Badeni vabariik

Badeni vabariik (saksa Republik Baden) oli Saksa liidumaa, mis eksisteeris Weimari vabariigi ajal ja moodustati pärast Badeni suurhertsogiriigi lõpetamist aastal 1918. Nüüd on see Saksamaa Baden-Württembergi liidumaa osa.

 Ajalugu 

 Revolutsioon Badenis 

Revolutsiooniohuga Saksa keisririigis otsustas Badeni suurhertsogkonna valitsus esimese maailmasõja lõpupäevadel, 2. novembril 1918 korraldada valimisreformi, kuid see ei suutnud monarhiat enam päästa. 8. novembril loodi Lahris ja Offenburgis tööliste ja soldatite nõukogud. Järgmisel päeval loodi sellised nõukogud Mannheimis ja Karlsruhes ning kogu Badeni valitsus astus tagasi.

10. novembril moodustati Karlsruhes ajutine valitsus ja järgmisel päeval kogunesid erinevad revolutsioonilised nõukogud. 13. novembril loobus suurhertsog Friedrich II kõigist valitsusametitest ja 22. novembril ka troonist. See sündis peaaegu nädal enne keiser Wilhelm II troonist loobumist.

Ajutine valitsus kuulutas 14. novembril 1918 välja Badeni Vaba Rahvavabariigi (Freie Volksrepublik Baden) ja 5. jaanuari 1919 uute valimiste päevaks.

 Vabariik 

Rahvusassamblee loodi 12. jaanuaril 1919. Selles kujunes tugevaimaks parteiks kristlik-demokraatlik Keskpartei, mis möödus vasaktsentristlikust SPD-st. Koos said need kaks parteid 91,5% kõigist häältest. 1. aprillil moodustas Badeni parlament (Landtag ehk maapäev) Weimari koalitsiooni liikmetest valitsuse. Aastani 1933 valitses Badenit peamiselt Keskpartei.

21. märtsil 1919 võttis maapäev ühehäälselt vastu uue põhiseaduse. Rahvahääletus kiitis põhiseaduse heaks 13. aprillil. See rahvahääletus oli esimene Saksa ajaloos ja Badeni põhiseadus oli ainus, mis pandi Saksamaal Weimari vabariigi ajal rahvahääletusele.

 Natside võim 

Baden, nagu ka kõik teised Saksa liidumaad, oli aastal 1933 osaline Gleichschaltung'i ('tasalülitamise') protsessis, mis kaotas tõhusalt kõigi liidumaade iseseisvuse. Badeni valitud president asendati natside nimetatud juhi Walter Köhleriga, kuigi haldusvõim oli selles piirkonnas tegelikult Robert Heinrich Wagneril, kes oli Badeni Gauleiter ('piirkonnajuht') ja Alsace-Lorraine'i Reichsstatthalter (riigiasehaldur). Aastatel 1940–1944 oli Badeni Gau ('piirkond') ümber nimetatud Baden-Elsassiks ja ulatus lääne poole, kaasates enamiku Alsace'ist.

 Pärast sõda 

Liitlaste okupatsiooniga sõjajärgsel Saksamaal jagunes Baden Ameerika ja Prantsuse okupatsioonitsoonide vahel. Jaotus tehti nii, et Karlsruhet ja Münchenit ühendav Autobahn (tänapäeval A8) oli täielikult Ameerika tsoonis. See põhjapoolne ameeriklaste hallatud ala sai 19. septembril 1945 Württemberg-Badeni osaks, samas lõunaosa (tuntud kui Lõuna-Baden või lihtsalt Baden) läks Prantsuse haldusalasse. 

Need kaks Badeni osa ühendati taas ja liideti endise Württembergi liidumaaga 23. aprillil 1952, nii moodustati uus Baden-Württembergi liidumaa.

 Haldus 

200px|thumb|Badeni vabariigi märk Rastatti linnamuuseumis

Baden oli jagatud neljaks haldusüksuseks (Landeskommissärbezirk, sarnane tänapäevase Regierungsbezirk'iga) Karlsruhe, Mannheimi, Freiburgi ja Konstanzi baasil. Need üksused jagunesid edasi kokku 53 Amtsbezirk'iks (aastast 1924 oli neid 40). Need omakorda jagati kokku 1536 omavalitsuseks.

 Juhid 

1921. aasta põhiseaduse järgi valiti Badeni president Badeni maapäeva liikmetest üheaastaseks ametiajaks. Pärast Gleichschaltung'it valitsesid Badenit natside nimetatud ametnikud.

  Nimi  Asus ametisse  Lahkus ametist  Partei President 1  Anton Geiß  10. november 1918  14. august 1920  SPD 2  Gustav Trunk  14. august 1920  23. november 1921  Keskpartei 3  Hermann Hummel  23. november 1921  23. november 1922  DDP 4  Adam Remmele  23. november 1922  23. november 1923  SPD 5  Heinrich Köhler  23. november 1923  23. november 1924  Keskpartei 6  Willy Hellpach  23. november 1924  23. november 1925  DDP -  Gustav Trunk  23. november 1925  23. november 1926  Keskpartei -  Heinrich Köhler  23. november 1926  3. veebruar 1927  Keskpartei -  Gustav Trunk  3. veebruar 1927  23. november 1928  Keskpartei -  Adam Remmele  23. november 1927  23. november 1928  SPD 7  Josef Schmitt  23. november 1928  20. november 1930  Keskpartei 8  Franz Josef Wittemann  20. november 1928  10. september 1931  Keskpartei -  Josef Schmitt  10. september 1931  11. märts 1933  Keskpartei Reichsstatthalter ja Gauleiter  Robert Heinrich Wagner  11. märts 1933  aprill 1945  NSDAP Nimetatud peaminister  Walter Köhler  8. mai 1933  aprill 1945  NSDAP

 Vaata ka 

Baden
Badeni kuurvürstkond
Badeni markkrahvkond
Badeni suurhertsogiriik

Kategooria:Saksamaa ajaloolised riigid
Kategooria:Weimari vabariik
Kategooria:Euroopa uusima aja ajaloolised riigid