Näärmed

Nääre (ladina glandula) on tsirkulatsioonisüsteemidega elusorganismi kudede epiteelrakkudest moodustunud elund, mille funktsioonideks on ka nõristus (ehk sekretsioon)."Meditsiinisõnastik" 534:2004.

Näärmed on
 ainuraksed või
 hulkraksed.

Näärmerakud (nii ainu- kui ka hulkraksete omad) saavad lähteaineid vereringe kudedest. Rakkude sünteesitud ja edastatava nõre järgi eristatakse 
 eksokriinnäärmeid, mis on harilikult varustatud juhadega ja mis suunavad nõre limaskestale ehk väliskeskkonda;
 endokriinnäärmeid, mis suunavad nõre vereringesse ehk sisekeskkonda. 

Roomajatel
Maolistel

Madudel on tuvastatud mitmeid sisenõristusnäärmeid: ajuripats, käbinääre, harknääre, kilpnääre, kõrvalkilpnäärmed, neerupealised, munandid, munasarjad.Hermann Schlegel,Essay on the Physiognomy of Serpents, translated by Thos. Stewart Traill, Edinburgh, Maclachlan Stewart and Company, lk 26, 1843, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 23.10.2013) (inglise keeles)

Mao peas paikneb hulgaliselt näärmeid, nagu süljenäärmed ja Harderi nääre. Lisaks paiknevad madude peas Duvernoy näärmed, v.a inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud madudel, neil loetakse Duvernoy näärmete derivaadid mürgiaparaadi osaks ja neid nimetatakse vahel ka mürginäärmeteks. 

Nii emastel kui ka isastel madudel paiknevad kloaagiavausest saba suunas kõhu pool paarilised kloaaginäärmed.

Imetajatel
Inimestel
Tuntumad inimorganismi sisenõrenäärmed ehk endokriinnäärmed on

ajuripats ehk hüpofüüs
käbikeha
kilpnääre
kõrvalkilpnääre
tüümus ehk harknääre 
neerupealis
kõhunäärme (ehk pankrease) sisesekretoorsed saared
sugunäärmed: munasari (naistel) ja munand (meestel)
maonääre, maolukutinääre,soolenääre, väikesed keele süljenäärmed, väikesed süljenäärmed suulaes, süljenäärmed, keelealune süljenääre, söögitorunäärmed jpm näärmed.Meditsiinisõnastik, 2004.  

Vaata ka
ainete transport
Duvernoy nääre
endokriinsüsteem
hormoonide loend
näärmete loend
rakk
vitamiinid

 Viited 

Kirjandus