Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistoorium

Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistoorium oli Liivimaa evangeelse kiriku kõrgem kirikuvalitsemisasutus aastatel 1633–1919.

Kuninglik Liivimaa ülemkonsistoorium
Luteriusu evangeeliumi kiriku valitsusorgan Liivimaa Konsistoorium (saksa keeles kgl. Oberkonsistorium, Des Liefländischen Ober Consistorii, rootsi k. Livländska Öfverkonsistorium) moodustati Rootsi kuningriigi Idamereprovintsis Liivimaa provintsis 18. märtsil 1633 Liivi- ja Ingerimaa ning Karjala lääni kindralkuberneri Johan Skytte poolt välja antud Liivimaa konsistoriaal- ja kirikuvisitatsioonikorralduse alusel. Enne seda tegutses Liivimaal Gustav II Adolfi poolt 1622. aastal Liivimaa superintendendiks nimetatud Riia ülempastor Hermann Samson.
pisi|Liivimaa superintendent Hermann Samson
Ülemkonsistooriumi ülesandeks oli Liivimaa kiriku- ja usuelu korraldamine, kirikute ehitamise ja nende regulaarsete sissetulekute tagamine, vaimulike ja kooliõpetajate ametiülesannete täitmise ja elukommete järele valvamine, abielurikkumiste, koguduste ja vaimulike omavaheliste lahkhelide ja tüliküsimuste lahendamine. Ülemkonsistooriumi liikmete hulka kuulusid ilmalik president ehk direktor, superintendent, kolm ilmalikku ja kolm vaimulikku kaasistujat (assessorit) ning sekretär. Direktori ja superintendendi kinnitas ametisse provintsiaalvalitsus või Rootsi kuningas.
pisi|Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi pitsat, pildil keskmine. Johann Christoph Brotze kogust
1636. aastal loodi Liivimaal superintendent Hermann Samsoni eestvõttel kuus praostkonda: Eesti aladel Narva praostkond, Pärnu praostkond ja Tartu praostkond ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riia praostkond, Koknese praostkond ja Cēsise praostkond.   Liivimaa praostkonnad jagati konsistoriaalringkondadeks, mille eesotsas olid ülemkonsistooriumile alluvad alamkonsistooriumid ja kuningliku korraldusega 1648. aastast jäid ülemkonsistooriumi liikmeteks ainult vaimulikud. Allkonsistooriumide juhatajaks oli maakohtunik, tema kõrval praost ja veel 2 vaimulikku ja 2 ilmlikku assessoritOlaf Sild. Kirikuvisitatsioonid eestlaste maal vanemast ajast kuni olevikuni. Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetised B, Humaniora XL. Tartu, 1937, lk 76.

1650. aasta Liivimaa kindralkuberneri korraldusega  loodi maakondade tasandil kirikuvalitsemisinstitutsioonina ülemkirikueestseisja-ametid, mis hakkasid tegelema majandusasjadega ja kirikliku kohtuga. 

1662. aastal taastati Liivimaa kindralsuperintendent Johannes Gezeliuse poolt Liivimaa  segakonsistoorium, ülemkonsistooriumis olid ilmalikud kaasistujad, ülemkonsistooriumi presidendiks määrati superintendent, tema asetäitjaks ilmalik president. 

1686. aasta Rootsi kirikuseadusega likvideeriti Liivimaal ülemkirikueestseisja-ametid ja alamkonsistooriumid. 1673. aastal määrati Liivimaale Georg Preussiuse (kellele allus kiriklikult Tartu ja Pärnu maakond) kõrvale ametisse veel teine superintendent  Johann Fischer. Pärast Preussiuse surma läks terve Liivimaa kiriku ala Fischeri alla, ta kinnitati siis kuninga poolt 1678 ka juba Liivimaa kindralsuperintendendiks.

1691. aastal kuningliku korraldusega moodustati puhtvaimulik Liivimaa ülemkonsistoorium, mis avati 1693. aasta augustis. Ülemkirikueestseisja-ametid ja alamkonsistooriumid likvideeriti. 1699. aastal viidi ülemkonsistoorium Tartust Pärnusse.

Põhjasõja järel kuulusid Riia kubermangu, Riia asehaldurkonna ja Liivimaa kubermangu aladel konsistooriumi haldusalasse: Riia praostkond, Võnnu praostkond, Pärnu praostkond ja Tartu praostkond, koos toomkirikuga Riias, Riia Püha Peetri kiriku ja Riia Jakobi kirikuga (rootsi ja saksa kogudustega).

1710 sõlmiti Põhjasõjas Venemaa tsaari ja Liivimaa rüütelkonna  kapitulatsioonileping, milles rõhutati Sigismund Augusti privileegi jätkuvat kehtivust, valitseva usuna jäi kehtima luteri usk Augsburgi usutunnistuse alusel, taastati mõisnike patronaadiõigus ja konsistooriumid. 1710. aastal andis ka tsaari täievoliline esindaja Liivimaal Gerhard Johann von Löwenwolde välja korralduse, millega taastati 1634. aastal Liivimaa konsistoriaal- ja kirikuvisitatsioonikorralduse alusel ülemkonsistoorium segakonsistooriumina (consistorium mixtum). Ülemkonsistooriumi juhtis Liivimaa maanõunikust direktor ehk president, liikmete hulka kuulusid Liivimaa ülemsuperintendent, kaks ilmalikku ja kaks vaimulikku kaasistujat (assessorit). Direktori valis rüütelkond, teised liikmed kinnitas ametisse Liivimaa kindralkuberner konsistooriumi ettepanekul. Ülemsuperintendendi nimetas ametisse kindralkuberner Liivimaa rüütelkonna esildisel. Ülemkonsistoorium viidi Pärnust Riiga. 1711. aastal taastati Tartus ja Pärnus ülemkonsistooriumile alluvad linna- ehk alamkonsistooriumid. 1727. aasta Liivimaa maapäeva otsusega taastati ülemkirikueestseisja-ametid.

1832. aastal kinnitati "Venemaa evangeelse luterliku kiriku seadus", millega loodi Venemaa evangeelne luterlik kirik, kõik varasemad luterlikku kirikukorraldust reguleerinud seadused ja korraldused kuulutati kehtetuks. Kõik Venemaa keisririigis asunud luterlikud kirikud jagunesid kaheksaks konsistoriaalseks ringkonnaks, mida valitses Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium (Evangeeliumi Luteriusu Üldkonsistoorium) ja järelevalvet teostas Venemaa Keisririigi Siseministeerium.

VELK Liivimaa Provintsiaalkonsistoorium
30. novembril 1833 nimetati Liivimaa ülemkonsistoorium valitseva senati seadlusega ümber Liivimaa Provintsiaalkonsistooriumiks. Konsistooriumi ülesandeks oli VELK Liivimaa konsistooriumiringkonna kirikute juhtimine ja vaimulik kohus, pastorite ametisse määramine ja nende tegevuse kontrollimine, usuõpetuse õpetamise kontrollimine koolides, perekondlike küsimuste, lahutuste ja kiriklikku sekkumist nõudvate üleastumiste läbivaatamine.

1890. aastal liideti Liivimaa konsistooriumipiirkonna Liivimaa konsistooriumiga Saaremaa konsistoorium.

18. veebruaril 1919 ühendati Liivimaa Eesti ala ka kiriklikult Eestimaaga ja Eesti Ajutise Valitsuse määruse põhjal allutati Eestimaa konsistooriumile kõik luteriusu kogudused Eestis.Ev.-Lutheri usu konsistooriumide asjus, (RT 1919, 12, 30)

Konsistooriumi koosseis
Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi liikmete hulka kuulusid, selle moodustamisel kaheksa liiget: ilmalik president ehk direktor, superintendent, kolm ilmalikku ja kolm vaimulikku kaasistujat (assessorit) ning sekretär. Direktori ja superintendendi kinnitas ametisse Liivimaa provintsiaalvalitsus või Rootsi kuningas. 1648. aastast olid konsistooriumi liikmeteks ainult vaimulikud. 1662. aastal taastati Liivimaa konsistooriumis ilmalikud kaasistujad. Konsistooriumi presidendiks määrati superintendent, tema asetäitjaks ilmalik president.

Lisaks Liivimaa konsistooriumile asutati kolme peamisse Liivimaa linna – Riiga, Tartusse ja Koknesesse – kolm alamkonsistooriumi, kuhu kuulusid praost, kaks vaimulikku ja kaks ilmikliiget.

1636. aastal jagati Liivimaa konsistoriaalringkondadeks, mille eesotsas olid Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumile ehk ülemkonsistooriumile alluvad alamkonsistooriumid ning 1650. aastal loodi igas maakohtupiirkonna tasandil kirikuvalitsemisinstitutsioonina ülemkirikueestseisja amet, kes tegeles kiriku majandusasjadega ja kirikliku kohtuga ning osales visitatsioonides.

1686. aastal vastu võetud Rootsi kirikuseaduse kehtestamisega moodustati lisaks Eestimaa piiskopkonnale neli uut superintendentkonda: Liivimaa, Riia, Saaremaa ja Ingerimaa superintendentkond; seadus jõustus Eesti-, Liivi- ja Saaremaal koos kohalike muudatustega lõplikult 1690. aastate algupoolel. Ülemkirikueestseisja amet ja alamkonsistooriumid likvideeriti, seoses mõisate riigistamisega kadus paljudes kihelkondades mõisnike patronaadiõigus.  Alamkonsistooriumide
kohuseid pidid osalt praostid täitma, ülemkirikueestseisjaamet kaotati, see asendati kuninglike majandusasehalduritega, kes allusid kindralkubernerile ja ka kirikute majanduslikke visitatsioone pidasid. Rootsi aja Läänemereprovintsides oli 1690–1710 olid Liivimaal majandusasehalduri halduspiirkonnad (kubermang jagunes Eesti ja Läti distriktiks).

Pärast Eesti- ja Liivimaa vallutamist Põhjasõja käigus 1710. aastal Vene tsaaririigi poolt taastati Vene tsaari täievolilise esindaja Liivimaal Gerhard Johann von Löwenwolde poolt Liivimaa ülemkonsistoorium segakonsistooriumina. Ülemkonsistooriumi juhtis Liivimaa maanõunikust direktor, liikmete hulka kuulusid ülemsuperintendent, kaks ilmalikku ja kaks vaimulikku kaasistujat (assessorit). Direktori valis Liivimaa rüütelkond, teised liikmed kinnitas ametisse Liivimaa kindralkuberner konsistooriumi ettepanekul. Ülemsuperintendendi nimetas ametisse kindralkuberner Liivimaa rüütelkonna esildisel. 1710. aastal Vene tsaaririigi poolt taastati 1711. aastal Tartus ja Pärnus ülemkonsistooriumile alluvad linna- ehk alamkonsistooriumid. 1714. ja 1739. aasta korraldustega allutati ülemkonsistoorium mittekiriklikes küsimustes Liivimaa õuekohtule, kiriklikes Liivi- ja Eestimaa asjade justiitskolleegiumile ning 1727. aasta maapäeva otsusega taastati ülemkirikueestseisjate ametid.

1832. aasta "Venemaa evangeelse luterliku kiriku seaduse" alusel oli Liivimaa ja ka teiste ringkonna eesotsas oli (provintsiaal)konsistoorium, mida finantseeriti riigieelarvest. 

Liivimaa provintsiaalkonsistooriumi presidendiks oli ilmalik isik ja asepresidendiks vaimulikust Liivimaa superintendent, liikmeiks kaks ilmalikku ja kaks vaimulikku kaasistujatBusch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, . Konsistooriumi liikme amet oli eluaegne. Provintsiaalkonsistooriumid allusid järelevalve korras Venemaa Keisririigi Siseministeerium ja Peterburis asuvale üldkonsistooriumile. Provintsiaalkonsistooriumi asepresidendi kohal oli juhtivvaimulik, keda Saaremaa, Tallinna ja Riia ringkonnas nimetati superintendendiks.

Liivimaa konsistooriumi koosseis 1914. aastal: president: Arvid von Strandtmann, maanõunik, Liivimaa Maakrediidi Seltsi ülemdirektor; asepresident: Theophil Gaehtgens, Liivimaa kindralsuperintendent; ilmalikud assessorid: Astaf von Transehe-Roseneck, paron Bernhard Hoyningen-Huene. Vaimulikud assessorid: Riia Jakobi kiriku praost ja vanempastor Thomas Girgensohn, Riia Jakobi kiriku pastor-diakon Heinrich Eisenschmidt. Sekretär: Karl Schwanck, notar: Ferdinand Ottow, tõlk: Eugen Weidenbanm.DIE EVANGELISCH-LUTHERISCHE KIRCHE IN RUSSLAND. 1914.

 Liivimaa konsistooriumi juhid 
1633. aastal kuningliku Liivimaa konsistooriumi moodustamisel kuulusid, selle liikmete hulka kaheksa liiget: ilmalik president ehk direktor, superintendent, kolm ilmalikku ja kolm vaimulikku kaasistujat (assessorit) ning sekretär.
 1634–, Gotthard Welling (1579–1656), Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Riia rae bürgermeisterGotthard Vellingk Direktör i överkonsistorium i Livland 1633-02-28. President i nämnda konsistorium 1634-08-09, www.adelsvapen.com
1633–1643 Hermann Samson (aastast 1640 von Samson), Liivimaa superintendent 1622–1643
1643–1648 Andreas Virginius  Liivimaa superintendendi kohusetäitja
:1648. aastast olid Liivimaa konsistooriumi liikmeteks ainult vaimulikud
1648–1649 Johannes Laurentii Stalenus (ka Johann Lorenzsohn Stalen)
1650–1656 Zacharias Klingius
1650–1656 Andreas Virginius (kohusetäitja)
1656–1660 Walter Averdunck (kohusetäitja)
:1662. aastal taastati  Liivimaa ülemkonsistooriumis ilmalikud kaasistujad, presidendiks määrati superintendent, asetäitjaks ilmalik president.
1660–1664 Johannes Gezelius vanem, Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Liivimaa superintendent, Tartu Ülikooli prokantsler
1665–1674 Georg Preuss (Preis)
1674–1675 Georg Preuss (Preis) (superintendent Tartu praostkonna Pärnu- ja Tartumaal)
1674–1675 Johann Fischer superintendent Lõuna-Liivimaal, Liivimaa ülemkonsistooriumi presiidium vaheldus Preussi ja  Fischeri vahelTartu-Pärnu rootsiaegse ülikooli usuteaduskonna õppejõud, nende elukäik ja tegevus 11. Georgius Preussius, Usuteadusline Ajakiri nr 1932 LISAVIHK NR 3, lk 66-68.
1674–1675, Gotthard Johann von Budberg (1634–1698), Liivimaa ülemkonsistooriumi direktorGotthard Johan, Lantmarskalk i Livland 1660. Lantråd  1665. Director i överkonsistorium i Livland 1674-12-20. Lantråd i Estland 1676. Överste vid estländska adelsfanan 1692-03-04. Friherre 1693, www.adelsvapen.com
1675–1700 Johannes Fischer, Liivimaa kindralsuperintendent 1675–1700 ja vaimulik konsistooriumi president (1678–1700), 
1676–1678, Henrik StrubergHenrik Struberg, adlad och friherre Cronstierna, Född 1602. Adlad 1637-08-05 (ej introducerad). Kommissarie i Livland 1643-08-22. Generalkommissarie i Livland 1647-12-11. Lantråd 1650. Friherre 1653 (introducerad 1655 under nr 51). Generalkrigskommissarie i Livland 1655-06-22. Överste för livländska adelsfanan 1676-11-12. President i överkonsistorium i Livland 1676. Död 167, www.adelsvapen.com, aadeldatult Henrik Cronstierna (1602–1678), presidentHinrich Crohnenstern (Cronstierna). Född:1602 – Lettland (i Riga), Död:1678-05-05 – Lettland (i Riga), sok.riksarkivet.se
Friedrich von Plater (surn. 1710), Liivimaa ülemkonsistooriumi presidentAivar Põldvee, Lisandusi koolmeister Bengt Adamsoni eluloole, Haridus 2/2010, lk 44, 
vabahärra Carl Gustav Clodt von Jürgensburg (surn. 1723)
1700–1701 Jacob Lange, Liivimaa ülemsuperintendent Riias ja Academia Gustavo-Carolina asekantsler
1701–1706 Nicolaus Olai Bergius
1707–1710 Gabriel Skragge
:1710  taastati ülemkonsistoorium segakonsistooriumina, ülemkonsistooriumi juhtis Liivimaa maanõunikust direktor ehk president, liikmete hulka kuulusid Liivimaa ülemsuperintendent, kaks ilmalikku ja kaks vaimulikku kaasistujat (assessorit).
...
1711–1736 Heinrich Bruiningk (1675–1736), Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Liivimaa kindralsuperintendent (1711–1736), Riia Peetri koguduse ülemõpetaja
1736–1744 Jakob Benjamin Fischer, Liivimaa kindralsuperintendentFischer, Jakob Benjamin (1684-1744), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital
1738–1747 Heinrich Erich von Wolffenschild  (1689–1771), Liivimaa ülemkonsistooriumi president ja Liivimaa maanõunik 1742–1759
1755–1769 Berend Johann von Bock (1701–1769), Liivimaa ülemkonsistooriumi president ja Liivimaa maanõunik 1742–1769
vakantne Liivimaa ülemkonsistooriumi presidendi ametikoht
1745–1769 Jakob Andreas Zimmermann (1705–1770), Liivimaa kindralsuperintendent ja  Liivimaa ülemkonsistooriumi president
1771–1777 Jacob Lange (1711–1777), Liivimaa kindralsuperintendent ja  Liivimaa ülemkonsistooriumi president
1777–1779 Christian Adolf Dingelsdtädt, Liivimaa kindralsuperintendent (kohusetäitja)
1779–1798 Christian David Lenz, Liivimaa kindralsuperintendent
1782, krahv Johann Gottlieb von Münnich (1740–1813), Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Liivimaa maanõunik 1797–1798
1799–1803 Johann Danckwart, Liivimaa kindralsuperintendent
krahv Ernst Gustav von Münnich (1744–1817),  Liivimaa konsistooriumi president, Liivimaa maanõunik
1803–1827 Karl Gottlob Sonntag (1765–1827), Liivimaa  kindralsuperintendent,  Riia Jakobi kiriku ülempastor
1796–1828..., Ludvig August von Mellin (1754–1835), Liivimaa ülemkonsistooriumi direktor ja president, Liivimaa maanõunik
1828–1833 Karl Ernst von Berg, Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa konsistooriumi asepresident
1833, Hermann Johann von Campenhausen (1773–1836) , Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Liivimaa maanõunik
1834–1855 Gustav Reinhold von Klot, Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa konsistooriumi asepresident
1835– , Karl Woldemar von Budberg-Bönninghausen (1778–1842), Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Liivimaa maanõunik
Nicolaus Johann von Transehe (1779–1858), Liivimaa provintsiaalkonsistooriumi president, Liivimaa maanõunik
1843–1851, Reinhold Johann Ludwig Samson von Himmelstiern, Liivimaa konsistooriumi president
1855–1864 Carl Ferdinand Maximilian Anton Walter, Liivimaa kindralsuperintendent
1864–1865 Paul Gustav Carlblom, Liivimaa kindralsuperintendent (kohusetäitja)
 –1872Stryk, Wilhelm* Arend Peter v. (1803-1890), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital, Wilhelm Arend Peter von Stryk (1803−1890), Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Liivimaa maanõunik
1865–1881 Arnold Friedrich Christiani, Liivimaa kindralsuperintendent, konsistooriumi viitsepresident
1872–1875, Nicolai Conrad Peter von Oettingen (1826−1876), Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Liivimaa maanõunik
1877–1882, Richard von Wolff (1824–1887)Wolff, Richard* Emil Leonhard Frh. v. (1824-1887), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital, Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Liivimaa maanõunik
1881–1888 Heinrich Otto Reinhold Girgensohn, Liivimaa kindralsuperintendent
1887–1888, Georg Philip von Stryk (1803−1893), Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Liivimaa maanõunik
1889–1900 Friedrich August Wilhelm Hollmann, Liivimaa kindralsuperintendent
1893–1906, Peter Alexander Leopold Clapier de Colongue (1842–1906), Liivimaa konsistooriumi president
1901–1906 Gustav Axel Conrad Oehrn, Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa konsistooriumi asepresident
1906–1920 Arvid von Strandtmann  (1858–1926), Liivimaa konsistooriumi president
1907–1919 Theophil Gaehtgens, Liivimaa kindralsuperintendent
1916–1919 Peter Harald Poelchau, Liivimaa kindralsuperintendent (kohusetäitja)

Vaata ka
Eestimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistoorium
Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium
Liivimaa Vaimulik Valitsus
Riia Vaimulik Konsistoorium

Viited

Välislingid
- EAA.5273

Kategooria:Liivimaa konsistoriaalringkond
Kategooria:Evangeelne kirik Eestis
Kategooria:Rootsi valitsusaeg Eestis
Kategooria:Liivimaa kubermang
Kategooria:Luterlus Lätis