Tallinna–Haapsalu rongiliin

Tallinna–Haapsalu rongiliin oli reisirongiliin, mis liikus mööda Tallinna–Keila ja Keila–Haapsalu raudteed.

Ajalugu
pisi|
1869–1870 rajati Tallinna–Keila raudtee Balti Raudtee Seltsi poolt Balti raudtee (Paldiski–Tallinna–Peterburi raudteeliin) ühe osana.
1902. aastal algas raudteeliini ehitus Keila ja kuurortlinna Haapsalu vahel. 
1905. aastal avati Keila–Haapsalu raudtee.
1920. aastatel ehitati Rohuküla sadamas basseinidevahelisele kaile laiarööpmeline raudtee.
1922–1923 ehitati Sooniste, hilisema Turba raudteejaama lähedal Ellamaa elektrijaam, mis hakkas elektriga varustama Tallinna–Haapsalu liini raudteeobjekte, Tallinna–Pääsküla raudteeliini elektriraudteed ja hiljem ka Nõmmet Tallinna lähedal.Elektriraudtee ajalugu, vaadatud 23.12.2012
juunis 1935 võeti reisijate veoks kasutusele Eestis ehitatud diisel-elektriline mootorvagun DeM 31 nimega Lendav Läänlane. Sõit Tallinnast Haapsallu kestis ligikaudu kaks tundi, Rohuküla sadamast sai laevaga jätkata reisi Kuressaarde.“Lendav Läänlane” tegi esimese sõidu, Esmaspäev, 23. juuni 1935 
19. juulil 1958 avati 15,7 km pikkune Pääsküla–Keila elektrifitseeritud raudteelõik.
15. juulil 1965 avati 10,6 km pikkune Keila–Vasalemma elektrifitseeritud raudteelõik.
4. septembril 1981 avati 14 km pikkune Vasalemma–Riisipere elektrifitseeritud raudteelõik.
15. septembril 1995 otsustas Eesti Raudtee haldusnõukogu sulgeda Haapsalu–Riisipere raudteelõigu. 
Viimane regulaarne reisirong (DR1A-226) liinil Tallinn–Haapsalu sõitis 22. septembril 1995. "Täna suletakse Riisipere–Haapsalu liinil rongiliiklus". Postimees, 22.09.1995
Novembris 1997 müüs Eesti Erastamisagentuur Riisipere–Haapsalu raudteelõigu (53 km) sümboolse 5300 krooni eest (100 kr/km) Aarne Taalile.Tõnu Ojala: Seal, kus rongid enam ei sõida, Tehnikamaailm, September 2010
1. mail 1998 alustas tegevust OÜ Haapsalu Raudtee, mis hankis kaubaveduri seeriast M62-1296, mis nimetati Robertiks. See oli ainus vedur nn Haapsalu raudteel.Aarne Taal: Haapsalu raudtee 1997 - 2004; Haapsalu 2005
2001. aastal saadi Haapsallu kolinud raudteemuuseumi varana Edelaraudteelt väike manöövrivedur TGK2-1891.
2004. aasta kevadel algasid raudteel lammutustöödMahajäetud Riisipere-Haapsalu liini kummituslikud raudteejaamad, Delfi.ee, 17. september 2013. Mai alguses koondati kogu personal ja Robert tegi viimased sõidud Haapsalu ja Riisipere vahel.
Keila–Haapsalu raudteest on säilinud 31,6 km pikkune Keila–Turba raudteelõik, mis on elektrifitseeritud ja kuulub Eesti Raudteele.Raudtee infrastruktuuri tehnilised andmed ja kavandatud raudteehoiutööde tähtajad. Säilinud Keila–Turba raudteel liiguvad nüüdisajal Elroni elektrirongid liinil Tallinn–Turba.
11. mail 2017 eraldas valitsus 135 miljoni euro suurusest taristuinvesteeringute programmist kaheksa miljonit eurot Haapsalu raudtee esimese Riisipere–Turba etapi taastamiseks.
 Jaanuaris 2019 algasid ehitustööd Riisipere–Turba 6,5-kilomeetrisel lõigul. Ehitus valmis sügisel 2019 ning seejärel taastati rongiliiklus.
 8. detsembril 2019 algas regulaarne rongiliiklus Turbaga.EESTI KIIREIM RAUDTEELÕIK ⟩ Rongid sõidavad Turba liinil kuni 140 km/h; Postimees, 08.12.2019

Pildid

Vaata ka
Tallinna–Riisipere raudteeliin
Tallinna–Keila raudtee
Keila–Riisipere raudtee
Ellamaa elektrijaam
Rohuküla sadam

Viited

Välislingid
 YouTube`i video: Haapsalu rong, 04.11.2000, video Hillar Tamm

Kategooria:Eesti endised raudteeliinid
Kategooria:Harju kreis
Kategooria:Lääne kreis