Riia kreis

Riia kreis ehk Riia maakond (saksa keeles Kreis Riga, läti keeles Rīgas apriņķis, vene keeles Рижский уезд) oli haldusüksus Üle-Väina hertsogkonnas (1566−1582), Rootsi Läänemereprovintside Liivimaa kindralkubermangus (1629−1721), Venemaa keisririigi Riia kubermangus (1721−1783), Riia asehaldurkonnas (1783−1796) ja Liivimaa kubermangus (aastast 1888; Riia-Volmari kaksikkreis 1796−1888), Läti Vabariigis (1918−1940), Läti NSV-s (1919, 1940−1941 ja 1944−1949) ja Läti kindralkomissariaadis (1941−1944).

Riia kreis piirnes kirdes Volmari kreisi, idas Võnnu kreisi, kagus Kuramaa kubermangu Jaunjelgava kreisi, kagus Bauska kreisi, loodes Dobele kreisi ja idas Tukumsi kreisiga.

 Territoorium
 Rootsi aeg 
Rootsiaegses Riia kreisis olid järgmised kihelkonnad:Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland (1843), seite 11

 Riia kubermang 
Riia kubermangus (1713–1783) kuulusid kreisi Riia linn, Riia lossi eeslinn, Riia linnasaras, ja järgmised kroonukihelkonnad:

1740. aastast jagati Riia kubermangu Riia kreis 2 maakohtu ja praostkonna osaks (saksa k. Theil): 
1. osa: 1) Volmari; 2) Ādaži koos Carnikavaga; 3) Skulte ja Liepupe; 4) Krimulda; 5) Daugavgrīva; 6) Lēdurga-Turaida; 7) Sigulda; 8) Mālpils; 9) Ropaži ja Allaži-Vangaži; 10) Üksküla-Salaspilsi; 11) Lielvārde ja Lieljumprava 12) Suntaži kihelkond
2. osa: 1) Astijärve; 2) Ēvele; 3) Rubene; 4) Straupe; 5) Umurga; 6) Lemsalu ja St Catharina; 7) Salatsi; 8) Väike-Salatsi; 9) Aloja; 10) Dikļi; 11) Matīši; 12) Ruhja; 13) Härgmäe; 14) Luke kihelkond ja ValgaKarl E. Napiersky,  "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 12-13 .
pisi|Riia kreis 1783. aasta kaardil
1765. aastal kuulusid Riia kreisi:  Riia lossi eeslinn ja Akmeņsala, Daugavgrīva, Ādaži, Dole, Salaspilsi, Ikšķile, Ropaži, Lielvārde, Suntaži, Mālpilsi, Allaži, Sigulda, Krimulda, Lēdurga, Liepupe, Matīši kihelkond, Straupe, Umurga, Limbaži, Salatsi, Aloja, Dikļi, Rubene, Valmiera, Astijärve, Ēvele, Skulte, Mazsalaca, Rūjiena, Härgmäe, Luke kihelkond.

 Riia asehaldurkond 

Riia asehaldurkonnas (1783–1796) koosnes kreis järgmistest kihelkondadest:

Kuramaa hertsogiriigi hertsog Peter von Biron loovutas kaubanduslepingu alusel 1783. aastal maa-alad Daugava jõe läänekaldal Sloka järveni (Bolderāja, Dole, Olaine, Katlakalns) Venemaa keisririigile.

 Liivimaa kubermang 
pisi|400px|Liivimaa kubermangu Riia kreis. Ludwig August Mellin, "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798

Kreisilinn oli Riia.

Kreisi kuulusid linnad: kubermangulinn Riia (saksa keeles Riga), Daugavgrīva (Dünamünde) Sloka (Schlock), kaks sillakohtu piirkonda, Riia praostkond ja 25 kihelkonda:
 Kubermangulinn Riia,
 Riia tsitadelli ümbrus ja eeslinnad,
 Riia linnasaras ehk Riia patrimoniaalpiirkond (saksa keeles Rigisches Stadt Patrimonialgebiet, läti Rīgas patrimoniālais apgabals)
 Biķernieku kihelkond (Kirchspiel Bickern)
 Katlakalna kihelkond (Kirchspiel Kattelkaln)
 Piņķi kihelkond (Kirchspiel Pinkenhof)
 Sala kihelkond (Kirchspiel Holmhof)
 Daugavgrīva kindlus (Die Festung Dünamünde).
 Sloka kaubaalev (Die Markflekken Schlok, läti keeles Sloka).
 Maakihelkonnad
 Ādaži kihelkond (Neuermühlen) (Kirchspiel Neuermühlen-Zarnikau),
 Aizkraukle kihelkond (Kirchspiel Ascheraden),
 Akmeņsala kihelkond (Kirchspiel Steinholm, Steenholm),
 Allaži kihelkond (Kirchspiel Allasch),
 Daugavgrīva kihelkond (Kirchspiel Dünamünde),
 Dole kihelkond (Kirchspiel Dahlen),
 Ikšķile kihelkond (Kirchspiel Uexküll),
 Jaunpilsi kihelkond (Kirchspiel Jürgensburg),
 Jumprava kihelkond (Kirchspiel Jungfernhof),
 Koknese kihelkond (Kirchspiel Kokenhusen),
 Krimulda kihelkond (Kirchspiel Kremon),
 Lielvārde kihelkond (Kirchspiel Lennewarden),
 Madliena kihelkond (Kirchspiel Sissegal),
 Mālpilsi kihelkond (Kirchspiel Lemburg),
 Nītaure kihelkond (Kirchspiel Nitau),
 Ropaži kihelkond (Kirchspiel Rodenpois),
 Salaspilsi kihelkond (Kirchspiel Kirchholm),
 Sigulda kihelkond (Kirchspiel Segewold)
 Skulte kihelkond (Kirchspiel Matthäi),
 Sloka kihelkond (Kirchspiel Schlok),
 Suntaži kihelkond (Kirchspiel Sunzel),
 Turaida-Lēdurga kihelkond (Kirchspiel Treiden-Loddiger).

 Riia-Volmari kaksikkreis 1796−1888 
Pärast Katariina II surma tühistas tema poeg keiser Paul I 1796. aastal asehalduskorralduse. 1783. aastal Riia kreisi aladest omaette kreisiks eraldatud Volmari liideti nüüd taas Riiaga Riia-Volmari kaksikkreisiks. Selline korraldus kehtis 1888. aastani, mil Riia ja Volmari eraldati omaette maakondadeks.

 Riia-Volmari kaksikkreisi sillakohturingkonnad 
Riia-Volmari kreisi kihelkonnad olid jaotatud kuueks sillakohtupiirkonnaks:
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Akmeņsala, Sloka, Daugavgrīva, Dole, Salaspilsi, Ikšķile, Lielvārde, Ādaži, Ropaži, Allaži kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Mālpilsi, Nītaure, Krimulda, Turaida, Skulte, Sigulda ja St. Peterskapelle (Pēterupe)
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Suntaži, Jaunpilsi, Madliena, Aizkraukle, Koknese kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Straupe, Umurga, Dikļi, Rubene, Volmari kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Limbaži, Liepupe, Salatsi, Aloja, Mazsalaca kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Matīši, Astijärve, Rūjiena kihelkond.

 Riia kreis 1888−1920 
1888. aastal jagati senine kakskikkreis kaheks: Riia ja Volmari said omaette maakondadeks.

1909. aastal oli kreisis kihelkondi 26:Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.

 Viited 

 Välislingid 






Kategooria:Liivimaa kindralkubermang

Kategooria:Liivimaa kubermang