Haida

Haidak, setupäraselt Haida, on Krasnojarski krais Partizanski rajoonis asuv setu küla.

Haida küla on kolmekilomeetrine ridaküla, mis asub Sajaanide eelmäestikus, Krasnojarskist 150 kilomeetrit idas. Külatee keskpaigas on külaklubi ja setu muuseumitare. Klubi on ehitatud kunagise kiriku kohale, mis suleti 1930. aastatel, oli seejärel aastakümneid kasutusel viljahoidlana ning lõpuks 1970. aastatel lammutati.Vahur Laiapea. "Siberi Setude müstiline maailm". Päevaleht, 18. juuli 2012

 Ajalugu 

Aastatel 1893–1914 rändas Setumaalt Siberisse tuhandeid vabatahtlike ümberasujaid, kes lootsid seal maad saada. Väljarändajate täpset arvu pole teada, aga 1920. aastal elas Krasnojarski ümbruskonnas 9300 eestlast, kellest 5000 pidasid end setuks. Mõnekümne aasta jooksul asustasid setud Siberis Setumaast kordades suurema maa-ala. Nende keskuseks sai Haida küla, mida isekeskis kutsuti Siberi Setomaa pealinnaks. Kuigi setud ja eestlased elasid Haida ümbruses kõrvuti, omavahel esimese põlvkonna väljarändajad ei abiellunud. Eestlaste suhteliselt vähese arvu tõttu muutusid segaabielud hiljem siiski tavaliseks. Venelastele eelistasid nii setud kui eestlased pigem omavahel paari heita.Jaanus Piirsalu. "Imesta või oimetuks – setu küla ja keel keset Siberit". Päevaleht, 16. märts 2007

Aastate 1937–1938 massirepressioonide käigus arreteeritud meestest jäid ellu vaid üksikud. Teine maailmasõda ja järgnevad aastad mõjusid külaelule laastavalt. 1960. aastatel küla kosus veidi, kui kohalik sovhoos sai jalad alla. 1990. aastatel alanud sotsiaalmajanduslike muutuste käigus on allakäik jätkunud, seda peamiselt noorte lahkumise tõttu linna.

 Rahvastik 
2010. aasta seisuga on Haida külla sisse kirjutatud 192 inimest, ehkki tegelikke püsielanikke on mõnikümmend vähem. Umbes 80% elanikest peab ennast setuks. Setu keelt valdab vaid vanem põlvkond, kes omavahelises suhtluses eelistavad seda vene keelele. 40-aastastest nooremate seas setu keele oskajaid enam ei ole. Eesti kirjakeelt ei osata. Viimase saja aasta jooksul on kohalikku keelde laenatud palju uusi sõnu vene keelest, millega tähistatakse pärast 19. sajandit kasutusele tulnud mõisteid.

 Haridus ja kultuur 
Suurem osa külaelanikest on naispensionärid. Noori ja lapsi on vähe, mistõttu külakooli ähvardab õpilaste arvu vähenemise tõttu sulgemine. 2007. aastal õppis koolis 27 enamasti setu päritolu last, keda õpetas 8 õpetajat. Kool asub kolmes tares, millest ühes asub muuseum ja mõned klassiruumid, teises klassiruumid ja kolmandas, veidi sügavamaks kaevatus, võimla. 2001. aastal asutatudAnu Korb. "Välitööd rahvuskaaslaste juures Krasnojarski Krais". Mäetagused 40. 2008. Lk 87 muuseumi on kogutud riideid, vanu tarbeesemeid ja fotosid. Muuseumi kogud pole eriti suured, sest 1990. aastatel Eesti Rahva Muuseumi korraldatud ekspeditsioonide käigus viidi enamik Siberi setudel säilinud vanavara Eestisse. 2005. aastal asutati Haida laste folklooriansambel Kullõrkukk (Куллэрь Кук).

 Vaata ka 
 Semmeni Olli

 Viited 

Kategooria:Väliseesti külad
Kategooria:Krasnojarski krai külad
Kategooria:Seto kultuur