Tegusõna käändelised vormid

Tegusõna käändelised vormid on tegusõna vormid, mis väljendavad üldist tegevust, kuid mis ei väljenda kõneviisi, isikut ega arvu.

 Eesti keel 
Tegusõna käändelised vormid on 
 ma-, da- ja vat-tegevusnimed ehk infinitiivid
 oleviku kesksõnad ehk v- ja tav-vormid
 mineviku kesksõnad ehk nud- ja tud-vormid.

 Tegevusnimi 

on tegusõna käändeline vorm, mis ei väljenda lauses iseseisvalt mingit verbikategoriaalset tähendust. Tegevusnimed on:

ma-tegevusnimi, mille tüve järgi saab moodustada tema teisi käändevorme (seesütlev, seestütlev, saav ja ilmaütlev)

-ma: õppima;     Mari tahab ujuma minna.
-mas: õppimas;   Käisin kinos filmi "Videvik" esimest osa vaatamas.
-mast: õppimast; Kalle tuli metsast jooksmast.
-maks: õppimaks; Rõhutamaks oma lahkumist, tõusis vanaisa lauast.
-mata: õppimata; Mul on täna poes veel käimata.

da-tegevusnimi, mille tüve järgi saab moodustada seesütleva käände vormi

-da: õppida; Liis tahab sünnipäevaks palju kingitusi saada.
-des: õppides;  Põledes muutuvad puud tuhaks.

vat-tegevusnimi, mille tüve järgi saab moodustada osastava käände vormi
-vat: õppivat; Mati soovivat õpinguid välismaal jätkata.

 Tegevusnimed lauseliikmetena 

ma-tegevusnimi võib olla lauses
kohamäärus: Plaanisime jooksma minna.
sõltuvusmäärus: Õpetaja pani meid lahku istuma.
liitöeldise osa: Laps hakkas käima.
iseseisev öeldis: Ruttu õppima!

mas-vorm võib olla lauses
kohamäärus: Käisime metsas uitamas.
sõltuvusmäärus: Kohtasin ema kohvikus istumas.

mast-vorm võib olla lauses
kohamäärus: Olen tüdinenud elamast.
sõltuvusmäärus: Laulja Christina Aguilera keeldub nälgimast.

maks-vorm on lauses
otstarbemäärus: Leidmaks enda koht elus, läks Kairi palverännakule.

mata-vorm on lauses
viisimäärus: Läksin hommikul söömata kooli.

da-tegevusnimi võib olla lauses
alus: Mulle meeldib süüa.
sihitis: Proovi oma pead sellega mitte vaevata.
määrus: Ema kasukas kõlbab ainult väga külmal talvel kanda.
öeldistäide: Minu eesmärk on karjääri teha.
täiend: Kallel oli  soov püsti tõusta.
liitöeldise osa: Ma ei taha Sinu saladust teada saada.

des-vorm on lauses
määrus: Hõisates ja juubeldades jooksid võitjad lavale.

vat-tegevusnimi võib olla lauses:
sõltuvusmäärus: Ma justkui tundsin sind tulevat.
sihitis: Kas külmkapis leidub midagi söödavat?

 Kesksõna 

on tegusõna käändeline vorm, mis tähistab objekti tegevust tema omaduste või seisundina:

oleviku kesksõna väljendab tegevust, mis suhtelises olevikus iseloomustab tegijat või tegevusobjekti

-v: õppiv; Kaua magav laps on vanematele õnnistuseks.
-tav: õpitav; Karli ütlus on äärmiselt usutav.

mineviku kesksõna väljendab omadust või seisundit, mis on tekkinud või tekitatud suhtelises minevikus

-nud: õppinud; Raskelt uinunud last oli võimatu äratada.
-tud: õpitud;  Sain kiita korralikult sooritatud harjutuse eest.

 Kesksõnad lauseliikmetena 

oleviku kesksõna võib olla lauses
täiend: Bussijaamast leiti nälgiv laps.
öeldistäide: Antud psühholoogiline teos on minu jaoks raskelt loetav.
seisundimäärus: Õpilane astus klassi külmast värisevana.

mineviku kesksõna võib olla lauses
öeldis: Kirjanik Jaan Kross on mitmeid raamatuid kirjutanud.
täiend: Käidud rada vajus unustusse.
öeldistäide: See tee on kahjuks suletud.
seisundimäärus: Väsinuna läks noor sportlane autasule järgi.

 Vaata ka 

Tegevusnimi
Kesksõna
Lauselühend

 Viited 

1. ↑ Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut
2. ↑ Eduard Vääri 1973. Eesti keele õpik keskkoolile. Tallinn: Valgus
3. ↑ Mati Hint 1983. Eesti keele õpik IX klassile. Tallinn: Valgus

Kategooria:Süntaks
Kategooria:Keeleteadus