Eesti Turbatööstused

Eesti Turbatööstused oli aastatel 1936–1940 tegutsenud turbatööstusega tegelev riiklik aktsiaselts. Ettevõtte eelkäija oli aastatel 1922–1936 tegutsenud Riigi Turbatööstus.

 Ajalugu 
Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi Riigi Turbatööstuse põhimäärus kinnitati Riigikogus 27. juunil 1922. Juba samal aastal alustati selleks tööd Rakke ja Einmanni rabas, mis küll peagi majanduslikel kaalutlustel lõpetati. Alustati turbatööstuse arendamist Lavassaare, Ellamaa, Sooniste ja Aruküla rabas ning rajati 2 elektrijaama. Pärast arendatud tööstuste töölerakendamist selgus mitmeid probleeme ja nõnda leidis Riigikontroll oma majandusaasta 1926/1927 ülevaates, et kasumlikult töötasid vaid Ellamaa ja Aruküla ning sellega oli ettevõtte kaasa toonud olulise kahju tekitamise riigile. Selgus, et Sooniste rabast saadi põletamiseks vähekõlbulikku turvast ning et Lavassaares olid turba ülestöötamise ja transpordi kulud kaugelt liiga suured. 1928. aasta aruande järgi olid seis oluliselt paranenud ning Riigikogu kandis sama aasta lõpus maha ligi 97 miljoni marga ulatuses kahjusid. Edasi jätkas tööstus kasumlikult.Uno Trumm: Eesti turbatööstuse ajalugu 1860–1960, Eesti Turbaliit 2011. lk 59–64

1929. aastal muudeti ettevõtte põhimäärust ning Riigi Turbatööstus allutati kõigile kehtivatele maksudele, millest ettevõttel varem vabastus oli. Sellega kaotati eelisseisund eraettevõtete ees.

Riigivanem Konstantin Pätsi 25. juunist 1936 pärineva dekreedi alusel korraldati ettevõte ringi. Selle varad ja kohustused anti üle uuele aktsiaseltsile. AS Eesti Turbatööstused alustas tegevust ametlikult 30. septembril 1936.

1930. aastate teisel poolel asuti riiklikult korraldama kütteainete turgu eesmärgiga vähendada küttepuude osakaalu ning suurendada turba, põlevkivi ja muude alternatiivsete kütteainete kasutamist. Metsa üleraie vähendamiseks ette võetud abinõud tõid kaasa turba müügimahtude olulise kasvu.

1936. aastal asutas ettevõte Lehtse Turbatööstuse. Asutati ka Rabasaare tööstusküla: keskus, kus asusid Lehtse turbatehase juhtide ning tööliste elamud koos vajalike teeninduspunktidega (söökla, rahvamaja, kauplus, saun jms), hiljem ka lasteaed.Katrin Jõgisaar,Rabasaare: küla, mis sündis ja hääbus koos Lehtse turbatööstusega. bioneer.ee, 27. detsember 2012 Lehtse kandis on kolm turbaraba: Läste (turbakihi paksus 3,4 m), Rebase (3,2 m) ja Pruuna (6,0 m). Turbatööstus toimis kuni 1992. aastani. 1937. aastal rajati Pööravere/Tootsi briketivabrik.

 Juhtimine 
 Riigi Turbatööstus 
Juhid
 1922–1927 – Aleksander Kink
 1927–1936 – Kotri Hangelaid (ehk Gottfried Hacker)

Nõukogu esimehed
 1922–1925 – O. Hinto
 1925–1936 – Juhan Kukk

 Eesti Turbatööstused 
 1936–1939 – Kotri Hangelaid, direktor
 1936–1939 – Juhan Kukk, nõukogu esimees

 Vaata ka 
 Aruküla turbatööstus
 Ellamaa elektrijaam
 Ellamaa turbatööstus
 Lavassaare turbatööstus

 Viited 

Kategooria:Eesti endised ettevõtted
Kategooria:Eesti turbatööstus