Streisandi efekt

Streisandi efekt ilmneb, kui keegi püüab teatud infot varjata või kõrvaldada, kuid selle tagajärjel tõmbab teemale tahtmatult hoopis suurema tähelepanu. See nähtus on saanud nime Ameerika laulja ja näitleja Barbra Streisandi järgi, kelle 2003. aastal tehtud katse eemaldada avalikkuse eest oma majast tehtud fotod tekitas fotode vastu hoopis senisest suurema huvi.

Sarnaseid katseid on tehtud näiteks juriidilistes hoiatuskirjades, et eemaldada internetist faile, veebilehti või illegaalseid arve. Info salajas hoidmise asemel pöördub sellele avalikkuse tähelepanu, sel teemal luuakse laule ja videoid, internetis rajatakse peegelsaite või jagatakse infot failijagamisvõrkudes.

Vikipeedias on üks näiteid Streisandi efektist Pierre-sur-Haute'i sõjaväeraadiojaama ümber toimunu, kus Prantsuse siseluureagentuur nõudis artikli eemaldamist prantsuskeelsest Vikipeediast, mille tõttu tõusis varem tähelepanu mittepälvinud artikkel mõneks ajaks selle keeleversiooni loetuimaks.Megan Geuss. "Wikipedia editor allegedly forced by French intelligence to delete "classified" entry" Arstechnica, 6. aprill 2013 See vikiartikkel tõlgiti ka paljudesse teistesse keeltesse, sh eesti keelde.

 Algne kohtuasi 
Mike Masnick portaalist Techdirt pani efektile selle nime siis, kui selgus, et Streisand oli kaevanud fotograaf Kenneth Adelmani veebilehe Pictopia.com eraelu puutumatuse rikkumise pärast kohtusse, kuid ei saavutanud seal soovitud eesmärki. 50 miljoni USA dollari suuruse kohtuasjaga püüdis ta eemaldada aerofotot Streisandi häärberi kohta avalikult kättesaadavast fotokogust, kus oli 12 000 fotot California rannajoonest. Adelman väitis, et oli pildistanud rannal asuvat maavaldust, et dokumenteerida ranniku erosiooni. Seda tööd tegi ta valitsuses heaks kiidetud keskkonnaprojekti "California Coastal Records Project" raames.Kohtuasja dokumentatsioon Streisand pidi maksma  177,107.54 USA dollarit kohtukuludeks ja juristide tasudeks. Saidil on foto 155,567.04 dollari suurusest tšekist, millega Streisand maksis Adelmani kohtukulud. Enne, kui Streisand hagi sisse andis, laaditi fotot "Image 3850" Adelmani veebilehelt alla vaid kuus korda, neist kaks korda tegid seda Streisandi advokaadid.Esialgne otsus (lk 6) "Image 3850 was download six times, twice to the Internet address of counsel for plaintiff." Lisaks telliti kaks väljatrükki: ühe tellis Streisandi jurist ja teise Streisandi naaber. Kohtuasja tõttu kasvas aga avalikkuse huvi järsult: järgmise kuu jooksul külastas veebilehte üle 420 000 inimese.

 Eestis 
pisi|Loosung ACTA-vastasel demonstratsioonil, mis viitas Mart Laari öeldule
Streisandi efekti tunnustega juhtumeid on ette tulnud ka Eestis. Streisandi efektiga on seostatud juhtumit, milles Mart Laar püüdis 2012. aasta jaanuaris põhjendada tema Facebooki-kontolt ACTA-teemaliste küsimuste kustutamist "ruumi otsasaamisega" – sellele järgnes ulatuslik kriitikalaine nii internetis kui ka ACTA-vastastel meeleavaldustel. 2023. aastal meenutas Õhtuleht Streisandi efekti seoses endise advokaadi Robert Sarve asutatud advokaadibüroo EMERALDLEGAL nõudmisega, et Google'i keskkonnast eemaldataks firmale pandud madalad hinded, mispeale madalate hinnete arv plahvatuslikult kasvasEkvard Joakit "STREISANDI EFEKT! Kriitilised arvustajad kohtusse kaevanud Robert Sarve advokaadibüroo keskmine hinne kukkus kuristikku" Õhtuleht, 1. märts 2023 (vaadatud 04.03.2023).

 Viited 

Kategooria:Meedia
Kategooria:Suhtekorraldus