Süda tänava hõlmikpuu

Süda tänava hõlmikpuu on kaitsealune hõlmikpuu Tallinnas Peeter Süda tänava ja Pärnu maantee tänava nurgal (vaadatud 04.04.2013); ühtlasi Eesti suurim ja jämedaim hõlmikpuu. 

Süda tänava hõlmikpuu on looduskaitse all alates 30. aprillist 1966 (kaitstav objekti nr 391). 

1980. aastate lõpus taheti Tallinna ehitada uut tribüüni oktoobri- ja maiparaadide vastuvõtmiseks ning Estonia teatri uut hoonet ja selle käigus oleks maha võetud ka Süda tänava hõlmikpuu. See leidis aga suurt vastuseisu ja sellest puust kujunes üks looduskaitse sümboleid. Tribüüni ja teatrihoone ehitamine nurjus ja sellega seoses tuli käibele fraas "hõlmikpuu sündroom".

2017. aasta seisuga hinnati puu vanuseks üle 110 aasta. Puu ümbermõõt on 164 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 13 m. 

 Ajalugu 
1930. aastal ajalehes Vaba Maa ilmunud artiklis väitis Ernst Kühnert, et "Kingu" on Jaapani puu Ginkgo biloba, mille mõned eksemplarid tõi tema isa Heinrich Kühnert Saksamaalt. Ernst istutas puu Kühnerti parki – Vana-Pärnu maantee 19 (hiljem Süda tänav 2).Waba Maa, nr. 196, 23. august 1930, lk 7, [2017, märts 10] Ühe puu istutas tollane linnaaednik (Hans Lepp) ka Viruväravamäele, kuid see nii hästi ei kasvanud.

Toetudes Ernst Kühnertile ja Eduard Viirokile (1932) jt võib väita, et see puu oli Heinrich Kühnerti toodud, kuid täpset istutusaega ei suudeta tuvastada. Viiroki andmete kohaselt öelnud Ernst Kühnert talle (ilmselt 1928. aastal), et puud olla toodud 30 aastat tagasi.Sander, Elliku ja Paivel 13:1990 
pisi|Ahju tänav, 1910. aasta Tallinna linna kaardil
1913. aastal otsustati tollast Ahju tänavat pikendada ja E. Kühnertilt osteti seks puhuks osa aiast 7909 rubla ja 75 kopika eest. Ernst istutas hõlmikpuu ümber tema praegusesse asukohta Vana-Pärnu mnt ja P. Süda tänava nurgal 1913. aastal.Viirok, 1932, viidanud Sander, Elliku ja Paivel 13:1990

1928. aastal oli hõlmikpuu rinnasläbimõõt 10 cm, kõrgus 6 m (Viirok, 1932); 1955. aastal 28 cm ja 8,2 m; 1965. aastal 35 cm ja 8,5 m; 1983. aastal 46 cm ja 9,2 m.Sander, Elliku ja Paivel 13: 1990

Sümbolina

Arvatakse, et hõlmikpuu suudab taluda õhu saastumist, kuna ta on suutnud vastu pidada ka linnahaljastuses. Tallinnas muutus puu aastal 1989 justkui looduskaitse sümboliks, kuna nii kauges põhjamaa linnas teist temataolist leida pole.Tiit Kändler, „Kuuenda hävingu lävel“ Eesti Päevaleht 27. november 1999

Vaata ka
 Hõlmikpuu sündroom

 Viited 

Kirjandus
 Tiit Kändler, „Kuuenda hävingu lävel“, Eesti Päevaleht, 27. november 1999
 Eesti Teaduste Akadeemia Keemia-, Geoloogia- ja Bioloogiateaduste Osakond, Tallinna Botaanikaaed, Heldur Sander, Jüri Elliku, Aleksei Paivel, "Hõlmikpuu (Ginkgo biloba L) Eestis", Tallinn, 1990
 Heldur Sander. Ei lähe meil meelest üks puuke seal Tallinna linnas. Sirp, 17. jaanuar 2020
 Riin Magnus, Heldur Sander. Urban trees as social triggers: The case of the Ginkgo biloba specimen in Tallinn, Estonia. – Sign Systems Studies 47(1/2), 2019, 234–256

Välislingid


Kategooria:Eesti puud
Kategooria:Tatari