Väike-kirjurähn

Väike-kirjurähn (Dryobates minor) on kirjurähni perekonda rähnlaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Rahvapärased nimetused on väike rähn, väike rui, hähn, tikk, tikas, puutikka, kirev rähn, verev rähn, kirju rähn, kirirähn, kirju tikas, kiritikk, haar, häär.

Välimus
Väike-kirjurähn on 14–16 cm pikk. Kaalub 16–26 g.

Väike-kirjurähni sulestik on musta-valgekirju. Selg on valge ja tumedama kirjaga. Isaslinnu pealagi on punane, emaslinnul määrdunudvalge. Sarnaneb kolmvarvas-rähniga, kuid kolmvarvas-rähni pealagi on kuldkollane või hõbevalge.

Alamliigid ja levila
Liigil on 13 alamliiki:
 D. m. amurensis (Buturlin, 1908) – Kirde-Hiinas, Siberis, Korea poolsaarel ja Hokkaidōl
 D. m. buturlini Hartert, 1912 – Lõuna-Euroopas
 D. m. colchicus (Buturlin, 1908) – Kaukasuse mäestikus ja Lõuna-Kaukaasias
 D. m. comminutus (Hartert, 1907) – Inglismaal ja Walesis
 D. m. danfordi (Hargitt, 1883) – Kreekas ja Türgis
 D. m. hortorum (Brehm, 1831) – Kesk-Euroopas
 D. m. hyrcanus (Zarudnõi ja Bilkevitš) – Põhja-Iraanis
 D. m. immaculatus (Stejneger, 1884) – Anadõri jõest Kamtšatkani
 D. m. kamtschatkensis (Malherbe, 1860) – Uurali mäestikust Ohhoota mereni
 D. m. ledouci (Malherbe, 1855) – Loode-Aafrikas
 D. m. minor (Linnaeus, 1758) – Skandinaaviast ja Ida-Poolast Uurali mäestikuni
 D. m. morgani (Zarudnõi ja Loudon, 1904) – Edela-Iraanis
 D. m. quadrifasciatus (Radde, 1884) – Kagu-Aserbaidžaanis

Eestis on ta üldlevinud väikesearvuline haudelind.

Elavad parasvöötme lehtmetsades, tavaliselt järvede ja jõgede ääres. Vahel ka parkides ja aedades. Põhja-Aafrikas elavad ainult korgitammemetsades. Euroopas elavad tavaliselt kuni 850 m kõrgusel merepinnast, paiguti kuni 1260 m kõrgusel. Kaukasuses elavad kuni 2000 m, Altai mäestikus 1700 m, Mongoolias 1400 m ja Põhja-Aafrikas kuni 1300 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad peamiselt putukatest. Suvel toituvad peamiselt röövikutest, lehetäidest, sipelgatest, mardikatest ja kahetiivalistest. Talvel söövad puukoore all elavaid putukaid ja vastseid. Vahel söövad ka puuvilju, marju ja seemneid. Otsivad toitu üksi.

Pesitsemine
Pesitsevad 0,4–20 m kõrgusel 10–18 cm sügavuses puuõõnsuses. Õõnsuse teevad vanalinnud koos ja neil kulub selleks 2–4 nädalat.

Emaslinnud munevad aprillist mai keskpaigani, põhja pool ka juunis. Kurnas on 5–6 muna, mida hauvad mõlemad vanemad 10–12 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 18–21 päeva vanuselt.

pisi|Väike-kirjurähni munad.

 Viited 

 Välislingid 



Kategooria:Rähnlased
Kategooria:Eesti linnud