Vana-Kuuste mõis

Vana-Kuuste mõis, varem Kuuste mõis (saksa keeles Alt-Kusthof, varem Ottes ja Kusthof) oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas, mille keskus jääb nüüdisajal Tartumaale Kambja valla territooriumile.

Ajalugu
Vana-Kuuste mõis 1521−1919
Kuuste mõisa (Ottes, 1582. aastal Kusth) on esmamainitud 1521. aastal, mil mõis kuulus Zoegedele. Pärast Põhjasõda kuulus mõis von Ungern-Sternbergidele. 1744. aastal sündis mõisas Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternberg, kes hiljem Hiiu-Suuremõisas elades sai tuntuks Hiiumaa hullu krahvina.

18. sajandi lõpul eraldati mõisast Vastse-Kuuste mõis. 

1799. aastal ostsid Vana-Kuuste mõisa Liphartid (1799–1839). Aastatel 1799–1829 kuulus mõis Reinhold Wilhelm von Liphartile ja aastatel 1829–1839 tema pojale Carl Gotthard von Liphartile. Carl Gotthard von Liphart elas pärast isa surma juba Raadil ja rentis 1833. aastal Vana-Kuuste mõisa koos kuue karjamõisaga (Lange, Küti, Kõrkküla, Tõõraste, Rebaste ja Ignase), kogupindalaga 7000 hektarit, 12 aastaks Tartu Ülikoolile. Tartu Ülikool rajas sinna Johann Friedrich Leberecht Schmalzi (1781–1847) algatusel 1834. aastal Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituudi. See õppeasutus rajati Tartu Ülikooli põllumajanduseriala üliõpilaste ettevalmistamiseks ja praktikabaasiks.Siimets, Ülo. Perekond Liphartid ja Venemaa esimene põllumajandusinstituut Vana-Kuuste mõisahoones. Kambja Valla Sõnumid, 12. august 2015.

pisi|Vana-Kuuste mõisa härrastemaja 2012. aastal
pisi|Vana-Kuuste mõisapark
1839. aastal omandas mõisa August Johann Friedrich von Sivers, kes lepingu ülikooliga lõpetas. Aastatel 1868–1896 oli mõisnik August Friedrich von Sivers. Viimane võõrandamiseelne mõisnik oli Leo von Sivers.

Mõis pärast võõrandamist
1930. aastatel asus mõisas taas Tartu Ülikooli katsemajand. Seejärel olid härrastemajas Kambja valla täitevkomitee ja rahvamaja. 1941. aastal viidi Vana-Kuuste mõisa härrastemajja Kuuste avalik raamatukogu, mis koliti sealt välja 1951. aastal, kui sinna viidi üle Sipe kool, millest sai Kuuste 7-klassiline Kool. Pärast kooli ja valla raamatukogu liitmist 2001. aastal asub Kuuste Raamatukogu taas mõisa härrastemajas.

Mõisa suurus
1914. aastal kuulus mõisa koosseisu 3305,38 hektarit müümata mõisamaad, 1440,69 hektarit müümata talumaad, 1461,5 hektarit müüdud talumaad, 1 ühik müüdud mõisamaad, 61 talu.

Meierei
1878. aastal asutati Vana-Kuuste mõisas Eesti esimene koorelahutajaga meierei.

Vaata ka
Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituut
Kuuste Kool
Kuuste Raamatukogu

Viited

Kirjandus
Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 97-98.
Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 20-23 .
Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 168-169 .

Välislingid

Vana-Kuuste mõis (Alt-Kusthof), eesti mõisaportaalis

Kategooria:Kambja vald
Kategooria:Tartumaa mõisad
Kategooria:Kambja kihelkond
Kategooria:Siversite mõisad
Kategooria:Ungern-Sternbergide mõisad
Kategooria:Liphartide mõisad
Kategooria:Zoege von Manteuffelite mõisad