Kalevipoeg (soomusauto)

Kalevipoeg oli Eesti Rahvaväe soomusväe soomusauto Eesti Vabadussõjas.

Kalevipoeg ehitati Tallinna Sadamatehastes ning valmis 1919. aasta aprillis.

Kalevipoeg Eesti Vabadussõjas
Kalevipoja komandör oli Einar Lundborg, kes määrati 16. aprillist omal soovil Soomusautode Kolonni 1. rühma Kalevipoja ülemaks, kellena võttis alates 25. aprillist osa lahingutest Lõuna- ja Viru rindel, Kagu-Eestis, Põhja-Lätis ning Loode-Venemaal, jõudes 25. mail koos Eesti vägedega Pihkvasse ning sai kuulsaks hulljulgete sissetungidega Vene rindejoone taha.Joon, S: Mark Soosaar näitab Eesti loomisest tehtud filme. Pärnu Postimees, 22. veebruar 2008
23. augustil 1919, Võru rindel 6. jalaväepolgu ja Lundborgi Kalevipoja pealetungil Pihkva taga Slavkovitši rajoonis, umbes 250–300 m enne Slavkovitši küla läbis maanteed võrdlemisi sügav ja lai, umbes mehekõrguse sügavune kraav, millele oli ehitatud kerge puusild. Soomusautod pidid tagurpidi lahingusse minema, et vältida tabamusi mootorisse, et aga “Kalevipojal” puudus tagumine rool, siis liikus ta tagurpidi ja aeglaselt sillale. Kui tagumised rattad olid sillale jõudnud, vajus sild sisse ja auto jäi keskkohaga rippuma kraavi pervele ega saanud enam edasi ega tagasi liikuda.

6. jalaväepolgu II pataljon alamkapten Aleksander Jaaksoni juhtimisel tõmbus tagasi, jättis Kalevipoja maha. Punased viisid öösel ära selle 37 mm kahuri, kuid jätsid auto rikkumata. Järgmisel päeval jõudis Valgast kohale soomusautode kolonni ülem kapten August Nieländer soomusautol Pisuhänd, et korraldada Kalevipoja päästetöid. Kraavi põhja soomusauto alla ehitati raudteeliipritest tugialus, mille abil saadi auto kõigepealt maa küljest lahti tõsta ja siis tagasi teele toimetada.

Viited

Kirjandus
 Einar Lundborg. SOOMUSAUTOGA EESTI VABADUSSÕJAS. Grenader Grupp, 2012, 207 lk, ISBN 9789949448760

Välislingid
 Einar Lundborg, Soomusautoga Eesti Vabadussõjas. Minu rindeelamusi 1919–1920

Kategooria:Eesti soomusautod