Arthur von Grünewaldt

Otto Arthur Moritz von Grünewaldt (12. märts 1847 Esna mõis – 20. juuli 1922 Tallinn) oli Venemaa sõjaväelane (kindraladjutant, ratsaväekindral).

Arthur von Grünewaldt sündis Alexander von Grünewaldti (1805–1886) ja Pauline (sünd von Ungern-Sternbergi) (1817–1852) peres. Ta õppis aastatel 1860–1864 Tallinna Toomkoolis, siis kolm semestrit Tartu ülikoolis kameraalteadust, kuid seejärel valis sõjaväelasekutse. 25. mail 1866 astus Ihukaardiväe kürassiiripolku, kus teenis kuni 8. oktoobrini 1870, kui edutati jessauuliks Semiretšenski kasakaväkke, millega osales kindralleitnant G. Kolpakovski sõjakäigus Hiina keisririiki Qulja piirkonda, mille eest tõsteti auastmes ja autasustati Püha Stanislavi ordeni III järguga, mõõkade ja lindiga ning Püha Anna ordeni III järguga, koos mõõkade ja lindiga.

1873. aastal määrati A. von Grünewaldt moodustatud 5. sotnja ülemaks, millega osales ka Hiiva sõjakäigul kindral K. Kaufmani juhtimisel. Sõjakäigul üles näidatud vahvuse eest ülendati ta alampolkovnikuks ja teda autasustati Püha Stanislavi ordeni II järguga, keiserliku krooni ja mõõkadega.

Pärast sõjakäigu lõppu määrati juhendama kasakasotnjate väljaõpet. Aastatel 1874–1878 oli Semiretšenski 2. ja 1. ratsapolgu ülem, 1878. aastast Narõmi piirivalvesalga ülem, 1879. aasta mais suunati polkovnikuna teenistust jätkama 4. Pihkva tragunipolku. Aastatel 1884–1892 oli A. von Grünewaldt 30. Ingerimaa Saksi-Weimari suurhertsogi polgu ülem. 3. veebruaril 1892 ülendati kindralmajoriks ja määrati ratsakaardiväe polgu ülemaks, mille ülem oli varem (1833–1839) olnud tema lell Moritz Reinhold von Grünewaldt. 

Ratsakaardiväe polgu ülemana osales Venemaa keisri Nikolai II ja Venemaa keisrinna Aleksandra Fjodorovna kroonimispidustustel (14. mail 1896), mille eduka teostamise eest avaldas keiser tema juhitud polgule "kõrgeaulist tänu" ning teda ennast autasustati Püha Stanislavi ordeni I järguga ja ta nimetati Venemaa keisri õukonda.

11. augustil 1896 määrati ta 1. kaardiväeratsadiviisi 1. brigaadi ülemaks, kellena teenis kuni 12. juunini 1897. 1897. aastal määrati õukonna tallmeistriks. 25. veebruarist 1901 määrati ta ka riikliku hobusekasvatuse peavalitsuse nõukogu liikmeks. 6. detsembril 1899 ülendati ta kindralleitnandiks ja 1904. aastal kindraladjutandiks, 1912. aastal nimetati ülemtallmeistriks ning ülendati ratsaväekindraliks. 

1917. aastal pärast veebruarirevolutsiooni Petrogradis kõrvaldati ta kõigilt ametikohtadelt õukonnas ja lahkus Venemaalt. 

Arthur Otto Moritz von Grünewaldt suri 13. juulil 1922 Tallinnas ning maeti suguvõsa kalmistule Esna mõisas. 

Vaata ka
 Grünewaldt

Välislingid
 Roman Abisogomjan. "Роль русских военных деятелей в общественной и культурной жизни Эстонской Республики 1920-1930 гг. и их литературное наследие". Tartu 2007, lk 40–41

Kategooria:Baltisaksa sõjaväelased
Kategooria:Grünewaldtid
Kategooria:Venemaa keisririigi ratsaväekindralid
Kategooria:Venemaa keisririigi sõjaväelased
Kategooria:Püha Aleksander Nevski ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri II klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri III klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri IV klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna II klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Stanislavi I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Sündinud 1847
Kategooria:Surnud 1922