Kanada lagle

Kanada lagle (Branta canadensis) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Leviku ja kasvukoht
Kanada lagle eelistab elupaigana tiike, järvi, märgalasid ja jõeäärseid piirkondi. Nende algne levila on Põhja-Ameerikas. Viimastel aastakümnetel on Kanada lagled levinud ka Euroopasse, kus nad elutsevad pargitiikide ja suuremate veekogude ääres. 

Välimus
Kanada lagle on lagledest suurim. Linnu pea, kael, nokk ja saba on musta värvi. Põsed ja sabaalused kattesuled on valged, küljed aga kollakaspruunid ning põikvöödilise mustriga. Kanada lagle rind on valkjas, kollaka varjundiga. Kaaluvad keskmiselt 5–9 kg. On võimelised lendama kiirusel kuni 90 km/h. 

Eluviis
Kanada laglele on omased sagedased peredevahelised konfliktid nii pesitsuskohtade kui ka toidu pärast, mis väljenduvad agressiivses käitumises. Pesitsusaladel on tema peamiseks konkurendiks hallhani. 

Kanada lagle on rändelind, keda iseloomustab sessoonne migratsioon. Nad on tuntud oma regulaarsete rännete poolest, mille käigus liigutakse sügisel talvituma lõunapoolsematesse piirkondadesse. Lennatakse V-kujulises parves.

 Toitumine 
Kanada lagle on peamiselt taimtoiduline, nad söövad rohttaimede ja veetaimede varsi ja võrseid. Aeg-ajalt söövad ka koorikloomi, putukaid, limuseid ja väikseid kalu. 

 Pesa, haudumine ja munad 
Pesitseb kevadel kolooniates või üksikpaaridena. Kanada lagle leiab endale kaaslase kogu eluks. Pesa ehitatakse mättale, mis võib asuda nii madalal laiul kui ka avatud niidul. Sageli kasutatakse sama pesa, mis oli nende vanemate pesitsuspaik. Pesamaterjaliks on enamasti udusuled ja taimeosad. Kanada laglede haudeaeg on 24-30 päeva ja kurnas kokku 4-7 muna. Pesa kaitsevad mõlemad vanemad. thumb|Kanada lagle muna

Viited

Kategooria:Eesti linnud
Kategooria:Partlased