Suurkoovitaja

Suurkoovitaja (Numenius arquata) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Rahvapärased nimetused on kõvernokk, koovi ja koovitaja.

 Alamliigid 
Liigil on kolm alamliiki:

 N. a. arquata (Linnaeus, 1758) – Põhja-, Lääne- ja Kesk-Euroopas

 N. a. orientalis (Brehm, 1831) – Lääne-Siberist Mandžuuriani

 N. a. suschkini (Neumann, 1929) – Lääne-Kasahstanist Edela-Siberini

 Välimus 
Suurkoovitaja on 36–41 cm pikk. Tiibade siruulatus on 80–92 cm. Kaalub 255–360 g.

Ülapool on pruunikashall, päranipuala ja kaenlasulestik on valged. Tumepruun nokk on pikk ja allapoole kõver. Jalad on pikad ja sinakashallid. Sarnaneb välimuselt väikekoovitajaga, kuid suurkoovitaja on suurem ja tema lagipea on ühevärvuseline. Emaslind on suurem ja pikema nokaga.

 Levik 
Suurkoovitaja levila ulatub Briti saartest Mandžuuriani. Talvituvad Vahemere ääres, Aafrikas, Lähis-Idas, Lõuna-Aasias, Ida-Hiinas, Lõuna-Jaapanis, Filipiinidel ja Sunda saartel.

Eestis on ta üldlevinud väikesearvuline haudelind. Eestisse saabub ta märtsis-aprillis.

Pesitsevad rabades, nõmmedel, aasadel ja padurates. Talvel elavad lahtede, estuaaride, järvede ja jõgede ääres.

 Toitumine 
Toituvad rõngussidest, lülijalgsetest, limustest, marjadest ja seementest. Vahel söövad ka väikseid kalu, kahepaikseid, sisalikke, noori linde ja väikseid närilisi. Võivad tervelt alla neelata 20–25 mm pikkuseid krabisid.

Otsivad toitu mudast või niiskest mullast. Mõned on talvitusalal territoriaalsed, teised toituvad parvedes. Vahel varastavad toitu liigikaaslastelt või teistelt kahlajatelt.

 Pesitsemine 
Pesa asub maapinnal 20–30 cm kõrguses rohus. Et pesa asukohta varjata, maandub suurkoovitaja kaugel ja kõnnib pesani. Ühel ruutkilomeetril pesitseb kuni 10 paari. Suurkoovitajad on väga paigatruud.

Emaslinnud munevad aprilli lõpust juuli alguseni. Kurnas on neli muna mõõtmetega 68 × 47 mm. Muna kaalub 76 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 27–29 päeva. Kumbki vanalind istub pesal 2–3 tundi järjest. Pojad saavad lennuvõimeliseks 32–38 päeva vanuselt.

 Eluiga 
Suurkoovitaja võib elada 32-aastaseks.

 Looduslikud vaenlased 
Suurkoovitaja mune ja poegi söövad rebased ja varesed. Ohuks on ka tuuletallajad, kuid vahel pesitsevad suurkoovitajad tuuletallajate pesade lähedal, sest seal on teisi kiskjaid vähem.

 Viited 

Välislingid



Olav Renno, Meie suurim kahlaja, Postimees, 1. juuni 2017

Kategooria:Kurvitslased
Kategooria:Eesti kurvitsalised