Teraviljakombain

pisi|Video kombainiga viljakoristusest Jõgevamaal 2022. aasta augustis
pisi|Kombain Harjumaal vilja koristamas 2022. aasta juulis

Teraviljakombain on põllumajanduslik kõrrelise teravilja koristamise ühendmasin, mis lõikab viljakõrred, peksab peadest terad, puhastab need aganaist, kõlkaist ja muust lisandeist ning kogub terad punkrisse, suunab põhu vooluna maha, pressib pakkideks või hekseldab väetiseks. Sellist meetodit nimetatakse teraviljakultuuride otsekoristamiseks.Tehnikaleksikon, lk 509

Teraviljakombainidele on iseloomulikuks tunnuseks heedri lõikeosa kohal pöörlev horisontaalne haspel, mis haarab viljakõrtest ja painutab need heedrisse. Teraviljast eraldatud põhk sisaldab piiratud koguses toitaineid. Purustatud põhk laotatakse põllule, mis randaalitakse või küntakse tagasi mulda. Vaalu kogutud põhk läheb loomadele allapanuks ja vähesel määral ka söögiks.

Ümberseadistatud teraviljakombainiga saab koristada muidki põllukultuure, näiteks heinaseemet, tera- ja silomaisi, päevalille, sojauba, kaunvilju ja tangukultuure. Šassiitraktoritele paigaldatavaid teraviljakombaine nimetatakse rippkombainideks.

 Ajalugu 
Kombaini leiutas 1834. aastal Ameerika Ühendriikides Hiram Moore. Esimesed kombainid liikusid mitme hobuse või muula jõul. Ta töötas lõpuks välja kombaini, millega sai vilja koristada mitme meetri laiuse ribana.

Esimesena organiseeris kombainide tootmise ja müümise Hugh Victor McKay Austraalias 1885.

Nõukogude Liidus toodeti liikurteraviljakombaine SKD-5 Sibirjak, mille mootori võimsus oli 74 kW ehk 100 hj ja läbilaskevõime 5 kg/s, SK-5 Niva, mille võimsus ja läbilaskevõime olid samasugused, ning SK-6 Kolos, mille võimsus oli 110 kW ja läbilaskevõime 6 kg/s. Riisi ühe- või kaheetapiliseks koristamiseks toodeti poolroomikkombaine SKP-6R, SKD-5R ja SK-5R ning roomikkombaine SKG-5.

 Kombaini ehitus 
pisi|keskel|700px|Tüüpiline teraviljakombain
1) haspel
2) vikat 
3) heedri kaksiktigu
4) kaldkonveier5) söötebiiter
6) peksutrummel
7) peksukorvid
8) põhupuistur9) terade raputuslaud
10) puhur
11) ülemine seadistatav sõel
12) alumine sõel13) viljapeatigu 
14) Rethreshing of tailings
15) teratigu
16) terapunker17) põhupurusti
18) juhikabiin
19) mootor
20) mahalaadimistigu
21) põhubiiter

 Automaatroolimine 
Tänapäevastel kombainidel kasutatakse üha enam automaatroolimissüsteeme. Automaatroolimisel kasutatakse satelliitsignaale (GPS), mis juhivad masinat ülitäpselt paralleelsel liikumisjoonel.

Süsteem aitab juhil efektiivselt ära kasutada kombaini kogu heedri töölaiust ja vähendab ülekatet, et saavutada ööpäev läbi soodsates ilmaoludes lühema aja jooksul parem viljakoristuskvaliteet.

 Viited 

Kategooria:Põllumajandusmasinad