Asjasõna

Asjasõna on nimisõna, mis on hulgaliselt ehk arvuliselt ehk kvantitatiivselt piiritletud ja loendatav ning viitab selgete piiridega entiteedile ehk referendile. Asjasõnad märgivad ainsuslikke loendatavaid objekte, objektikogumeid ja mõõtühikuid.  "Objektikäänete kasutamisest sageduse ja markeerituse seisukohalt" Pille Eslon, Katre Õim (vaadatud 19.11.2012)

Nt tüdruk (objekt), jalgratas (objekt), tass (objekt), teekann (objekt), kari (objektikogum), tükk (mõõtühik), minut (mõõtühik), meeter (mõõtühik), kannutäis (mõõtühik)Nimisõnad jagunevad kvantifitseeritavuse alusel nelja kategooriasse Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut:

asjasõnad (ainsuslikud, loendatavad), nt poiss, tund;
ainesõnad (ainsuslikud, mitteloendatavad), nt vesi;
komplektisõnad (mitmuslikud, kuidagi kokkukuuluvad), nt malendid, kingad;
juhuhulgasõnad (mitmuslikud, väljendavad kindlate piirideta hulka), nt tuhanded, jäätmed.

Asjasõnade mitmust kasutatakse samuti, kusjuures ainsusliku ja mitmusliku vormi tavaline tähendussuhe on ’üks eksemplar – mitu eksemplari’.  Asjasõnade mitmusevorme nimetatakse juhuhulgasõnadeks, mis on piiritlemata objektihulka määratlevad nimisõnad. 

Nt taim (ainsuslik, asjasõna) - taimed (mitmuslik, juhuhulgasõna), uks (ainsuslik, asjasõna) - uksed (mitmuslik, juhuhulgasõna)

Asjasõnale vastandub ainesõna, mis on samuti ainsuslik, kuid erineb asjasõnast selle poolest, et on mitteloendatav. Üldjuhul ei saa ainet tajuda rohkem kui ühena. 

Nt muda (seda ei saa loendada *üks muda, *kaks muda), armastus, rumalus, aeg, juurvili, laius, tumedusAsjasõna võib toimida ainesõnana, kui asjasõna abil tuuakse välja mõni iseloomulik omadus. 

Nt Temas on näitlejat''

Viited

Kategooria:Sõnaliigid