Anne Kahru

Anne Kahru (sündinud 17. veebruaril 1955) on eesti ökotoksikoloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2018) ja Eesti Teaduste Akadeemia peasekretär (alates 2025).

Kahru on Eestis ökotoksikoloogilise uurimissuuna rajajaid. Tema uurimisgrupp hakkas maailmas ühe esimesena uurima nanoökotoksikoloogilisest aspektist nanomõõdus metallioksiide, püüdes välja selgitada nende keskkonnaohtlike omadusi ja vastavaid toimemehhanisme.Endel Lippmaa, Anne Kahru: "Nanode ilu ja valu" Horisont, 3/2010

 Haridus 
Ta lõpetas 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bioloog-mikrobioloogina cum laude. 1987. aastal kaitses ta Tartu Riikliku Ülikooli juures biokeemias doktoritööd "Study of the microbial energetic metabolism" ja sai doktorikraadi.

Töökäik
Aastatel 1978−1980 oli Anne Kahru Tallinna Tehnikaülikooli küberneetika instituudi insener, alates 1980 Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis (KBFI): 1980−2007 insener, nooremteadur, teadur, vanemteadur. Alates 2005. aastast on ta KBFI molekulaargeneetika laboratooriumi juhataja.Anne Kahru CV Teaduste Akadeemia kodulehel KBFI juures tegutseb Kahro in vitro ja ökotoksikoloogia töögrupis.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 2018. aastal ökotoksikoloogia alal, kuulub akadeemias bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda. Ta oli perioodil 2016–2018 Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professor.Uurija-professorid Eesti Teaduste Akadeemia

 Teadustegevus 
Uurimistöö peasuundadeks on sünteetiliste nanoosakeste ohutuse (nanoturvalisuse) uurimine eritüübiliste mudelorganismide abil ja nanoosakeste bioloogilise toime mehhanismide väljaselgitamine.

Kahru on avaldanud ligi 60 teadusartiklit ja juhendanud doktoritöid.

2008. aastal ilmus ajakirjas Chemosphere Anne Kahru, Margit Heinlaane, Angela Ivaski, Irina Blinova ja Henri-Charles Dubourguier' teadusartikkel "Toxicity of nanosized and bulk ZnO, CuO and TiO2 to bacteria Vibrio fischeri and crustaceans Daphnia magna and Thamnocephalus platyurus", mis käsitleb nanoosakeste ökotoksikoloogilisi mõjusid. Sellest sai üks kiiremini tsiteeringuid koguv artikkel keskkonna- ja ökoloogiateaduste valdkonnas. Seda tähelepanuväärseks pidades avaldas Thomson Reutersi elektrooniline ajakiri ScienceWatch 2009. aasta augustis intervjuu Anne Kahruga"Fast Breaking Papers : Anne Kahru" ScienceWatch, august 2009. See oli selle ajakirja esimene intervjuu Eesti teadlasega.

Anne Kahru kuulub oma valdkonnas maailmas enim viidatud teadlaste hulka."Maailma mõjukaimate kolleegide sekka jõudis üheksa Eesti teadlast" ERR Novaator, 19. november 2019

Ta on Eesti Toksikoloogia Seltsi asutajaliige ja juhatuse esimees 1997-2018. Kuulub KBFI Teadusnõukokku ja Eesti Mikrobioloogide Ühendusse.

2022. aastal valiti Anne Kahru Euroopa akadeemiate teadusnõukoja (EASAC,  European Academies' Science Advisory Council) uue töörühma „Neonikotinoidide mõju ökosüsteemi teenustele uusima teabe valgusel“ (Update Neonics) eksperdiks.Anne Kahru nimetati EASACi keskkonnaprogrammi töörühma liikmeks Eesti Teaduste Akadeemia

Kuulub portaali Clarivate Analytics andmetel 2018.a. ja 2019.a. top 1% tsiteeritud teadlaste hulka. 

Tunnustus
2011 Eesti riigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal uurimuste tsükli "Sünteetiliste nanoosakeste ökotoksikoloogia ja toksilisuse mehhanismid" eest "Teaduste akadeemias anti üle riiklikud preemiad" ERR, 24. veebruar 2011
2017 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited

Välislingid

Anne Kahru Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel
Teaduse helisõnastik: Mürk (Anne Kahru) ERR Teadus, 2010

Kategooria:Eesti mikrobioloogid
Kategooria:Toksikoloogid
Kategooria:Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Kategooria:Eesti Teaduste Akadeemia liikmed
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1955