Laisaba-änn

Laisaba-änn (Stercorarius pomarinus) on änlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Välimus
Laisaba-änn on 46–51 cm pikk, tiibade siruulatus on 125–138 cm. Kaalub 550–850 g.

Sulestik on valdavalt mustpruun, kael on kollakasvalge ja alapool on valge või valgekirju. 5–20% laisaba-ännidest on üleni mustpruunid.

Levik
Elavad Venemaal, Alaskal ja Kanadas. Talvitavad põhiliselt põhjapöörijoone ja ekvaatori vahel ning Austraalia rannikul.

Laisaba-änn on Eestis haruldane läbirändaja. Teda võib näha kevadel ja sügisel mere ääres ja avamerel.

Laisaba-änn pesitseb tundrates, kus elab palju lemminguid. Eelistab madalat tundrat ning künklikke alasid rabades.

Toitumine
Pesitsusajal toituvad lemmingutest. Nad püüavad lemminguid maa peal, kuid võivad ka nende urge lahti kaevata. Pesitsusajal moodustavad lemmingud laisaba-änni toidust üle 90%. Söövad ka mune, noori kahlajaid ja jahilinde, raipeid ning kala.

Talvel toituvad kaladest, mida võivad varastada ka teistelt lindudelt, väikestest veelindudest, näiteks veetallajatest, ja raibetest.

Pesitsemine
Pesitsusaeg algab juunis. Laisaba-ännid on territoriaalsed ja pesitsevad tundras hajusalt. Pesa paikneb maapinnal vooderdamata lohus.

Kurnas on kaks muna, mida hauvad mõlemad vanemad 25–27 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 31–35 päeva vanuselt.

Viited

Välislingid



Kategooria:Eesti kurvitsalised
Kategooria:Änlased