Ain Amjärv

pisi|Ain Amjärv 1956. aastal
Ain Amjärv (11. aprill 1927 Vana-Vändra vald, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 26. detsember 2010 Tallinn) oli eesti arhitekt.

 Hariduskäik 
Õppis Haapsalus ja Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumis, lõpetas 1946. aastal Lihula Keskkooli hõbemedaliga. Samal aastal astus Tallinna Polütehnilisse Instituuti (TPI) ehitusteaduskonda arhitektuuri erialale, mille lõpetas 1952. aastal.

Töökäik
Ta kuulus nende TPI lõpetanud arhitektide hulka, kes aastatel 1952–1953 suunati tööle Karjala-Soome NSV-sse (nn Eesti arhitektuuridessant Karjala-Soome NSV-sse). Ta suunati Karjala-Soome NSV pealinna Petroskoisse Karjala-Soome NSV Põllumajandusministeeriumi projekteerimiskontori peaarhitektiks, kus põhitegevusalaks kujunes rajoonikeskuste planeerimine.

1956. aastal kolis ta perega Tallinna, kus asus tööle Balti Raudteekonna ülema asetäitjana arhitektuuri alal. Eestis olles jätkas uurimistööd aspirantuuris, teemana suurfarmid.

1960. aastate algusest töötas ta EKE Projektis, hiljem Eesti Maaehitusprojektis. 

Looming
1962 Tartu Raudteelaste Klubi hoone Kuperjanovi tänaval
1964 Rakvere raudtee- ja autobussijaama ühendhoone"Klaas, betoon, alumiinium". Punane Täht nr 11, 28. jaanuar 1965. Lk 3 (projekt, teostamata) 
1968 alustas enda projekteeritud eramu Tallinnas Meriväljal
farmihoonete (millest üks suuremaid oli Gagarini-nimelise näidissovhoosi oma) projektid üle Eesti
Haapsalu ja Uuemõisa piiril asuv aiandus-mesindusseltsi maja
Muu looming
Karjala-Soomes tegeles vabal ajal mööblidisaini, motomatkamise ja purjetamisega (ehitas kaks purjejahti). 

Eestis maalis päevatöö kõrvalt nii Tallinna, Jalta, Buhhaara kui ka Samarkandi vanalinna, eluolu (raudteelasena oli reisimine lihtsustatud) ja loodust. 

1980. aastatest veetis enamiku suvedest Haapsalus maalides ja joonistades, ateljee asus Võnnu tänaval. Sellesse ajajärku kuulub ka romantilises võtmes kuivnõelatehnikas sari Haapsalu ajaloost, millest nii mõnigi leidis omaniku Kivilille Galerii näitusmüükide kaudu.
Kirjutisi
Erialakirjanduses ilmus üle 200 artikli. Pensionipõlves jätkas aktiivset ühiskondlikku elu, kirjutades ajakirjandusväljaannetes nii päevakajalistel kui ka ajalooteemadel.
"Raudteevalitsuse söökla tegevust võib paremini korraldada". Eesti Raudteelane nr 140, 29. november 1962. Lk 4
"Klaas, betoon, alumiinium". Punane Täht nr 11, 28. jaanuar 1965. Lk 3
"Uusi suundi saunaehituses ehk milline on parim saun ja kuidas seda ehitada". Sotsialistlik Põllumajandus nr 4, 25. veebruar 1972. Lk 172–177
"Loomapidamisruumid maaelamute juures". Sotsialistlik Põllumajandus nr 2, 25. jaanuar 1980. Lk 61
"Mast". Sõnumileht, 31. august 1998. Lk 7
Vabaduse monumendist". Eesti Päevaleht nr 52, 4. märts 2004. Lk 2

Liikmesus
1962 Eesti Arhitektide Liit

Viited

Välislingid
Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul

Kategooria:Eesti arhitektid
Kategooria:Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Kategooria:Eesti arhitektuuridessant Karjala-Soome NSV-sse
Kategooria:Karjala Vabariigi inimesed
Kategooria:Eestlased Ida-Karjalas
Kategooria:Pärnamäe kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1927
Kategooria:Surnud 2010