Jamburgi maakond

Jamburgi maakond (vene keeles Ямбургский уезд; algselt Jami maakond, 1922. aastast Kingissepa maakond) oli haldusterritoorium Venemaa loodeosas, Venemaa keisririigi ja Vene SFNV Peterburi kubermangus aastatel 1727–1927. 

Maakonnalinn oli Jamburg ning maakonnavaba linn Narva, Ivangorodiga.

 Asukoht 
pisi|Jamburgi maakond (1916)

Jamburgi maakond asus Venemaa loodeosas Peterburi kubermangus ning piirnes läänes Eestimaa kubermangu Rakvere kreisiga, põhjas Soome lahe Narva lahe, Lauga lahe ja Koporje lahega, idas Peterhofi ja Tsarskoje Selo maakonna ning lõunas Luga ja Gdovi maakonnaga.

 Asustus 
Maakonda kuulusid maakonnalinn Jamburg, koosseisuväline linn Narva ja Jaanilinn; külad: Keikino, Soikino, Kotlõ, Krakolje, Kerstovo, Ostrov, Opolje, Jastrebno, Tširkovitsõ, Vruda, Bilaja Kirha, Ilješi jt.

Jamburgi maakonda läbis Tallinna–Peterburi postimaantee Jamburgi postimaantee osa. Aastatel 1869–1870 rajatud Balti raudtee trass läbis ka Peterburi kubermangu Jamburgi maakonda: Narva – (Sala pooljaam) – Jamburg – Weimarn – Moloskovitsõ – Volossovo. Jamburgi maakonda läbis   Peterburi kubermangu ja Pihkva kubermangu ühendanud, aastatel 1915–1916 ehitatud Pihkva–Narva raudtee.

Jamburgi maakonda kuulusid Venemaa Evangeelse Luterliku kiriku Lääne-Ingerimaa praostkonna Moloskovitsa, Kattila, Soikkola, Novosolkka, Kaprio kihelkondade luteriusu kogudused ning vene õigeusu kiriku kogudused.

1913. aastal kuulusid Jamburgi maakonda:
 Vruda vald (keskusega Vruuda/soome Suuri-Ruuta külas),
 Gorski vald (keskusega Novopjatnitsa külas), valla alas asusid Narva linn koos Ivangorodi ja Jamburgi linnaga
 Knjažovo vald (keskusega Ilješi/Iljussa külas),
 Kotlõ vald (keskusega Bolšoi Konets-Kotlõ/Kattila külas),
 Lužitsa vald (keskusega Koskolovo/Koskisenkylä külas),
 Narva vald, Narva jõe lääne- ja idakaldal (keskusega Bolšoje Kuzjomkino/Narvusi ehk Kosemkina külas), Narva lahe idaküljel
 Opolje vald (keskusega Opolje/Opolie külas),
 Ratšino vald (keskusega Ratšino/Ratsina külas),
 Redkino vald (keskusega Redkino mõisas/Rätkina),
 Stremlenje vald (keskusega Bolšoja Stremlenje/Stromlinaby külas),
 Jablonovo vald (keskusega Kursk/Kurski külas),
 Jastrebino vald (keskusega Jastrebino/Jestrebina külas).

 Jamburgi maakonna mõisad 
 Kotlõ mõis (vene keeles Поместье Котельское) kingiti Venemaa keisrinna Anna Ivanovna poolt 1730. aastal kindralmajor Ludwig von Albrechtile ning oli Albrechtide aadlisuguvõsa valduses kuni 1885. aastani;
 Romanovka mõis (Поместье Романовкa) kingiti keiser Nikolai I poolt 1832. aastal kindraladjutant Karl Heinrich Georg von Bistramile;
 Temnitsa mõis
 Karlova karjamõis/poolmõis
 Marienhofi mõis (vene keeles МариенгофМариенгоф, усадьба, enclo.lenobl.ruMarienhof, a country estate, enclo.lenobl.ru), Solka jõe suubumiskohal Luga jõkke
 Vana-Sala mõis, Luga jõe vasakkaldal
 Annenhofi mõis (vene keeles Анненгоф) Sala mõisa karjamõis, Korffide mõis
 Uus-Sala ehk Blekenhofi mõis (vene keeles Блекенгоф), parun Franz Wilhelm Blekeni ja Korffide mõis
 Holoholnaja mõis
 Lilienbachi mõisMõisnikud nõuavad liig, kõrget hinda. Lilienbachi mõisa eest 80 miljonit!, Kaja, Number 170, 24 July 1928 ehk (Novo-Ivanovskoje)
 Seltsõ mõis
 Muratovo mõis
 Raskulitsõ mõis (vene keeles мыза Раскулицы)

 Ajalugu 
Jamburgi maakond moodustati Peterburi kubermangu Peterburi provintsi koosseisus, pärast distriktide likvideerimist 1727. aastal. Venemaa keisrinna Katariina II valitsemisajal teostati Peterburi kubermangus uus kubermangusisene haldusjaotuslik ümberkorraldus ning 1. jaanuarist 1780. aastal kehtestati uus maakondlik jaotus. Jamburgi maakonna territoorium jaotati moodustatud Oranienbaumi ja Narva maakonna vahel. 1797. aastal,  asehalduskorra likvideerimisega liideti Narva koos Ivangorodi linnaosaga, linna administreerimist silmas pidades Peterburi kubermanguga ja Narva linn jäi maakonnavaba linnana Peterburi kubermangu Jamburgi maakonna koosseisu.

Venemaa 1897. aasta rahvaloenduse andmetel oli Peterburi kubermangu Jamburgi maakonnas eestlasi 21,9%. Isureid oli Jamburgi maakonnas 7,8%.Первая всеобщая перепись населения Российской Империи 1897 г. Распределение населения по родному языку и уездам 50 губерний Европейской России (vene keeles)

Tartu rahulepingu alusel oli osa Jamburgi maakonnast Eesti riigi koosseisu kuuluv territoorium Narva jõe paremkaldal. Ala hõlmas kolm valda: Naro(o)va vald (hiljem Narva vald), Kose vald (hiljem Piiri vald) ja Karjati vald (hiljem Raja vald), mis kokku moodustasid Narvataguse vallad.

 Kingissepa maakond 
1922. aastal seoses maakonnalinna Jamburgi ümbernimetamisega Kingissepaks nimetati ka maakond Kingissepa maakonnaks. Kui 1927. aastal moodustati Leningradi oblast, jagati maakond neljaks rajooniks: Kingissepa ringkonna Kingissepa, Kotlõ, Moloskovitsõ rajoon ning Luga ringkonna Osmino rajooniks.

 Vaata ka 
 Ingeri
 Ingerimaa kubermang
 Viru Ingeri

 Viited 

Kategooria:Venemaa Keisririigi maakonnad
Kategooria:Ingeri ajalugu