Jämejalg

Jämejalg (Burhinus oedicnemus) on jämejalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Jämejalg on 400–440 mm pikk. Tiib on 224–255 mm pikk, nokk 33–41 mm, jookse 67–83 mm, saba 113–129 mm. Kaalub 338–535 g.

Ülapool, kael, rind ja küljed on pruunid tumedate triipudega. Kurgualune ja kõht on valged. Silma all on tume triip. Nokk on kollane, nokaots on must. Jalad on kollakaspruunid. Silmad on suured ja kollast värvi.

Sarnaneb jõgi- ja kalda-jämejalaga, kuid jämejala tiival on valge mustade äärtega triip.

Alamliigid ja levik
Liigil on viis alamliiki:
B. o. distinctus (Bannerman, 1914) – El Hierrol, La Palmal, La Gomeral, Tenerifel ja Gran Canarial
B. o. harterti Vaurie, 1963 – Volga deltast Lääne-Hiina ja Pakistanini
B. o. insularum (Sassi, 1908) – Fuerteventurast Alegranzani
B. o. oedicnemus (Linnaeus, 1758) – Lõuna- ja Lääne-Euroopast Volga deltani
B. o. saharae (Reichenow, 1894) – Põhja-Aafrikas, Baleaaridel, Maltal, Türgis, Levandis, Iraagis ja Iraanis.

Burhinus indicus loeti varem jämejala alamliigiks B. o. indicus.

Põhja-Euroopa ja Kesk-Aasia jämejalad talvitavad Lõuna-Euroopas, Lähis-Idas ja Aafrikas. Nad hakkavad lõuna poole lendama septembris või oktoobris. Talvitusalalt lendavad nad tagasi märtsi lõpus või aprillis.

Pürenee poolsaare jämejalad on paigalinnud. Põhja-Aafrikas pesitsejad rändavad mõnikord Saharast lõuna poole. Kanaari saarte jämejalad lendavad mõnikord ühelt saarelt teisele.

Jämejalg on Eestis eksikülaline.

Elavad rohtlates, nõmmedel, põldudel ja poolkõrbetes.

Toitumine
Toituvad putukatest ja nende vastsetest, vihmaussidest, tigudest, ämblikest, tuhatjalgsetest, väikestest närilistest, roomajatest ja teiste lindude munadest. Võivad süüa ka seemneid.

Toituvad üksi, paarides või kuni 6-linnulistes parvedes. Tavaliselt toituvad öösel.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult, kuid pesad võivad asuda lähestikku. Pesitsevad maapinnal lohus, mis võib olla rohuga vooderdatud. Lohu ümber on tihti asetatud kivid, teokarbid ja taimed.

Põhja-Aafrikas pesitsevad märtsist juunini, Kanaaridel veebruarist juunini, Suurbritannias alustavad pesitsemist aprillis. Kurnas on kaks muna. Mune hauvad mõlemad vanemad 24–26 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 36–42 päeva vanuselt.

Looduslikud vaenlased
Jämejala mune söövad must-harksaba, harakas, hakk, rebane, mäger, trepi-roninastik ja harilik sisalikumadu.

Viited

Välislingid

Kategooria:Eesti kurvitsalised
Kategooria:Jämejalglased