Anna kihelkond

Anna kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Annen) oli kihelkond Järvamaal ja Eestimaa kubermangu Järva kreisis. Selle pindala oli umbes 161 km².
400px|pisi|Eestimaa kubermangu Järva kreis. Ludwig August Mellin, "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798

 Piirkonna ajalugu 
Kihelkond moodustati 17. sajandi algul, varem kuulus enamik selle alasid Peetri kihelkonna koosseisu.Anna kihelkond "Eesti mõisaportaalis" (vaadatud 30. september 2012)

Alates 1738. aastast oli Paide ja Anna kirikus ühine pastor ning  Anna ja Paide kihelkondade piirkonda nimetati Paide ja Anna kihelkonnaks, Paide-Anna kihelkonnaks.

 Anna kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes seitse mõisat: üks kirikumõis, kaks rüütlimõisast peamõisat koos kahe kõrvalmõisaga ning kaks poolmõisat. Lisaks veel kolm karjamõisat.
 Anna kirikumõis (Pastorat Annen)
 Eivere (Eyefer) rüütlimõis ja Leedu karjamõis
 Korba (Korba) poolmõis, varasem Viisu kõrvalmõis
 Ojataguse (Wannamois, Oientacken), Purdi kõrvalmõis
 Pikaküla (Pitkaküll), Purdi kõrvalmõis
 Puiatu (Pojato), Purdi kõrvalmõis poolmõisa staatuses
 Purdi (Noistfer) rüütlimõis ja Mustla kõrvalmõis, Ojataguse kõrvalmõis, Võõbu kõrvalmõis, Naudja karjamõis, Saare karjamõis, Tänijala karjamõis.

 Anna kihelkonna vallad 
 Anna vald (1916–)
 Eivere vald (1866–1892)
 Purdi vald (1866–1916)

 Anna kihelkonna kalmistud 
 Anna kalmistu
 Anna kirikuaed
 Purdi mõisa kalmistu

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Tänapäeval jäävad kihelkonna alad Järvamaa koosseisu, moodustades Paide linna põhjapoolse osa.

 Viited 

 Kirjandus 
 "Kilde Anna kihelkonnast" koost. Elle Näppo (2008)


 Hilda Kõrge. "Ajalooline traditsioon Paide ja Anna kihelkondadest 1930. a". Eesti Kirjandusmuuseum. 2008

 Välislingid 
 Anna kihelkond Eesti Entsüklopeedia
 Anna kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Kategooria:Järvamaa kihelkonnad