Gauja lade

Gauja lade on keskdevoni ladestiku regionaalne lade. Gauja lademe all lamab Burtnieki lade ja temal lasub Amata lade.

Ladet hakkas esimesena eristama P. Liepiņš aastal 1951.Stratigraafia terminoloogia Üleilmses standardis vastab sellele Givet' lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu Gauja kihistu, milles eristatakse veel Sietini ja Lode kihistikke. Lademe vanus on 377...373,5 miljonit aastat.

Lademe paksus Eestis on 78–80 m. Läti aladel on lademe paksus 59-119 meetrit. 

Lademe avamusala kulgeb Eestis vööndina Valga ja Karisilla joonel. Vööndi laius on 14–30 km. Lätis on Gauja lade kõige suurema pindalaga avamusalaga lademeks.

Lade paljandub näiteks Hinni kanjonis ja Piusa karjääris. Arvukamalt on selle lademe paljandeid Lätis, kus see paljandub Gauja rahvuspargis, aga ka Kuramaal Venta kallastel ja Abava ürgoru nõlvadel allpool Rendat, samuti ka Latgales Adamova ja Krāslava ümbruskonnas.Latvijas ģeoloģiskā karte M 1:500 000 - Latvijas Universitāte

Lademe kivimkoosseisus on palju liivakivi.https://web.archive.org/web/20130414031415/http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 17.02.2013) Lademe ülemises osas on ka aleuroliiti ja savi (see on kõige suurema kaoliniidi sisaldusega kivimikiht Eestis).Gauja Stage A. Kleesment & E. Mark-Kurik  (Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 lk. ISBN 9985-50-185-3) Liivakivi koostises esinevad peale kvartsi veel ka ohtramalt ilmeniit, magnetiit, granaadid, apatiit, turmaliin ja tsirkoon.

 Viited 

Kategooria:Lademed