Tallinna Vangla

Tallinna Vangla on vanglaasutus Justiitsministeeriumi valitsemisalas.

pisi|Tallinna vana vangla ala välispiir Magasini tänaval

Tallinna uus vangla valmis sügisel 2018. Vangid toimetati Tallinna vanast vanglast uude vanglasse detsembris 2018. Seejärel suleti Tallinna vana vangla ning Riigi Kinnisvara andis Magasini tänava kompleksi Eesti jõustruktuuridele õppuste läbiviimiseks.

Riigi Kinnisvara AS (RKAS) plaanis pärast lammutus- ja koristustöid Tallinna vana vangla kinnistu 2022. aastal müüki panna.https://www.err.ee/1608205342/riik-plaanib-tallinna-vangla-vana-kinnistu-uuel-aastal-muuki-panna Riik plaanib Tallinna vangla vana kinnistu uuel aastal müüki panna] err.ee, 8. mai 2021

2025. aasta mais alustati Magasini tänava hoonestuse lammutustöid, et teha ettevalmistusi uue elamu- ja ärihoonete rajamiseks.

 Vangla direktorid 
 ...–1999 Vassili Romanenko
 1999–2001 Ülo KabruskaTallinna vangla direktor suri äkksurma
 2002–2006 Toomas MalvaToomas Malva sai Tallinna Vangla direktoriks
 2007–2011 Erki Osolainen
 2011–2014 Rait Kuuse
 2014–2016 Kaimar KaruaukTallinna Vangla uus direktor on Kaimar Karuauk. www.delfi.ee, 14. aprill 2014
 2017–2018 Hannes Liivak

 Ajalugu 
Vangla Magasini tänaval sai alguse aastatel 1944–1949 töötanud sõjavangilaagrist ja kuni 1990. aastateni töötanud poolkinnise režiimiga kolooniast nr 5.
 JUM-422/5 
1990. aastal oli vanglas 800 kinnipeetavat.Poliitilised arreteerimises Eestis 1944–1988, nr 3. Memento. Tallinn 2005. Lk 296.

 PTK nr 5 
pisi|Magasini 35
Kinnipidamisasutuse nimetus muudeti Eesti NSV Siseministeeriumi 17. mai 1990. aasta käskkirjaga nr 67, Parandusliku Töö Koloonia nr 5, moodustati Parandusliku Töö Valitsuse baasil Kohtuotsuste Täitmise Amet.

 Tallinna vangla 
Riikliku Kinnipidamiskohtade Ameti peadirektori 3. mai 1994. aasta käskkirjaga nr 81 nimetati kinnipidamisasutused vanglateks. 1990. aastate keskpaigas renoveeriti kaks endist tööstushoonet kambervangla hooneteks ja moodustati kaks eelvangistusosakonda.

1996. aastal kinnitati vanglateenistuse arengukava, millega nähti ette ehitada nüüdisaegsed piirkondlikud vanglad Ida-Viru-, Tartu- ja Harjumaal ning uus vanglate haigla. Uusi vanglaid on vaja selleks, et muuta vanglad kohast, kus inimesi lihtsalt teatud aeg kinni hoitakse, kohaks, kus vangidega tehakse sihipärast tööd, et nad vabadusse naasmise järele oskaksid seaduskuulekalt toime tulla. Selline eesmärk sätestati ka Riigikogus vastu võetud "Kriminaalpoliitika arengusuundades aastani 2010".

Analüüs aga näitas, et riigi kriminaalpoliitika eesmärke ei ole võimalik saavutada, kui piirduda Tallinna vanglas pelga värskendamisega, sest kinnistu on liiga väike ja asub Tallinna kesklinnas. Sestap otsustati ehitada uus tänapäevane vangla.

Esialgu plaaniti ehitada uus vangla Maardu linna endise keemiakombinaadi territooriumile, aga see jäi ära naabruses asunud ettevõtte Vopak E.O.S. vastuseisu tõttu.

2003. aastal liideti Tallinna Vanglaga Keskvangla, sest 2000. aastateks olid kinnipidamistingimused muutunud seal vastuvõetamatuks. Osa vange viidi üle vastvalminud Tartu Vanglasse, osa Tallinna Vanglasse (sellest tulenevalt peetakse Tallinna Vangla algusajaks Keskvangla avamise aastat 1919).

2004. aastal liideti Tallinna vanglaga Maardu vangla, kuhu paigutati endises Keskvanglas paiknenud Vanglate keskhaigla ja moodustati Tallinna vangla tervishoiuosakond, kus osutati ka statsionaarse ravi teenust.

Uuele vanglale sobiv koht leiti Rae vallas Soodevahe ja Koplimetsa külas ning 8. juulil 2011 algatas Rae vallavolikogu detailplaneeringu, et rajada seal 50 hektarile uue Tallinna vangla hooned.

Pärast Harku ja Murru vangla liitmist Tallinna vanglaga paiknesid 1. juunist 2016 vanas Tallinna vanglas ka naisvangid, kelle tarbeks oli kohandatud eraldi hoone – viies üksus.

 Vaata ka 
 Tallinna uus vangla

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Veerenni
Kategooria:Tallinna vanglad
Kategooria:Tallinna ajalugu