Viru kreis

Viru kreis  (saksa keeles Die Wierlandische Kreis, vene keeles Вирляндский уезд) oli Eestimaa kubermangu haldusüksus Kirde-Eestis Virumaal. 

Asehalduskorra ajal, aastatel 1783–1796 Tallinna asehaldurkonna Rakvere kreis  (Der Wesenbergische Kreis, Везенбергский уезд), hiljem Viru kreis ja siis kreisilinna saksakeelse nime Wesenberg järgi Der Wesenbergische Kreis ja  Везенбергский уезд. Venestamisajast kasutati ametlikes venekeelsetes dokumentides nimetust Везенбергский уезд - Wesenbergi maakond.
pisi|255px|Tallinna ja Riia asehaldurkonnad, O. F. von Pistohlkorsi kaart (1783)
pisi|255px|Rakvere kreis, 1785
Kreis ehk maakond piirnes läänes Tallinna/Harju kreisiga, idas Peterburi kubermangu kuuluva Jamburgi maakonnaga, lõunas Paide/Järva ja Liivimaa kubermangu Viljandi ja Tartu kreisiga.
Kreisi moodustamine
1704. aastal, Põhjasõja algetapil, pärast Virumaa idaosa vallutamist Venemaa vägede poolt moodustati Virumaast kaks kreisi: Viru ja Narva kreis, kuhu kuulus osa Virumaa maid, Alutaguse ja osa Narva jõe taguseid Ingeri alasid. Aastatel 1708–1722 oli Ida-Virumaa (Vaivara kihelkond) koos Tartumaaga Narva kreisi (maakonna) nime all Ingerimaa kubermangu ja 1710. aastast Peterburi kubermangu koosseisus. Põhjasõja lõpul (1719) liideti Vaivara kihelkond Rakvere kreisiga, kuhu kuulus järgneva kahesaja aasta vältel.

Virumaa kreis loodi 1783. aastal seoses keisrinna Katariina II asehalduskorra kehtestamisega Vene tsaaririigis, Wesenbergi linn osteti Rakvere mõisalt ära ning nimetati üheks Tallinna asehaldurkonna kreisilinnaks. 

1796. aastal asehalduskord Venemaa keisririigis likvideeriti ning senised kreisid taastati, kuid nimetati kreisilinnade järgi Wesenbergi (Rakvere) kreisiks, kuna Balti kubermangudes oli asjaajamiskeeleks saksa keel, kasutati nimetust Die Wesenbergische Kreis.

Põhja-Eestis asuv Virumaa (saksa keeles Wierland) ja veel kolm Põhja-Eesti maakonda – Läänemaa (Lääne kreis) (Wiek), Harjumaa (Harrien) Harju kreis ja Järvamaa (Jerwen) (Järva kreis), koos nende koosseisu kuulunud 49 kihelkonnaga moodustasid Eestimaa kubermangu.
 Kreisihaldus 
Kreisi omavalitsusorgan moodustati alles 1917. aasta Venemaa Ajutise Valitsuse poolt 1917 vastu võetud otsusega “kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta”, millega maakondades tuli valida 7–15-liikmelised maakonnanõukogud, mis valiti valdade valijameeste poolt. Enne seda oli kreisis haldusasutuseks, SM PD Politseivalitsuse 1888. aastal moodustatud Rakvere kreisi politseivalitsus Rakveres, mida juhtis  kreisi politseiülem ehk kreisülem ning teenistuspiirkondades -  politseijaoskondades (I, II, III IVSuur Adress-kalender, 1911. Trükitud Tallinnas 1910, W. Ehrenpreisi trükikojas, lk 101 Rakvere kreis), maakonnaülema nooremabid. Rakvere kreisiülemana tegutses asehalduskorra ajal Gustav Diedrich von Rehbinder, hiljem von Renngarten, A. K. Verigin. Enne seda olid Virumaa kreisipäeval (Wierländische Kreistag) valitud Virumaa kreisisaadikud liikmed kogu Eestimaa kubermangu Eestimaa rüütelkonna komitees.

Viru kreisi haldusjaotus
Rakvere ehk Viru kreis jaotus algselt distriktideks, Alutaguse, Ranna-Virumaa ja Maa-Virumaaks, 19. sajandi alguses kolmeks adrakohtupiirkonnaks, territooriumil asus 1 linn, 10 kirikukihelkonda.

Kreisi maakonnalinn oli kreisilinn Rakvere (Kreis-Stadt Wezenberg)

Alutaguse
Territoorium 1878 1/3 ruutversta, territooriumil:
3 kirikukihelkonda 
Vaivara kihelkond, (Maholmschen Kirchspiel),
Jõhvi kihelkond (Kirchspiel Jewe),
Lüganuse kihelkond (Kirchspiel Luggenhusen).
Ranna-Virumaa
Territoorium 1526 ruutversta, territooriumil: 
kreisilinn (Rakvere – Wesenberg),
4 kirikukihelkonda 
Viru-Nigula kihelkond (Maholm),
Haljala kihelkond (saksa Kirchspiel Haljall),
Kadrina kihelkond (Kirchspiel St. Katharinen),
Rakvere kihelkond (Kirchspiel Wesenberg),
Saared Soome lahes.
Maa-Virumaa
Territoorium 1200 ruutversta, territooriumil:
3 kirikukihelkonda 
Viru-Jaagupi kihelkond (Kirchspiel Jacobi),
Väike-Maarja kihelkond (Kirchspiel Klein-St. Marien),
Simuna kihelkond (Kirchspiel St. Simonis)
Iisaku kihelkond (Isaak) (asutati uuesti 1867. aastal).

Viru kreisi kiriklik jaotus
Kreisi territooriumil asusid 1627. aastal moodustatud Viru praostkonna kirikukihelkonnad: Vaivara kihelkond, Jõhvi kihelkond, Lüganuse kihelkond, Viru-Nigula kihelkond, Haljala kihelkond, Kadrina kihelkond, Rakvere kihelkond, Viru-Jaagupi kihelkond, Väike-Maarja kihelkond, Simuna kihelkond, Iisaku kihelkond.

Asehalduskorra kehtestamisel (1784–1796) moodustati eraldi praostkonnad Eesti- (Põhja-Eestis igas kreisis (5)) ja Riia asehaldurkonnas:
Rakvere 1. praostkond: Rakvere, Kadrina, Haljala, Viru-Jaagupi, Simuna kihelkond, Rakvere 1. praostkonna praost oli  Viru-Jaakobi koguduse pastor Reinhold Johann Wetterstrand (1712–1787)Fredrik Ulrik Wrangel, Personhistorisk tidskrift. Femte årgången 1903, s. 135-136, Stockholm Kungl. Boktryckeriet. P. A. Norstedt & söner, 1904;
Rakvere 2. praostkond: Viru-Nigula, Lüganuse, Jõhvi, Vaivara kihelkond, praost Gabriel Kempe.

Provintsidest (kubermangude), maakondadest (kreisid), kihelkondadest ja mõisatest koosneva tollase haldusjaotuse kõrvale tekkisid 19. sajandi algul kõrvalsüsteemina mõisavallad, mis hõlmasid talupoegade maid, kes olid pärisorjusest vabastatud Talurahvaseadus seadustega, Põhja-Eestis 1816. aastal. Algselt hõlmas üks vald ühe mõisa talupoegade maid; hiljem hakkasid vallad kui talupoegade omavalitsused omavahel ühinema. Algselt oli valdu nagu mõisaidki Eesti aladel üle tuhande, 19. sajandi lõpus aga veidi üle 400.

Adrakohturingkonnad
Enne adrakohtute likvideerimist 1888 tegutsesid Eestimaa kubermangus järgmised politsei ja madalama astme kohtu ülesandeid täitvad adrakohtunike adrakohturingkonnad:

Maa-Virumaa adrakohtuniku piirkond (Land-Wierländischer Hakenrichter): Simuna, Viru-Jaagupi ja Väike-Maarja kihelkond
Ranna-Virumaa adrakohtunik (Strand-Wierländischer Hakenrichter): Haljala, Kadrina, Rakvere ja Viru-Nigula kihelkond
Alutaguse adrakohtunik (Allentakscher Hakenrichter) vahel ka Vaivara adrakohtunik: Jõhvi, Lüganuse ja Vaivara kihelkond.
 Kreisi- ja ülemtalurahvakohus 
pisi|Virumaa kreisikohtu hoone, Rakveres
1816. aasta Eestimaa talurahvaseaduse alusel asutati kreisikohtud. Kreisikohus oli esimese astme kohtuks talupoegade kaebustes mõisnike vastu ja apellatsiooniinstantsiks kihelkonnakohtu otsuste peale ehk teise astme kohtuks talupoegade omavahelistes protsessides. 

1889. aastal jõustunud  kohtu- ja talurahvaasutuste reformiga Baltimaades senised seisuslikud kohtud kaotati, kaotati senised seisuslikud talurahvakohtud, aastail 1889–1918 tegutsesid vallakohus ja ülemtalurahvakohus (igas maakonnas 1-2 ülemtalurahvakohut). Rakvere kreisis tegutsesid: Rakvere ülemtalurahvakohus  kohtu eesistuja Nikolai Janson ja Jõhvi ülemtalurahvakohus (1907–1917)  kohtu eesistuja Eduard Brunberg.

Vaata ka
Viru kreisiarst
Virumaa
Viru kirikukihelkond
Rakvere rajoon
Lääne-Viru maakond

Viited

Kirjandus
Land-Rolle des Hertzogthums Ehstland nach der Revision von 1765. Oder Verzeichniss zu dem Hertzogthume Ehstland gehörigen Güter, deren Grösse nebst den Namen der Familien welche dieselben im Besitze haben. Revall 1766, seite 14-25, District Wierland
Herbord Carl Friedrich von Bienenstamm. Geographischer Abriß der drei Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826. Digitaliseeritud BSB: Wierland  usw

Välislingid

Inquisitionsprotokoll über den Kreis Wierland, 1732


Kategooria:Eesti ajaloolised haldusüksused