Acta Eruditorum

Acta Eruditorum (ladina keeles 'õpetlaste teod') oli esimene teadusajakiri saksakeelsetes maades, see ilmus 1682–1782.Information on Acta Eruditorum

Ajakirja asutasid 1682. aastal Leipzigis Otto Mencke (kellest sai ajakirja esimene toimetaja) ja Gottfried Leibniz.Leibniz, artikkel teatmikus "Nordisk Familjebok", 2. trükk (rootsi keeles) Seda trükkis Johann Friedrich Gleditsch. Ajakirja eeskujud olid Prantsuse Journal des savants ja Itaalia Giornale de'letterati. 

Acta Eruditorum oli ladinakeelne kuukiri, mis sisaldas lõike uutest teostest, arvustusi, lühikesi esseid ja teadaandeid. Suurem osa neist tegelesid loodusteaduste ja matemaatikaga. Algusest peale kirjutas Actale artikleid rida silmapaistvaid teadlasi: Leibnizi kõrval ka Jakob Bernoulli, Humphry Ditton, Leonhard Euler, Ehrenfried Walther von Tschirnhaus, Pierre-Simon Laplace ja Jérôme Lalande, humanistidest ja filosoofidest samuti Veit Ludwig von Seckendorff, Stephan Bergler, Christian Thomasius ja Christian Wolff.

Ehkki Mencke vahetas ükskord kirju ja kirjandust ka Isaac Newtoniga, ei olnud Newton Acta kirjasaatja.H. Laeven, The "Acta Eruditorum" under the Editorship of Otto Mencke: The History of an International Learned Journal between 1682 and 1707, trans. L. Richards, Amsterdam: APA-Holland University Press, 1990, p. 158, 202 Newtoni ja Leibnizi vaidlus diferentsiaalarvutuse esmaavastamise üle sai alguse Leibnizi kirjatööst Acta 1697. aasta mainumbris, kus Leibniz ei maininud Euroopa parimate matemaatikute seas Fatio de Duillieri. Sellest haavunud de Duillier kuulutas, et Newton avastas uue meetodi enne Leibnizi ning võib-olla kasutas Leibniz oma avastuseni jõudmiseks isegi Newtoni varasemat tööd. Järgnenud vihases sõnavahetuses, mis haaras arvukalt õpetlasi kogu Euroopast, oli Acta suuresti Leibnizi pooldajate häälekandja, nii nagu Transactions of the Royal Society oli Newtoni toetajate jaoks. Mencke püüdis küll diskussiooni ägedust mahendada, kuid vastased olid teineteise peale liialt verised.H. Laeven, The "Acta Eruditorum" under the Editorship of Otto Mencke: The History of an International Learned Journal between 1682 and 1707, trans. L. Richards, Amsterdam: APA-Holland University Press, 1990, p. 177-178 Selle vaidluse mõjul hakkas Acta väljendama ka üldisemalt saksa rahvuslikke tundeid ning määratlema selgemalt saksa teaduse asendit rahvusvahelise teaduse suhtes.H. Laeven, The "Acta Eruditorum" under the Editorship of Otto Mencke: The History of an International Learned Journal between 1682 and 1707, trans. L. Richards, Amsterdam: APA-Holland University Press, 1990, p. 215

Pärast Otto Mencke surma juhtis Acta Eruditorumit tema poeg Johann Burckhardt Mencke, kes suri 1732. Seejärel vahetas ajakiri nime, uueks nimeks sai Nova Acta Eruditorum. 1754. aastast juhtis ajakirja Karl Andreas Bel.

Viited

Kirjandus
 H. Laeven, "The "Acta Eruditorum" under the Editorship of Otto Mencke: The History of an International Learned Journal between 1682 and 1707" tlk L. Richards, Amsterdam: APA-Holland University Press, 1990
 (Nova) Acta Eruditorum, sisukord, 1682–1776

Kategooria:Teadusajakirjad
Kategooria:Saksamaa ajakirjad