Amata lade

Amata lade on Kesk-Devoni ladestiku regionaalne lade. Amata lademe all lamab Gauja lade ja temal lasub Pļaviņase lade.

Ladet hakkas esimesena eristama P. Liepiņš aastal 1951.Stratigraafia terminoloogia Üleilmses standardis vastab sellele Givet' lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu Amata kihistu. Lademe vanus on 370...373,5 miljonit aastat.

Lademe paksus Eestis on 12–21 m, Läti aladel aga 20–30 meetrit. 

Lademe avamusala kulgeb vööndina Mõnistest Petserini. Vööndi laius on 5–10 km.

Lade paljandub näiteks Piusa jõel. Piusa jõe ürgoru üks paljand Vana-Vastseliinas on võetud Amata lademe tüüpläbilõikeks, seal on lademe paksus Eesti aladele erandlikult 30 meetrit. (vaadatud 18.04.2013). Lätis paljandub see Gauja vasakpoolsete lisajõgede Amata ja Rauna ürgorgudes, samuti ka Kuramaal Kuldīga ümbruskonnas ning Abava ürgorus Sabile ja Renda vahel.Latvijas ģeoloģiskā karte M 1:500 000 - Latvijas Universitāte Amata ürgoru Ainava kallas on lademe stratotüübiks.Amatas krastu skaistie ieži un ainavas. Guntis Eniņš

Lademe kivimkoosseisus on palju kilta, ent paljandites domineerib liivakivi.https://web.archive.org/web/20130414031415/http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 17.02.2013) Lademe alumised kivimid on Devoni kivimitele ebatüüpilise kaldega, laskudes põhja pool sügavamale.Devonskoe terrigennoe osadkonakoplenie na glavnom devonskom pole  V Kuršs; Riga : Zinatne, 1992.

 Viited 

Kategooria:Lademed