejate loend läbi Baieri ajaloo. Baierit on valitsenud hertsogid ja kuningad, Baieri on jagunenud ja taasühinenud mitme dünastia valitsemise all. Aastast 1949 on Baieri demokraatlik liidumaa Saksamaa Liitvabariigis.

 Dünastiline ülevaade 
 Agilolfingi dünastia, 548–788 

Umbes aastal 548 panid frangi kuningad Baieri piiriala hertsogi haldusse – võib-olla frankide hulgast, võib-olla kohalike juhtivate perekondade seast valitud – kes pidi tegutsema kohaliku kubernerina Frangi kuninga heaks. Esimene teadaolev hertsog ja tõenäoliselt esimene oli Gariwald või Garibald I, võimsa Agilolfingi perekonna liige. See oli algus Agilolfingi hertsogite seeriale, mis kestis aastani 788.

 Karolingide dünastia, 788–911 

Frangi kuningad (hiljem keisrid) võtsid nüüd täieliku kontrolli, pannes Baieri mittepärilike kuberneride ja tsiviilametnike valitsemise alla. Nad ei olnud hertsogid, vaid hoopis Baieri kuningad. Keiser Ludwig Vaga jagas keisririigi kontrolli oma poegade vahel ja jaod muutusid jäävateks tema surmale aastal 840 järgnenud kümnenditel. Frangi valitsejad kontrollisid Baierit oma valduste osana.

 Luitpoldingi dünastia, 911–947 

Luitpold, Luitpoldingi dünastia asutaja, ei olnud Baieri hertsog, vaid Ludwig III Lapse võimualuse Kärnteni markkrahv. Frangi võim vähenes piirkonnas ungarlaste rünnakute tõttu, võimaldades kohalikele valitsejatele suuremat iseseisvust. Luitpoldi poeg Arnulf Halb nõudis Baieri hertsogi tiitlit (mis tähendas täielikku sõltumatust) aastal 911. 918. aastal suri umbes 28-aastaselt Saksa kuningas ja Frangi hertsog Konrad I. Tema oma poeg ja tütar olid 5-aastased ega saanud riiki valitseda.  919. aastal  krooniti Heinrich I Linnupüüdja Saksa kuningaks.

Baieri hertsog Arnulf Halb ei tunnustanud Heinrichit, ja kuulutas end 919. aastal  vastukuningaks. Arnulf sai 921. aastal  sõjas Heinrichilt lüüa ja pidi tolle ülemvõimuga leppima ja tunnistati Saksa kuninga Heinrich I Linnupüüdja poolt aastal 920 Baieri hertsogina. Arnulfi poeg Eberhard kukutati Saksa kuninga Otto I poolt aastal 938; tema järglaseks sai tema noorem vend Berthold. Aastal 948 tagandas kuningas Otto lõplikult Luitpoldingid ja pani Baieri hertsogiks oma noorema venna Heinrich I.  Luitpoldingite viimane katse võim taastada, ühinedes kuningas Otto poja, Švaabimaa hertsogi Liudolfi mässuga, purustati aastal 954.

 Saksa kuningad, 947–1070 



Aastast 947 kuni 11. sajandini andsid Saksamaa kuningad Baierit korduvalt erinevatesse kätesse (sealhulgas nende endi käed), takistades mistahes ühte perekonda ennast kehtestamast. Baierit valitses seeria lühiealisi, enamasti sõltumatuid dünastiaid.

 Welfi ja Babenbergi dünastiad, 1070–1180 

Aastal 1070 kukutas keiser Heinrich IV hertsog Otto, andes hertsogkonna Welf I-le, kes oli Itaalia-Baieri Este perekonna liige. Welf I läks seejärel kuningas Heinrichiga tülli ja jäeti hertsogkonnast 19 aastaks ilma, sel ajal haldas seda Saksa kroon otse. Welf I taastas hertsogkonna aastal 1096, ja tema järglased olid tema pojad Welf II ja Heinrich IX – viimase järglane oli tema poeg Heinrich X, kellest sai ka Saksimaa hertsog.

 Wittelsbachi dünastia, 1180–1918 


Aastal 1180 läksid Heinrich III Lõvi ja keiser Friedrich I tülli ning Friedrich tagandas hertsogi ja andis tema territooriumi Wittelsbachi dünastiast Otto I-le. Baieri jäi perekonna erinevate harude valdusse kuni Esimese maailmasõjani.

 Esimene jagunemine, 1253–1340 

Aastal 1253 jagati Baieri seoses Otto II surmaga tema poegade vahel. Heinrich XIII sai Alam-Baieri (1253–1290) ja Ludwig II Ülem-Baieri (1253–1294) hertsogiks. Siit alates kuni 16. sajandi alguseni jagati territooriume sageli vendade vahel, mis tegi hertsogite loendamise raskeks.

Alam-Baieris järgnesid Heinrich XIII-le tema kolm poega Otto III, Ludwig III ja Stephan I, kes valitsesid ühiselt. Otto III järglane ühises hertsogkonnas oli tema poeg Heinrich XV. Stephani järglased olid tema pojad Otto IV ja Heinrich XIV. Heinrich XIV poeg oli Johann I.

Ülem-Baieris järgnesid Ludwig II-le tema pojad Rudolf I ja Ludwig IV. Viimane valiti aastal 1314 Saksamaa kuningaks. Pärast Johann I surma aastal 1340 ühendas Ludwig IV Baieri hertsogkonna.

Ülem-Baieri hertsogid olid ka Reini pfaltskrahvid. Aastal 1329 vabastas Ludwig IV Reini Pfalzi, sealhulgas Baieri Ülem-Pfalzi Rudolf I poegadele. Ülem-Pfalz taasühendati Baieriga aastal 1623, Alam-Pfalz aastal 1777.

 Teine jagunemine, 1349–1503 

Aastast 1349 aastani 1503 leidis aset Baieri teine jagunemine. Aastal 1349 jagasid Ludwig IV kuus poega Baieri taas Ülem- ja Alam-Baieriks. Aastal 1353 jagati Alam-Baieri Baieri-Landshutiks ja Baieri-Straubingiks. Ülem-Baieri jagati Baieri-Straubingi ja Baieri-Landshuti vahel aastal 1363. Pärast Stephan II surma aastal 1392 jagati Baieri-Landshut kolmeks hertsogkonnaks, Johann II sai Baieri-Müncheni, Friedrich sai väiksema Baieri-Landshuti ja Baieri-Ingolstadtis valitses Stephan III.

+ 1349–1363 Alam-Baieri hertsogkondAastal 1353 jagunes Alam-Baieri Baieri-Landshutiks ja Baieri-Straubingiks. Ülem-Baieri hertsogkondAastal 1363 annekteeriti Ülem-Baieri Baieri-Landshuti poolt. Baieri-Landshuti hertsogkond Baieri-Straubingi hertsogkond abikaasa Hainaut' krahvinna kaudu ka Hollandi, Zeelandi ja Hainaut krahv. Baieri-Landshuti hertsogkond Baieri-Straubingi hertsogkond
+ 1363–1425/29 Baieri-Landshuti hertsogkondAastal 1392 jagati Baieri-Landshut kolmeks hertsogkonnaks: Baieri-Müncheni, väiksem Baieri-Landshuti ja Baieri-Ingolstadti hertsogkond. Baieri-Straubingi hertsogkondAastal 1429 jagati Baieri-Straubing teiste Baieri hertsogkondade vahel. Baieri-Müncheni hertsogkond Baieri-Landshuti hertsogkond Baieri-Ingolstadti hertsogkond Baieri-Müncheni hertsogkond Baieri-Landshuti hertsogkond Baieri-Ingolstadti hertsogkond
+ 1429–1503 Baieri-Müncheni hertsogkondBaieri-München jagati aastal 1467 väiksemaks Baieri-Müncheniks ja Baieri-Dachauks. Baieri-Landshuti hertsogkond Baieri-Ingolstadti hertsogkondBaieri-Ingolstadt annekteeriti Baieri-Landshuti poolt aastal 1447. Baieri-Müncheni hertsogkond Baieri-Dachaui hertsogkondBaieri-Dachau taasühendati Baieri-Müncheniga aastal 1501. Baieri-Landshuti hertsogkondBaieri-Landshut annekteeriti Baieri-Müncheni poolt aastal 1503. Baieri-Müncheni hertsogkond

Pärast Landshuti sõda (1503–1505) sai Baieri-Müncheni hertsog Albrecht IV Baieri valitsejaks. Aastal 1506 kuulutas Albrecht, et hertsogkonda päritakse esmasünniõiguse reeglite kohaselt.

Aastal 1619 nõustus Pfalzi kuurvürst Friedrich V võtma Böömimaa seisustelt vastu Böömimaa trooni. Aastal 1620 ta alistati keiser Ferdinand II vägede poolt Valgemäe lahingus, ning Hispaania ja Baieri väed okupeerisid varsti Pfalzi enda. Aastal 1623 pandi Friedrich riigivande alla. Friedrich V territooriumid ja tema tiitel Reini Pfalzi kuurvürst (saksa: Kurfürst) anti üle Wittelsbachide kaugele sugulasele Baieri hertsog Maximilian I-le. Kuigi tehniliselt Pfalzi kuurvürst, oli ta tuntud kui Baieri kuurvürst. Aastast 1648 valitses ta vaid Baieris ja Ülem-Pfalzis, kuid säilitas kõik oma kuurvürsti tiitlid ja vanemluse Pfalzi kuurvürstkonnas.

 Baieri kuningad, 1806–1918 

Aastal 1805 ülendati Napoleoni Prantsusmaa ja Saksa-Rooma riigi vahelise Pressburgi rahu kohaselt mitu hertsogkonda kuningriikideks. Baieri Wittelsbachidest valitsejad kandsid aastast 1806 aastani 1918 tiitlit Baieri kuningas. Baieri kuurvürst Maximilian IV Joseph võttis ametlikult tiitli Baieri kuningas Maximilian I 1. jaanuaril 1806. Hästi tuntud niinimetatud Märchenkönig (muinasjutukuningas) Ludwig II ehitas oma valitsemise ajal (1864–1886) Neuschwansteini lossi, Herrenchiemsee lossi või Linderhofi lossi. Aastal 1918 kaotas Ludwig III oma trooni Novembrirevolutsioonis.

 Pärast monarhiat 

Aastal 1918 – Esimese maailmasõja lõppedes Novembrirevolutsiooniga – muutus Baieri demokraatlikuks vabariigiks Weimari vabariigis (Saksamaa nimetus aastatel 1919–1933). Sealt alates on Baieri valitsejad ministerpresidendid.

 Valitsejate tabel 

 Baieri hertsogid 

 Nimi  Pilt  Tiitel  Algus  Lõpp  Dünastia  Osa  MärkusGaribald I Baieri hertsog555 (u.)591Agilolfingid Mõned allikad kutsuvad teda "baierlaste kuningas".Tassilo I Baieri hertsog591 (u.)610Agilolfingid Nimetus rex (kuningas) tema ülestõusmisel.Garibald II Baieri hertsog610 (u.)630Agilolfingid Theodo Baieri hertsog680 (u.)716 (?)Agilolfingid Theodo ajaks, kes suri aastal 716 või 717, oli Baieri hertsogkond saavutanud täieliku sõltumatuse Frangi kuningatest. Theodo pojad jagasid hertsogkonna, kuid aastaks 719 koondus võim Grimoaldi kätte.Theudebert hertsog702 (u.)719AgilolfingidSalzburgTheodo poeg.Theudebald hertsog711 (u.)719AgilolfingidBaieri osadTheodo poeg.Tassilo II hertsog716 (u.)719AgilolfingidPassauTheodo poeg.Grimoald hertsog716 (u.)725AgilolfingidFreisingTheodo poeg, hiljem valitses kogu Baierit.Hugbert hertsog725737Agilolfingid Theudeberti poeg. Aastal 725(?) taastas Karl Martell, tegelik valitseja, kuigi mitte Frangi riigi nimel, kuninga võimu Baieri üle, alistades ja tappes Grimoaldi ja annekteerides Baieri osi Hugberti valitsemise ajal.Odilo  737748Agilolfingid Gotfridi poeg.Grifo  748748Agilolfingid AnastajaTassilo III Baieri hertsog748788Agilolfingid Aastal 757 tunnistas Tassilo III Frangi kuninga Pippin Lühikese ülemvõimu ja kummardus Karl Suure ees aastal 781, ja taas aastal 787, samas jätkates iseseisvat poliitikat. Aastal 788 mõistis Karl Suur Tassilo surma riigireetmise eest. Tassilo, armu saanuna, läks kloostrisse ja loobus ametlikult oma hertsogkonnast Frankfurdis aastal 794.Karl Suur80px|Karl Suurkeiser788794Karolingid Gerold von Anglachgau Baieri prefekt794799 Udalriching Karl Suure poolt nimetatud Baioariæ præfectus. Suri lahingus.Karl Suur80px|Karl Suurkeiser794814Karolingid Lothar I80pxkeiser814817Karolingid Ludwig I Vaga80px|Ludwig Vagakeiser817829Karolingid Aastal 817 andis Ludwig Baieri oma noorimale pojale, Ludwig Sakslasele.Ludwig II Sakslane80px|Ludwig SakslaneBaieri kuningas817865Karolingid Ludwig valitses kui Baieri kuningas oma isa alluvuses kuni viimase surmani aastal 840. Aastal 843 liideti Baieri Ludwig Sakslase Ida-Frangi kuningriiki. Aastal 864 andis Ludwig Sakslane kontrolli Baieri üle oma pojale Karlmannile ja suri aastal 876. Ludwigi kaks nooremat poega, Ludwig ja Karl – kellest viimane sai korraks tagasi kontrolli kõigi Frangi valduste üle – valitsesid Baierit järgemööda pärast Karlmanni.Karlmann80px|Baieri Karlmann Baieri kuningas864880Karolingid Ludwig Sakslase vanem poeg.Ludwig III Noorem80px|Ludwig Noorem Baieri kuningas880882Karolingid Ludwig Sakslase poeg.Karl Paks80px|Karl IIIBaieri kuningas882887Karolingid Ludwig Sakslase noorem poeg.
Karlmanni vallaspoeg Arnulf Kärntenist mässas Karli vastu ja võttis Ida-Frangi riigis võimu veidi enne Karli surma.Arnulf Kärntenist80pxBaieri kuningas887899Karolingid Karlmanni poeg.Ludwig IV Laps80pxBaieri kuningas899911Karolingid Arnulfi Kärntenist poeg.Engeldeo Baieri markkrahv890895  Temalt võeti tiitel marchio Baioariorum ja ta asendati Luitpoldiga.Luitpold Baieri markkrahv895907Luitpoldingid Arnulf Halb 80pxBaieri hertsog907937Luitpoldingid Luitpoldi poeg.
Arnulf Halb nõudles hertsogitiitlit – mis tähendas täielikku sõltumatust – aastal 911 ja tunnistati sellisena Saksa kuninga Heinrich I Linnupüüdja poolt aastal 920.Eberhard Baieri hertsog937938Luitpoldingid Berthold Baieri hertsog938947Luitpoldingid Luitpoldi noorem poeg.
Saksa kuningas Otto I taastas keskvõimu, pagendades Arnulfi poja Eberhardi ja andes tiitli Luitpoldi nooremale pojale Bertholdile.Heinrich I80px|Heinrich IIBaieri hertsog947955Saksi dünastia Heinrich I Linnupüüdja poeg.
Bertholdi surres andis keiser Otto I hertsogkonna oma vennale Heinrichile (I), kes oli ka Arnulf Halva väimees. Heinrich II Riiakas80px|Heinrich IIBaieri hertsog955976Saksi dünastia Heinrich II sõdis oma nõo, keiser Otto II vastu ja jäeti oma hertsogkonnast ilma aastal 976 oma nõo Otto, Švaabimaa hertsogi kasuks (kes nüüd omas kahte hertsogkonda).Otto I80px|Otto IBaieri hertsog976982Saksi dünastia Heinrich III Noorem Baieri hertsog983985Luitpoldingid Baieri anti Bertholdi pojale Heinrich III-le, kes taastas lühikeseks ajaks Luitpoldingi dünastia. Heinrich III vahetas Baieri Kärnteni vastu ja Heinrich II sai Baieri tagasi. Heinrich II Riiakas80px|Heinrich IIBaieri hertsog985995Saksi dünastia TaastatudHeinrich IV80px|Heinrich IVBaieri hertsog9951004Saksi dünastia Heinrich II Riiaka poeg.
Heinrich IV valiti Saksa-Rooma keisriks Heinrich II, kes andis Baieri aastal 1004 oma õemehele Heinrich V-le, Luksemburgi krahvile.Heinrich V Baieri hertsog10041009Luksemburgi dünastia Siegfried I poeg.Heinrich IV80pxBaieri hertsog10091017Saksi dünastia Heinrich IV taastas otsese kontrolli.Heinrich V Baieri hertsog10171026Luksemburgi dünastia Siegfried I poeg.
Saksamaa kuningas Konrad II andis Baieri oma pojale Heinrich VI-le pärast Heinrich V surma aastal 1026.Heinrich VI Must80px|Heinrich MustBaieri hertsog10261042Saali dünastia Konrad II poeg.
Hiljem valiti Heinrich Saksa-Rooma keisriks Heinrich III ja sai Saksamaa kuningaks aastal 1039.Heinrich VII 80px|Heinrich VIIBaieri hertsog10421047Luksemburgi dünastia Friedrichi poeg.
Aastal 1042 andis Heinrich III hertsogkonna Luksemburgi krahvile, Heinrich V vennapojale Heinrich VII-le.Konrad I (Kuno) Baieri hertsog10491053Ezzonid Liudolfi poeg.
Pärast Heinrich VII surma oli hertsogkond mitu aastat vaba. Heinrich III andis siis aastal 1049 hertsogkonna Zütpheni krahv Kunole. Kuno tõugati troonilt aastal 1053.Heinrich VIII80px|Heinrich IVBaieri hertsog10531054Saali dünastia Heinrich III poeg.
Oma valitsemise ajal Baieris oli Heinrich VIII alaealine (sündis 1050). Aastal 1056 sai ta Saksamaa kuningaks ja aastal 1084 Saksa-Rooma keisriks Heinrich IV.Konrad II Baieri hertsog10541055Saali dünastia (alaealine, sündis 1052, suri 1055) Heinrich III poeg.Heinrich VIII80px|Heinrich IVBaieri hertsog10551061Saali dünastia (alaealine: sündis 1050) Heinrich III poeg. Heinrich VIII sai Saksamaa kuningaks (1056) ja aastal 1084 keisriks Heinrich IV.Otto II Baieri hertsog10611070Northeim Aastal 1061 usaldas keisrinna Agnes – 11. aastase kuninga Heinrich IV ema ja regent – hertsogkonna Otto von Northeimile.Welf I80px|Welf I Baieri hertsog10701077Welfid Welf I tülitses seejärel keiser Heinrich IV-ga ja jäeti oma hertsogkonnast 19 aastaks ilma, sel ajal haldas seda Saksa kroon otse.Heinrich VIII80px|Heinrich IVBaieri hertsog10771096Saali dünastia (alaealine: sündis 1050) Heinrich III poeg. Heinrich VIII sai Saksamaa kuningaks (1056) ja aastal 1084 keisriks Heinrich IV.Welf I80px|Welf I Baieri hertsog10961101Welfid  Welf I sai hertsogkonna tagasi aastal 1096.Welf II80px|Welf II  Baieri hertsog11011120Welfid Welf I poeg.Heinrich IX Must80px|Heinrich IX Baieri hertsog11201126Welfid Welf I poeg.
Troonilt tõugatud.Heinrich X Uhke80px|Heinrich IXBaieri hertsog11261138Welfid Heinrich IX poeg.
Võimuvõitluses Saksamaa kuninga Konrad III-ga kaotas Heinrich X oma hertsogkonna kuningale, kes andis selle oma jüngrile, Austria markkrahv Leopoldile.Leopold I80px|Leopold IVBaieri hertsog11391141Babenbergid Kui Leopold suri, jätkas Konrad III hertsogkonda ja andis selle Leopoldi vennale Heinrich XI-le.Heinrich XI Jasomirgott80px|Heinrich XIBaieri hertsog11431156Babenbergid Leopoldi vend.Heinrich XII Lõvi80px|Heinrich XII Baieri hertsog11561180Welfid Kui Friedrich I Barbarossa sai Saksamaa kuningaks, taastas ta Baieri Welfidele Heinrich X poja, Saksimaa hertsogi Heinrich XII Lõvi isikus.Otto III80pxBaieri hertsog11801183Wittelsbachi dünastia Aastal 1180 andis Friedrich I Barbarossa Baieri Otto III-le Wittelsbachi dünastiast.Ludwig I Baieri hertsog11831231Wittelsbachi dünastia Otto III poeg.
Ludwig omandas Reini Pfalzi aastal 1214. Nii teenis Ludwig I ka Reini pfaltskrahvina. Ta mõrvati aastal 1231.Otto IV80pxBaieri hertsog12311253Wittelsbachi dünastia Otto II teenis ka Reini pfaltskrahvina. Pärast Otto II surma jagati Baieri tema poegade vahel. Heinrich sai Alam-Baieri ja Ludwig Ülem-Baieri hertsogiks. Siit alates kuni 16. sajandi alguseni jagati territooriume sageli vendade vahel.Heinrich XIII Baieri hertsog12531290Wittelsbachi dünastiaAlam-BaieriOtto II poeg (kaasvalitseja).Ludwig II80px Baieri hertsog12531294Wittelsbachi dünastiaÜlem-BaieriOtto IV poeg (kaasvalitseja).Ludwig III Baieri hertsog12901296Wittelsbachi dünastiaAlam-BaieriHeinrich XIII poeg (kaasvalitseja).Stephan I Baieri hertsog12901309Wittelsbachi dünastiaAlam-BaieriHeinrich XIII poeg (kaasvalitseja).Otto V80px  Baieri hertsog12901312Wittelsbachi dünastiaAlam-BaieriHeinrich XIII poeg (kaasvalitseja). Ungari kuningas 1306–08 Rudolf I80px Baieri hertsog12941317Wittelsbachi dünastiaÜlem-BaieriLudwig II poeg (kaasvalitseja). Ludwig IV80pxBaieri hertsog12941347Wittelsbachi dünastiaÜlem-BaieriBaieri (1340–1347)Ludwig II poeg.
Valitses koos oma venna Rudolf I-ga aastani 1317 – siis üksi. Ludwig IV valiti Saksamaa kuningaks aastal 1314. Pavia lepinguga vabastas Ludwig IV Reini Pfalzi, sealhulgas Baieri Ülem-Pfalzi, Rudolf I poegadele. Pärast Johann I Lapse surma aastal 1340 ühendas Ludwig IV Baieri hertsogkonna.Otto VI Baieri hertsog13091334Wittelsbachi dünastiaAlam-BaieriStephan I poeg (kaasvalitseja).Heinrich XIV Vanem Baieri hertsog13091339Wittelsbachi dünastiaAlam-BaieriStephan I poeg (kaasvalitseja). Heinrich XV Natterbergist Baieri hertsog13121333Wittelsbachi dünastiaAlam-BaieriOtto III poeg (kaasvalitseja).Johann I Laps Baieri hertsog13391340Wittelsbachi dünastiaAlam-BaieriHeinrich XIV Vanema poeg (kaasvalitseja). Pärast Johann I surma aastal 1340 ühendas Ludwig IV Baieri hertsogkonna (1340–1349).Ludwig V Brandenburgist70pxBaieri hertsog13471361Wittelsbachi dünastiaBaieri ja teine jaotusLudwig IV poeg.
 Ühendatud Baieri (1340–1349): valitses koos Stephan II, Ludwig VI, Wilhelm I, Albrecht I, Otto V-ga.
 Ülem-Baieri (1349–1361): valitses koos Ludwig VI ja Otto V-ga.Stephan II80px|Stephan IIBaieri hertsog13471375Wittelsbachi dünastiaBaieri ja teine jaotusLudwig IV poeg.
 Ühendatud Baieri (1340–1349): valitses koos Ludwig V Brandenburgist, Ludwig VI, |Wilhelm I, Albrecht I, Otto V-ga.
 Alam-Baieri (1349–1353): valitses koos Albrecht I ja Wilhelm I-ga.
 Baieri-Landshut (1353–1375)Ludwig VI80pxBaieri hertsog13471351Wittelsbachi dünastiaBaieri ja teine jaotusLudwig IV poeg.
 Ühendatud Baieri (1340–1349): valitses koos Ludwig V Brandenburgist, Stephan II, Wilhelm I, Albrecht I, Otto V-ga.
 Ülem-Baieri (1349–1351): valitses koos Ludwig V Brandenburgist ja Otto V-ga.Wilhelm I80px|Wilhelm IBaieri hertsog13471388Wittelsbachi dünastiaBaieri ja teine jaotusLudwig IV poeg.
 Ühendatud Baieri (1340–1349): valitses koos Ludwig V Brandenburgist, Stephan II, Ludwig VI, Albrecht I, Otto V-ga.
 Alam-Baieri (1349–1353): valitses koos Albrecht I ja Stephan II-ga.
 Baieri-Straubing (1353–1388): valitses koos Albrecht I ja Albert II-ga.Albrecht I80px|Albrecht IBaieri hertsog13471404Wittelsbachi dünastiaBaieri ja teine jaotusLudwig IV poeg.
 Ühendatud Baieri (1340–1349): valitses koos Ludwig V Brandenburgist, Stephan II, Ludwig VI, Wilhelm I, Otto V-ga.
 Alam-Baieri (1349–1353): valitses koos Stephan II ja Wilhelm I-ga.
 Baieri-Straubing (1353–1404): valitses koos Wilhelm I ja Albert II-ga (aastast 1397 üksi).Otto VII Baieri hertsog13471351Wittelsbachi dünastiaBaieri ja teine jaotusLudwig IV poeg.
 Ühendatud Baieri (1340–1349): valitses koos Ludwig V Brandenburgist, Stephan II, Ludwig VI, Wilhelm I, Albrecht I-ga.
 Ülem-Baieri (1349–1351): valitses koos Ludwig VI ja Ludwig V-ga Brandenburgist.
 Baieri-Landshut (1375–1379): valitses koos Johann II, Friedrichi ja Stephan III-ga.Meinhard80px 13611363Wittelsbachi dünastiaÜlem-BaieriLudwig V Brandenburgist poeg. Tirooli markkrahv. Pärast tema surma aastal 1363 jagati Ülem-Baieri Baieri-Straubingi ja Baieri-Landshuti vahel.Johann II Baieri hertsog13751397Wittelsbachi dünastiaBaieri-LandshutBaieri-MünchenStephan II poeg.
 Baieri-Landshut (1375–1392): valitses koos Otto V, Friedrichi, Stephan III-ga.
 Baieri-München (1392–1397)Friedrich Baieri-Landshuti hertsog13751393Wittelsbachi dünastiaBaieri-LandshutStephan II poeg.
 Baieri-Landshut (1375–1392): valitses koos Otto V, Johann II, Stephan III-ga.
 1392–1392 üksi.Stephan III  13751413Wittelsbachi dünastiaBaieri-LandshutBaieri-IngolstadtStephan II poeg.
 Baieri-Landshut (1375–1392): valitses koos Otto V, Johann II, Friedrichiga.
 Baieri-Ingolstadt (1392–1413).Albrecht II80px|Albrecht IIBaieri-Straubingi hertsog13891397Wittelsbachi dünastiaBaieri-StraubingAlbrecht I poeg. Valitses koos Albrecht I-ga.Heinrich XVI Rikas80px|Heinrich XVI RikasBaieri-Landshuti hertsog13921450Wittelsbachi dünastiaBaieri-LandshutFriedrich poeg, annekteeris Baieri-Ingolstadti aastal 1447.Wilhelm III80px|Albrecht III ja Wilhelm IIIBaieri-Müncheni hertsog13971435Wittelsbachi dünastiaBaieri-MünchenJohann II poeg. Valitses koos Ernstiga.Ernst80pxBaieri-Müncheni hertsog13971438Wittelsbachi dünastiaBaieri-MünchenJohann II poeg. Valitses koos Wilhelm III-ga (üksi aastast 1435).Wilhelm II80px|Wilhelm IIBaieri-Straubingi hertsog14041417Wittelsbachi dünastiaBaieri-StraubingAlbrecht I poeg.Ludwig VII Habemega80px|Ludwig VIIBaieri-Ingolstadti hertsog14131443Wittelsbachi dünastiaBaieri-IngolstadtStephan III poeg.Jacqueline80px|JacquelineBaieri-Straubingi hertsoginna14171432Wittelsbachi dünastiaBaieri-StraubingWilhelm II tütar. Aastani 1425 vaidlustati Johann III Armutu poolt. Aastal 1432 jagati Baieri-Straubing teiste Baieri hertsogkondade vahel.Johann III Armutu80px|Johann III ArmutuBaieri-Straubingi hertsog14181425Wittelsbachi dünastiaBaieri-StraubingAlbrecht I poeg. Vaidlustas Jacqueline'i kuni tema surmani aastal 1425.Albrecht III80px|Albrecht III ja Wilhelm IIIBaieri-Müncheni hertsog14381460Wittelsbachi dünastiaBaieri-MünchenErnsti poeg.Ludwig VIII Noorem Baieri-Ingolstadti hertsog14431445Wittelsbachi dünastiaBaieri-IngolstadtLudwig VII Habemega poeg. Baieri-Ingolstadt annekteeriti Baieri-Landshuti poolt aastal 1447.Ludwig IX Rikas80px|Ludwig IXBaieri-Landshuti hertsog14501479Wittelsbachi dünastiaBaieri-LandshutHeinrich XVI Rikka poeg.Johann IV Baieri hertsog14601463Wittelsbachi dünastiaBaieri-MünchenAlbrecht III poeg. Valitses koos Sigismundi ja Albrecht IV-ga.Sigismund80px|Sigismund  14601501Wittelsbachi dünastiaBaieri-MünchenBaieri-DachauAlbrecht III poeg.
 Baieri-München (1460–1467): valitses koos Johann IV ja Albrecht IV-ga.
 Baieri-Dachau (1467–1501)
Baieri-Dachau taasühendati Baieri-Müncheniga aastal 1501. Georg Rikas80px|Georg RikasBaieri-Landshuti hertsog14791503Wittelsbachi dünastiaBaieri-LandshutLudwig IX Rikas poeg.
Baieri-Landshut annekteeriti Baieri-Müncheni poolt.

 Baieri hertsogkond 

 Nimi  Pilt  Tiitel  Algus  Lõpp  Dünastia  Osa  MärkusAlbrecht IV80px|Albrecht IVBaieri hertsog146318. märts 1508Wittelsbachi dünastiaBaieri-MünchenAlbrecht III poeg, ta sai suurema osa Baieri valitsejaks pärast Landshuti sõda (1503–1505). Aastal 1506 kuulutas Albrecht, et hertsogkonda päritakse vastavalt esmasünniõiguse reeglitele. Hüüdnimi "Tark".
 Baieri-München (1463–1467): valitses koos Sigismundi ja Johann IV-ga.
Baieri-München jagati aastal 1467 väiksemaks Baieri-Müncheniks ja Baieri-Dachauks.Wilhelm IV80px|Wilhelm IVBaieri hertsog18. märts 15086. märts 1550Wittelsbachi dünastia Albrecht IV poeg. Valitses koos Ludwig X-ga.Ludwig X80px|Ludwig XBaieri hertsog151622. aprill 1545Wittelsbachi dünastia Albrecht IV poeg. Valitses koos Wilhelm IV-ga.Albrecht V80px|Albrecht VBaieri hertsog6. märts 155024. oktoober 1579Wittelsbachi dünastia Wilhelm IV poeg.Wilhelm V80px|Wilhelm VBaieri hertsog24. oktoober 157915. oktoober 1597Wittelsbachi dünastia Albrecht V poeg, yroonilt tõugatud, suri 1626.Maximilian I80px|Maximilian IBaieri kuurvürst23. detsember 159725. veebruar 1623Wittelsbachi dünastia Wilhelm V poeg. Maximilian I oli keiser Ferdinand II liitlane Kolmekümneaastases sõjas. Kui Pfalzi kuurvürst Friedrich V, Wittelsbachide vanema haru pea, asus sõtta keisri vastu, vabastati ta keiserlikest ametitest ja kuurvürsti tiitlist. Maximilian I sai Pfalzi kuurvürstkonna aastal 1623.

 Baieri kuurvürstkond 

 Nimi  Pilt  Tiitel  Algus  Lõpp  Dünastia   MärkusMaximilian I80px|Maximilian IBaieri kuurvürst25. veebruar 162327. september 1651Wittelsbachi dünastiaAastal 1648 taastas Pfalzi pärija Friedrich oma Reini territooriumi – kuid mitte Baierile loovutatud Oberpfalzi – koos uue kuurvürstitiitliga; Maximilian säilitas kuurvürstitiitli, mille oli saanud 1623.Ferdinand Maria80px|Ferdinand MariaBaieri kuurvürst27. september 165126. mai 1679Wittelsbachi dünastiaMaximilian I poeg. 1651-1654 oma onu Albrecht VI regentluse all.Maximilian II Emanuel80px|Maximilian II EmanuelBaieri kuurvürst26. mai 167926. veebruar 1726Wittelsbachi dünastiaFerdinand Maria ja Enrichetta Adelaide poeg.Maximilian II võttis osa Hispaania pärilussõjast Prantsusmaa poolel, Saksa-Rooma keisri Leopold I vastu. Pärast Blenheimi lahingut sunniti ta Baierist põgenema ja jäeti 29. aprillil 1706 kuurvürsti tiitlist ilma. Ta sai aastal 1714 Badeni rahuga tiitli tagasi ja valitses aastani 1726.Karl Albrecht80px|Karl AlbrechtBaieri kuurvürst26. veebruar 172620. jaanuar 1745Wittelsbachi dünastiaMaximilian II Emanuel poeg.
Karl Albrecht asus taas kord Habsburgide vastu Austria pärilussõjas, taas liidus Prantsusmaaga, jõudes enda valimiseni Saksa-Rooma keisriks aastal 1742 (kui Karl VII). Siiski okupeerisid austerlased Baieri (1742–1744) ja keiser suri varsti pärast Münchenisse naasmist.Maximilian III Joseph80px|Maximillian IIIBaieri kuurvürst20. jaanuar 174530. detsember 1777Wittelsbachi dünastiaKarl Albrechti poeg.Maximilian III, kes ei saanud lapsi, oli viimane otsesest Baieri Wittelsbachide liinist, mis põlvnes Ludwig IV-st. Tema järglaseks sai Pfalzi kuurvürst Karl Theodor, kes seega sai vanemale Wittelsbachi liinile tagasi vanad tiitlid – põlvnes Ludwig IV vanemast vennast Rudolf I-st.Karl Theodor Pfalzi kuurvürst30. detsember 177716. veebruar 1799Wittelsbachi dünastiaJohann Christian Josephi ja Marie Anne Henriëtte Leopoldine de La Tour d'Auvergne poeg.Maximilian III Josephi kauge sugulane; kuurvürst aastast 1743.Karl Theodor oli samuti lastetu ja tema järglaseks sai kauge sugulane Zweibrückeni pfaltskrahv Maximilian IV Joseph – hilisem kuningas Maximilian I.Maximilian IV Joseph80px|Maximillian IPfalzi kuurvürst16. veebruar 17996. august 1806Wittelsbachi dünastiaFriedrich Michaeli poeg.Karl Theodori kauge sugulane; Zweibrückeni pfaltskrahv aastast 1795.
Prantsuse revolutsioonisõdade kaoses kukkus Saksa-Rooma riigi vana kord kokku. Nende sündmuste jooksul sai Baieri taas kord Prantsusmaa liitlaseks ja Maximilian IV Joseph sai Baieri kuningaks Maximilian I – jäädes samas Saksa-Rooma riigi kuurvürstiks kuni 6. augustini 1806, kui Saksa-Rooma riik lõpetati.

 Baieri kuningriik 

 Nimi  Pilt  Tiitel  Algus  Lõpp  Dünastia  MärkusMaximilian I80px|Maximillian IBaieri kuningas1. jaanuar 180613. oktoober 1825Wittelsbachi dünastiaLudwig I80px|Ludwig IBaieri kuningas13. oktoober 182520. märts 1848Wittelsbachi dünastiaMaximilian I poeg.
Tõugati troonilt 1848. aasta revolutsioonis.Maximilian II80px|Maximillian IIBaieri kuningas20. märts 184810. märts 1864Wittelsbachi dünastiaLudwig I poeg.Ludwig II80px|Ludwig IIBaieri kuningas10. märts 186413. juuni 1886Wittelsbachi dünastiaMaximilian II poeg.
Ludwig II kutsuti Märchenkönig (muinasjutukuningas). Ta nõustus Baieri olemisega Saksa keisririigi osa aastal 1871, ta kuulutati vaimuhaigeks aastal 1886.Otto I80px|OttoBaieri kuningas13. juuni 18865. november 1913Wittelsbachi dünastiaMaximilian II poeg.
Otto oli oma valitsemise ajal vaimselt haige ja tema funktsioone täitsid järgmised printsregendid:
 Luitpold 10. juuni 1886–12. detsember 1912.
 Ludwig 12. detsember 1912–5. november 1913.Ludwig III80px|Ludwig IIIBaieri kuningas5. november 191313. november 1918Wittelsbachi dünastiaLuitpoldi poeg.
Printsregent aastast 1912 aastani 1913, siis Baieri kuningas. Ta kaotas trooni Novembrirevolutsioonis 1918–1919 Esimese maailmasõja lõppedes.

Hilisemate valitsejate kohta vaata Baieri ministerpresident.
Kategooria:Baieri ajalugu‎