Marju Kõivupuu

Marju Kõivupuu (sündinud 14. novembril 1960 Võrumaal Mäepõrus) on eesti filoloog, kultuuriloolane, kirjanik ja folklorist.  

 Haridustee 
Marju Kõivupuu on sündinud Mäepõru külas Võrumaal. Tänu oma päritolule valdab ta soravalt võru keelt.   1976. aastal lõpetas ta Valga 1. Keskkoolis 8. klassi ja 1979. aastal Tartu 5. Keskkooli bioloogia-geograafia süvaõppega klassi. 1986. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina.  

Aastatel 1990–1993 õppis ta Tartu Ülikoolis aspirantuuris ning aastatel 1995–1999 Eesti Põllumajandusülikoolis doktorantuuris. 2002. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis doktoritöö surmakultuuri suundumustest Võrumaa matusekombestiku näitel. 

 Töökäik 
 2017–... Tallinna Ülikool, humanitaarteaduste instituut, maastiku ja kultuuri keskus, vanemteadur, hiljem dotsent
 2007–2017 Tallinna Ülikool, Eesti Humanitaarinstituut, vanemteadur
 2005–2007 Tartu Ülikool, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, dotsent
 2003–2004 Tallinna Pedagoogikaülikool, filoloogiateaduskond, eesti filoloogia osakond, eesti kirjanduse õppetool, dotsent

Ta on Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi maastiku ja kultuuri keskuse vanemteadur. Lisaks loengute pidamisele tegeleb ta teadustöö ja lõputööde juhendamisega. 

Ta on pidanud erialaseid loenguid ka tele- ja raadiosaadetes ning kuulub Vikerraadio mälumängusaate "Mnemoturniir" võistkonda. On avaldanud eri teemadel artikleid nii Õhtulehes, Postimehes kui ka Maalehes.

Kõivupuu oli üks 2017. aasta suvel toimunud XII noorte tantsupeo teema idee "Koit ja Hämarik" autoreid. Võitis tantsupeo ideekavandi konkursi Margus Toomla, Meelis Kompuse, Maian Kärmase ja Rasmus Puuri koosloomes sündinud tööga. 

Uurimishuvidena on esile toonud inimese ja looduse/maastiku suhted ning kultuuripärandid. Lisaks tegeleb surmakultuuri ja rahvameditsiini uurimisega.

29. septembril 2023 esitas Tallinna Ülikooli rektoraat Marju Kõivupuu Eesti Teaduste Akadeemia juhatusele akadeemikukandidaadiks Kolmele akadeemikukohale kandideerib 12 teadlast, Postimees, 11. oktoober 2023 etnoloogia ja folkloristikavaldkonnas. Rektoraat märkis, et Kõivupuul on väljapaistvaid saavutusi nii uurimis- ja arendustöös kui ka oma uurimissuuna populariseerimisel. Samuti on ta on andnud tähelepanuväärse panuse Eesti vaimukultuuri arengusse ja olnud rahvusteaduste eestkõneleja. Oma valdkonna põhjaliku tundjana on Kõivupuul potentsiaali panustada igakülgselt folkloristika ja etnoloogia arengusse nii kohalikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. 

Teaduskorralduslik tegevus 
 2016–... Muinsuskaitseameti juurde moodustatud ajalooliste looduslike pühapaikade eksperdinõukogu esimees
 2015–... ajakirja Mäetagused (1.2) toimetuskolleegiumi liige
 2014–... kultuuriministeeriumi juurde moodustatud muuseumide tegevustoetuse komisjoni liige
 2014–... Võru Instituudi teadusnõukogu liige
 2013–... ajakirja Studia Vernacula toimetuskolleegiumi liige
 2013–... Muinsuskaitseameti juurde moodustatud ajalooliste looduslike pühapaikade eksperdinõukogu liige
 2012–… vaimse kultuuripärandi nõukogu liige
 2011–... Akadeemilise Rahvaluule Seltsi folkloristi aastapreemia määramise komisjoni liige
 2011–... riigi kultuuripreemiate komisjoni liige
 2011–... Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali nõukogu liige
 2010–... sarja "Tänapäeva folkloorist" toimetuskolleegiumi liige
 2010–... kultuuriteooria tippkeskuse doktorikooli komisjoni liige
 2009–... Kutsekoja Kutsekvalifikatsiooni Sihtasutuse kultuuri kutsenõukogu liige
 2009–... TLÜ humanitaarteaduste valdkonnanõukogu liige
 2009–... kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste osakonna programmi "Vana Võrumaa kultuuriprogramm 2010–2013" koostajate komisjoni liige
 2008–... TLÜ senati õppekomisjoni liige
 2004–... TLÜ humanitaarteaduste doktorikooli nõukogu liige
 2004–... Eesti Rahvuskultuuri Fondi alla kuuluva O. ja E. Looritsa mälestusfondi nõukogu liige
 2004–... Rahvusvahelise Rahvajutu-uurijate Seltsi liige
 1999–... Akadeemilise Teoloogia Seltsi liige
 1988–... Võru Seltsi VKKF liige
 1985–... Emakeele Seltsi liige
 1985–... Akadeemilise Rahvaluule Seltsi liige
 2017−2018 Euroopa kultuuripärandi aasta (2018) Eesti juhtkomitee liige
 2017−2022 vaimse kultuuripärandi nõukogu liige
 2014−2017 Vana-Võromaa kultuuriprogrammi nõukogu liige
 2013−2013 kultuuripärandi aasta (2013) pärandisaadik
 2013−2015 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali nõukogu esimees
 2011−2016 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali nõukogu liige
 2011−2014 riigi kultuuripreemiate komisjoni liige
 2010–2013 programmi "Vana Võromaa kultuuriprogramm" nõukogu liige
 2009–2013 riikliku programmi "Eesti keel ja kultuurimälu (2009–2013)" juhtkomitee liige
 2007–2009 riikliku programmi "Eesti keel ja rahvuslik mälu (2004–2008)" jätkuprogrammi "Eesti keel ja kultuurimälu (2009–2013)" ettevalmistava töörühma liige
 2004–2008 riikliku programmi "Eesti keel ja rahvuslik mälu" juhtkomitee liige
 2004–2004 TPÜ filoloogiateaduskonna dekaan
 2003–2005 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali nõukogu liige
 2003–2005 2005. aastal Eestis toimunud 15. ISFNR-i kongressi korraldustoimkonna liige
 2003–2004 Tallinnas toimunud 4. soome-ugri rahvaste maailmakongressi korralduskomitee liige
 2002–2004 TPÜ eesti filoloogia osakonna juhataja

Loometöö
 Arvukate kultuuri- ja folklooriteemaliste tele- ja raadiosaadete (kaas)autor ja konsultant 
 Koostöös Eesti Rohelise Liikumisega fotonäitus "Ristipuud" Lõuna-Eesti maastikul (2006) 
 Korraldanud kolm Kaika suveülikooli (1992 Kuutsil, 1998 Põlgastes, 2012 Harglas) 

 Raamatud 
 "Hinged puhkavad puudes" (2009)
 "101 Eesti pühapaika" (2011)
 "Igal hädal oma arst, igal tõvel ise tohter. Sissevaade Eesti rahvameditsiini" (2013)
 "Eestlase eluring" (2015)
 "Estonian Heritage" (2017, ilmunud inglise keeles, kaasautor Riin Alatalu)
 "Loomad eestlaste elus ja folklooris" (2017)
 "Pärimusaabits lastele ja suurtele" (2018)
 "Eesti mütoloogia algajale" (2023) Tänapäev, ISBN 9789916173329
 "Aastaringi jutukera" (2024) Varrak, ISBN 9789985361757

Tunnustus
 1996 – J. von Uexkülli asutatud Eesti Taassünni auhind (kollektiivselt Võru Keele ja Kultuuri Fondile)
 1995 – Eesti Vabariigi presidendi peapreemia rahvaluule kogumise eest
 2004 – Tallinna Pedagoogikaülikooli parim monograafia
 2007 – ajakirja Akadeemia Naturalia aastaauhind artikli "Haigus kui staatusesümbol: traditsioon, lähiminevik ja tänapäev" eest
 2010 – Tallinna Ülikooli parim monograafia "Hinged puhkavad puudes" (Huma 2009)
 2011 – Maavalla Koja tänukiri ristipuude uurimise, tutvustamise ja kaitsmise eest
 2012 – "101 Eesti pühapaika" – 2011. aasta parim eesti autori teatmeteos
 2012 – "101 Eesti pühapaika" – Tallinna Ülikooli 2011. aasta parim teatmeteos
 2012 – Maavalla Koja aunimetus "Hiie sõber 10225"
 2013 – aasta kodanik
 2014 – Valgetähe V klassi teenetemärk
 2016 – TLÜ parim monograafia "Eestlase eluring" (Varrak 2015)
 2017 – Oskar Kallase auhind märkimisväärse panuse eest Eesti kultuuriloosse
 2019 – Rukkiräägu kultuuriauhind
 2019 – Eerik Kumari looduskaitsepreemia 
 2021 – Muinsuskaitseameti aastapreemia (pärandi tutvustaja) 
 2025 – Eesti folkloristika aastapreemia

Isiklikku
Kõivupuul on kaks poega: Kaarel Kõivupuu (sündinud 1987) ja Martin Onoper (sündinud 2000).

Viited

Välislingid

Toidublogi: Marju Kõivupuu, Eesti Ekspress, 19. juuli 2017

Kategooria:Eesti folkloristid
Kategooria:Eesti filoloogid
Kategooria:Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna vilistlased
Kategooria:Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Rahvaluule kogumispreemia laureaadid
Kategooria:Aasta kodanikud
Kategooria:Sündinud 1960
Kategooria:Võrukesed