Aed-roolind

pisi
Aed-roolind (Acrocephalus dumetorum) on roolindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Aed-roolind pesitseb ka Eestis.

 Välimus 
Aed-roolind on saleda keha, lühikeste tiibade ja pika nokaga väike värvuline. 

Kehavärvus selja ja tiibade pealt on kakaopruun, kõhualune heledam beež ja kurgualune valge. Silmapiirkonda läbib helebeežikas triip. Linnu kehapikkus on 12–14 cm, kaal 8–16 g.

 Pesitsemine 
Aed-roolinnud saabuvad Eestisse mai teises pooles ja laulavad öösiti, kuni 6. ja 12. juuni vahel nende laul tasapisi vaibub. Aed-roolind eelistab pesitseda ja laulda aedades, põõsastes, kraavides või tee ääres, põllu ääres – üldiselt paikades, kus on kõrge rohi. Tihti ronivad ja laulavad kõrte peal.  

Pesaehitusel kasutavad nad taimset materjali ja ämblikuvõrke, põimides need kuplikujuliselt kokku. Pesa asub maast 20–60 cm kõrgusel. Aed-roolind muneb 3–6 muna, mida haub põhiliselt emaslind. Haudeperiood kestab 12–13 päeva. Tibusid toidavad nii isas- kui ka emaslind. Pojad lahkuvad pesast 11–13 päeva vanuselt ning vanemate hoole all on nad seejärel 10–22 päeva. Kui poegade eest hoolitsemise aeg on läbi, otsib isaslind uue emase. .

 Laul 
Aed-roolinnud on meisterlikud lauljad, kes kasutavad väga mitmekesiseid meloodiaid, rütme ja teevad rohkelt eri liiki lindude hääli. Nende laulus võib kuulda näiteks piiritaja, pääsukese, sinitihase, rasvatihase, kivitäksi, kaldapääsukese, haki, aed-lepalinnu, musträsta, laulurästa jäljendamist. Nad kasutavad nii teiste lindude laulu kui ka hoiatushüüdusid.

Nad alustavad laulmist kella 23 ja kesköö vahel ning laulavad peaaegu lakkamatult hommikuni välja. Tunduvalt vähem võib neid laulmas kuulda päeval. Päeval laulavad üldiselt paariliseta isaslinnud. Mõned isendid, kes on jäänud paariliseta, võivad laulda juulini välja. Lauldes liiguvad linnud põõsalt põõsale. Aed-roolindu on võimalik ka vilistamisega laulma meelitada. 

Laulus korrutab lind üldjuhul iga "salmi" 5–40 sekundi jooksul, enne kui alustab järgmise lõiguga. Laulus esineb palju korduvaid täksatusi ja klikkivaid helisid, mis aitavad justkui rütmi hoida. Tavalised on ka vilede ja kellukeste kõlaga helid. Igal isendil on oma tihedamini esinevad rütmid ja häälitsused, mille järgi on pikemat aega hoolega kuulates võimalik neid eristada. Näiteks võib üks isend kasutada tunduvalt rohkem "viido", "niiduvee" või kolmekõlalisi "vii-dee-doo" või "tuu-dee-dii" sarnaseid hääli kui teine.

Kogu laulu vältel jääb aed-roolinnu laulumuster ja asukoht enamjaolt samaks. Aeg-ajalt võib lind laulmise vahel 500 meetri kuni 1,5 km ulatuses liikuda. 

Võrreldes eri aastate helisalvestisi, on võimalik sama laulev isend ka järgneval aastal ära tunda.

Viited

 Välislingid 


Kategooria:Eesti värvulised

Kategooria:Roolindlased