Must mamba

Must mamba (Dendroaspis polylepis) on mambade perekonda kuuluv mürkmadu. Ta esineb laial alal Aafrikas. 

Klassifikatsioon

 Must mamba (Dendroaspis polylepis) liigitatakse roomajate andmebaasis kaheks alamliigiks<ref>Dendroaspis polylepis] roomajate andmebaas (vaadatud 26.09.2013) (inglise keeles)</ref>: 
 Dendroaspis polylepis polylepis GÜNTHER, 1864
 Dendroaspis polylepis antinori PETERS, 1873.

Kirjeldus

Must mamba on surmavalt mürgine; Ta kuulub maailma mürgisemate madude hulka. Lisaks on ta maailma kiireim madu, tema liikumiskiirus võib-olla 11 km/h ja lühiajaliselt ka kuni 20 km/h (50–80 m, siis hakkab ta ära väsima).Cobus Van Der Vlies, Southern Africa Wildlife and Adventure, Trafford Publishing, lk 180, ISBN 978 1 4269 19329  (inglise keeles). 

Mustad mambad on suhteliselt kõhnad ja pikad maod, kelle pikkus on 2,5–3,2 m. Täiskasvanud must mamba kaalub keskmiselt 1,6 kg.

Nad toituvad väiksematest loomadest ja lindudest. Tavaliselt hammustavad saaklooma, jätavad selle mõneks ajaks valveta ja hiljem naasevad sööma.

Värvus

Musta mamba nimetus ei tähenda seda, et nad musta värvi oleksid, vaid kui nad avavad oma suu, siis on selle sisemus mustjas. 

Täiskasvanud mustad mambad ise võivad olla oliivirohelist, pruuni või läikivhalli värvi. Noored mustad mambad (loetakse, et kõik mamba perekonna noormaod) on rohelist värvi.

Anatoomia ja füsioloogia

Mambadel on tuvastatud uuringute käigus üksnes üks kops- parem.J. N. MAINA, The morphology of the lung of the black mamba Dendroaspis polylepis (Reptilia: Ophidia: Elapidae). A scanning and transmission electron microscopic study, (16. märts 1989), J. Anat. (1989), 167, lk 31–46(inglise keeles). 

Paaritumine ja poegimine
Emas- ja isasmambad paarituvad kevadel. Isaste kopulatsioonielund on hemipeenis. Emasloomad on munaspoegijad ja mõni kuud pärast paaritumist võivad nad muneda 6–17 (ka 20) muna. Paar kuud hiljem kooruvad munadest pojad, kes on üsna kohe iseseisvad indiviidid.  

Farmakoloogia
Uute ravimite väljatöötamine

Hiirtega tehtud laboratoorsed katsed, mille esialgsed uurimistulemused avaldati oktoobris 2012 ajakirjas Nature, näitasid, et musta mamba mürgist eraldatud peptiidid tõrjuvad hiirtel valu, tekitamata seejuures mürgistust, ning kõrvaltoimeid on vähem kui morfiini tarbides. Need peptiidid nimetati mambalgiinideks.

Valu vaigistav toime arvatakse saabuvat:
 kanalite ASIC1a ja ASIC2a neuronites;
 ASIC1b-sisaldavate kanalite kaudu notsitseptorites.S.Diochot, A.Baron, M.Salinas, D.Douguet, S.Scarzello, A.-S. Dabert-Gay, D. Debayle,V. Friend, A. Alloui, M. Lazdunski, E. Lingueglia. Black mamba venom peptides target acid-sensing ion channels to abolish pain., Nature, 490, 552–555. .

Calciseptine
Musta mamba Dendroaspis p. polylepis süljest on eraldatud bioloogiline närvimürk Calciseptine. Calciseptine toimib in vivo ja in vitro katseloomadel L-tüüpi kaltsiumikanalite blokaatorina ja alandab väga tõhusalt vererõhku.

Viited

 Kirjandus 
Adam G. Klein, [http://books.google.ee/books?id=MlWun-kaVcMC&printsec=frontcover&dq=black+mamba+deaths&hl=en&sa=X&ei=pdJDUqbBH-mh4gTqi4EY&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false  Black Mambas, ABDO Publishing Company, ISBN 1 59679 278 7 (inglise keeles).
Van Wallach, Black Mambas, 2009, Capstone Press, ISBN 978 1 4296 2271 4 (inglise keeles).

Välislingid

Kategooria:Mürknastiklased