Karp Tiisik

Karp Tiisik (sünninimi Karl; 6. märts (vkj 22. veebruar) 1843 Jõõpre – 30. juuli 1922 Tartu) oli eesti õigeusu vaimulik ja professor. 

Päritolu ja haridus
Karp Tiisik sündis Pärnumaal Audru kihelkonnas Jõõpre mõisapiirkonnas vabadiku ja rätsepa Hindrik Tiisiku ja tema naise Mari pojana. Ristiti 28. veebruaril (vkj) Audru Püha Risti kirikus. Üks ristiisadest oli kohalik pastor Karl Friedrich Paul. Õppis 1853–1863 Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris ning 1866–1870 Moskva Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas usuteaduste kandidaadi kraadiga.Raudsepp, Anu. Riia Vaimulik Seminar 1846–1918. Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu, 1998.

Töökäik
1863–1866 eesti keele ja laulu õpetaja Riia Vaimulikus Seminaris
1870–1872 filosoofia, pedagoogika ja psühholoogia õpetaja Riia Vaimulikus Seminaris
1872–1874 preester Aruküla Püha Kolmainu koguduses
1874–1879 preester Haapsalu Maria-Magdaleena koguduses
1874–1919 usuõpetaja mitmes koolis
1879–1919 preester Tallinna Aleksander Nevski koguduses ja Tallinna Issanda Muutmise Peakiriku koguduses, alates 1900 ülempreester
1919–1922 dogmaatika professor Tartu Ülikooli Apostelliku õigeusu õppetoolis

 Muu tegevus 
Karp Tiisik oli 1883. aastast alates kreekakatoliku kirikuteenistuse raamatute eesti ja läti keelde tõlkimise toimetuskomitee redaktor, aastatel 1885–1919 Baltimaade vennasteseltsi Eestimaa osakonna esimees. 1889. aastast alates oli ta Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi auliige. 1893. aastal kuulus Tallinna linnavolikokku vaimuliku ametkonna esindajana, olles üks esimesi eestlasi selles ametis. 1917. aastal oli Tiisik Riia piiskopkonna esimese eesti-läti-vene täiskogu juhataja. Lisaks oli ta õigeusu kiriku ajalehe toimetaja ning mitme raamatu autor, toimetaja ja tõlkija.Eesti biograafiline leksikon. Tartu, Loodus, 1926-1929, lk 519 

Karp Tiisikut on iseloomustatud kui "kõva eestlast" ja rahvuslast Lender, E. Minu lastele. Stockholm, 1967, 41.. Oma vaadete ja meelsuse tõttu sattus ta mitmel korral kohalike kõrgemate riigivõimu esindajatega vastuollu. 1913. aasta 24. augustil Estonia teatrimaja õnnistamise puhuks peetud õigeusu jumalateenistusel esines Karp Tiisik eestikeelse kõnega, seda kuberneri juuresolekul. Eestimaa kuberner Izmail Korostovets nõudis seepeale Tiisiku tagandamist, kuid ülemprokuröri eestkostel lahenes olukord Tiisiku kasuks.Kui eestikeelne jutlus oli riigiwõimu mõnitamine. Postimees, 24.02.1937, nr 54, lk 4 

 Teoseid 
 "988–1888. Wene rahwa ristmise 900 jubeli aasta" (1888)
 "Kiewi Petseri klooster = Киево-Печерская лавра" (1888)
 "Sergia klooster Moskva ligidal = Свято-Троицкая Сергиевская лавра" (1888)
 "Pihkwa Petseri Klooster" (1889)
 "Дни богослужения Православной кафолической восточной церкви = Õigeusu kõigemaapäälse homikumaa ristikoguduse Pühitsemise päävad" (1892)
 "Keiser Aleksander II elu ja teod." (toimetaja)(1905)
 "Peeter Suur : Kolm könet." (toimetaja)(1905)
 "Algaimed sellest, kuidas meie keha elab ja mis temale kasulik ning kahjulik on." (toimetaja)(1906)

 Tunnustus 
1897 Püha Anna orden, III klass Postimees, 13.05.1897, nr 105, lk 3 

Viited

 Välislingid 
Eesti rahvusbibliograafia. Tiisik, Karp

Kategooria:Vene Eestimaa kubermangu vaimulikud
Kategooria:Tartu Ülikooli professorid
Kategooria:Riia Vaimuliku Seminari vilistlased
Kategooria:Tallinna linnavolikogu liikmed
Kategooria:Tartu Aleksander Nevski kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1843
Kategooria:Surnud 1922