Ööhaigur

thumb
Ööhaigur (Nycticorax nycticorax) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

 Välimus 
Ööhaigur on 56–65 cm pikk. Tiibade siruulatus on 105–112 cm. Kaalub 525–800 g.

Ööhaigru pealagi ja selg on mustad. Tiivad ja saba on sinakashallid. Laup, põsed ja alapool valged. Nokk on must. Jalad on helekollased. Silmad on punased.

Alamliigid ja levik
Liigil on 4 alamliiki:
 N. n. nycticorax (Linnaeus, 1758) – levila ulatub Kesk- ja Ida-Euroopast Kesk- ja Ida-Aasiani, põhja pool Jaapanini ja lõunas Timorini. Elavad ka Aafrikas ja Madagaskaril
 N. n. hoactli (Gmelin, 1789) – Lõuna-Kanadast Põhja-Tšiili ja Põhja-Argentinani
 N. n. obscurus Bonaparte, 1855 – Põhja-Tšiilist ja Põhja-Argentinast lõunasse Tulemaani
 N. n. falklandicus Hartert, 1914 – Falklandi saartel

Ööhaigur on Eestis eksikülaline.

Elavad jõgede, ojade, tiikide ja järvede ääres ning soodes ja mangroovides. Käivad tihti inimasustusega piirkondades, toituvad karjamaadel, riisipõldudel, kanalites ja kalatiikides. Tšiilis on neid nähtud pesitsemas 4816 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Ööhaigur toitub kaladest, konnadest, kullestest, kilpkonnadest, madudest, sisalikest, putukatest ja nende vastsetest, ämblikest, koorikloomadest, limustest, kaanidest, väikestest närilistest, nahkhiirtest ning teiste lindude munadest ja poegadest.

Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt. Leiavad saaklooma nägemise ja kuulmise abil. Tavaliselt toituvad üksi.

Eluviis on tavaliselt öine või videvikuline, tõenäoliselt konkureerivate haigurlaste tõttu. Võivad toituda ka päeval, eriti pesitsushooajal. Päeval toituvad samamoodi kui öösel, kuid püüavad suuremaid saakloomi.

 Pesitsemine 
Pesitsevad suurtes kolooniates, mõnikord koos teiste haigurlastega. Ühe puu otsas võib olla 20–30 pesa. Pesitsevad  2–50 m kõrgusel. Pesa võib asuda ka põõsas, roostikus või kaljuserval. N. n. falklandicus pesitseb vahel ka maa peal.

Pesa läbimõõt on 30–45 cm, kõrgus 20–30 cm. Ehitavad pesa kuni 3 cm läbimõõduga ja kuni 60 cm pikkustest okstest. Emaslind ehitab pesa okstest, mida isaslind korjab puudelt või varastab teistest pesadest. Pesa ehitamiseks kulub 2–5 päeva. Roostikus pesitsedes ehitavad pesa pilliroost. Võivad kasutada sama pesa järgmisel aastal uuesti.

Kurnas on 3–5 sinirohelist muna mõõtmetega 50 × 36 mm. Muna kaalub 34 g. Üks muna munetakse iga 48 tunni tagant. Tavaliselt üks kurn, vahel ka kaks. Järelkurnas on 2–3 muna.

Mune haub enamasti emaslind. N. n. nycticorax haub mune 21–22 päeva, N. n. hoactli 24–26 päeva. Poegi toidavad mõlemad vanemad. Pojad saavad lennuvõimeliseks 6–7 nädala vanuselt.

Viited

Välislingid

Kategooria:Eesti linnud
Kategooria:Haigurlased