Švaabimaa hertsog

Švaabimaa hertsogite loend hõlmab Švaabimaa hertsogkonda valitsenud valitsejaid.

Švaabimaa oli üks viiest keskaegse Saksa kuningriigi hõimuhertsogkonnast, selle hertsogid kuulusid kõige võimsamate magnaatide hulka Saksamaal. Kõige tähtsam perekond Švaabimaal olid Hohenstaufenid, kes valitsesid seal lühikese vaheajaga aastatel 1079–1268. Enamasti olid Hohenstaufenid sel ajal ka Saksa-Rooma keisrid. Viimase Hohenstaufenist hertsogi Konradini surmaga lagunes ka hertsogkond, kuigi kuningas Rudolf I püüdis seda oma Habsburgide perekonna jaoks 13. sajandi lõpul taaselustada.

 Alemannia hertsogid (506–911) 
 Merovingide hertsogid 

 Butilin (539–554), koos …
 Leuthari I (enne 552–554), koos …
 Haming (539–554), koos …
 Lantachar (kuni 548, Avenchesi piiskopkond)
 Magnachar (565, Avenchesi piiskopkond)
 Vaefar (573, Avenchesi piiskopkond)
 Theodefrid
 Leutfred (kuni 588)
 Uncilin (588–607)
 Gunzo (613)
 Chrodobert (630)
 Leuthari II (642)
 Gotfrid (kuni 709)
 Willehari (709–712, Ortenaus)
 Lantfrid (709–730)
 Theudebald (709–744)

 Burchardingid 

 Burchard I (909–911, Burchardingid)

 Švaabimaa hertsogid (911–1268) 
pisi|350px|Ida-Frangi riik nooremate hõimuhertsogkondadega (919-1125): Saksimaa (kollane), Frangimaa (sinine), Baieri (roheline), Švaabimaa (oranž) ja Lotring (roosa)
pisi|350px|right|Hohenstaufenite valitsetud Saksa-Rooma riik, 1138–1254
 Eri perekonnad 

 Erchanger (915–917, Alaholfingid)
 Burchard II (917–926, Burchardingid)
 Hermann I (926–949, Konradinid)
 Liudolf (950–954, Saksi dünastia)
 Burchard III (954–973, Burchardingid)
 Otto I (973–982, Saksi dünastia)

 Konradinid 

 Konrad I (982–997)
 Hermann II (997–1003)
 Hermann III (1003–1012)

 Babenbergid 

 Ernst I (1012–1015)
 Ernst II (1015–1030)
 Hermann IV (1030–1038)

 Eri perekonnad 

 Heinrich I (1038–1045, Saali dünastia), roomlaste kuningas aastast 1039 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1046
 Otto II (1045–1048, Ezzonite dünastia)
 Otto III (1048–1057, Schweinfurtid)
 Rudolf I (1057–1079, Rheinfeldenid)
 Berthold I (1079–1090, Rheinfeldenid)
 Berthold II (1092–1098, Zähringenid)

 Hohenstaufenid 

 Friedrich I (1079–1105)
 Friedrich II (1105–1147)
 Friedrich III (1147–1152), roomlaste kuningas aastast 1152 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1155
 Friedrich IV (1152–1167)
 Friedrich V (1167–1170)
 Friedrich VI (1170–1191)
 Konrad II (1191–1196)
 Philipp I (1196–1208), kuningas aastast 1198

 Welfid 

 Otto IV (1208–1212), roomlaste kuningas aastast 1208 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1209

 Hohenstaufenid 

 Friedrich VII (1212–1216), roomlaste kuningas aastast 1212 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1220
 Henry II (1216–1235), kuningas aastast 1220
 Konrad III (1235–1254), kuningas aastast 1237
 Konrad IV (Konradin) (1254–1268), ka Sitsiilia ja Jeruusalemma kuningas

 Habsburgid (1289–1313) 

 Rudolf II (1289–90)
 Johann (1290–1313)

 Järglasriigid 

13. sajandil lagunes Švaabimaa hertsogkond arvukateks väikeriikideks. Mõned kõige tähtsamad vahetud järglasriigid:

 Augsburgi piiskopkond
 Churi piiskopkond
 Konstanzi piiskopkond
 Strasbourgi piiskopkond
 Tecki hertsogkond (Württembergile)
 Burgau markkrahvkond (Austriale)
 Hochbergi markkrahvkond 
 Klettgau maakrahvkond
 Alam-Elsassi maakrahvkond 
 Sundgau maakrahvkond (Austriale)
 Thurgau maakrahvkond (Austriale)
 Tübingeni pfaltskrahvkond (Württembergile)
 Disentise riigiklooster
 Murbachi klooster
 St. Blasieni klooster
Sankt Galleni klooster Bregenzi krahvkond (Austriale)
 Freiburgi krahvkond (Austriale)
 Fürstenbergi krahvkond
 Giengeni krahvkond
 Heiligenbergi krahvkond
 Hohenbergi krahvkond (Austriale)
 Kirchbergi krahvkond
 Marstetteni krahvkond
 Nellenburgi krahvkond
 Oettingeni krahvkond
 Pfirti krahvkond (Austriale)
 Sulzi krahvkond (Württembergile)
 Werdenbergi krahvkond
 Württembergi krahvkond
 Zollerni krahvkond

Järgneva sajandi jooksul omandati mitmed nendest riikidest Württembergi või Austria poolt, nagu eespool märgitud.