August Palm

pisi
August Palm (20. veebruar 1902 Saue vald, Harjumaa – 2. aprill 1972 Elva) oli eesti kirjandusteadlane ja bibliograaf.Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Elulugu
August Palm oli talupidaja poeg ja Ille Palmi isa. 1918–1919 oli Vabadussõjas. Lõpetas 1921 Tallinna Õhtugümnaasiumi, 1937 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kirjanduse ja rahvaluule erialal, sh õppis 1929–1930 Helsingi Ülikoolis. Oli 1922–1923 kooliõpetaja Lüganusel, 1923 gümnaasiumiõpetaja Paides, 1924–1933 literaat Tartus, 1933–1940 õpetaja Tartu koolides, 1940 Õpetatud Eesti Seltsi teadussekretär, 1940–1944 ja 1957–1965 Eesti Kirjandusnuusemi bibliograafiaosakonna juhataja, 1944–1945 KM direktori asetäitja. 

Arreteeriti NKVD poolt 23. aprillil 1945, oli 1945–1947 poliitvang Vasalemma vangilaagris ja 1947–1951 Kemerovo oblastis Venemaal. Vabanenunult tegi 1951–1957 juhutöid Eestis. Rehabiliteeriti postuumselt 20. juunil 1990.

Teadustöö
Uurinud peamiselt eesti ärkamisaegset kirjandust, rahvusliku liikumise ajalugu (eriti Carl Robert Jakobsoni tegevust), A. H. Tammsaare ja Eduard Vilde loomingut, käsitlenud ka eesti memuaarkirjandust ja ajakirjanduslikku satiiri, soome kultuurilugu; kirjutanud arvukalt retsensioone, teinud tõlkeid (nendest olulisemad J. Aho "Kas mäletad" (1930), V. Tarkiainen "Aleksis Kivi" (1930), A. Kallio "Elias Lönnrot" (1934)). Tegi hinnatavat tööd KM-s jätkväljaande "Paar sammukest eesti kirjanduse uurimise teed" toimetajana ja bibliograafiaosakonna juhatajana, avardas eesti retrospektiivset rahvusbibliograafiat, arendas edasi eesti raamatuteadust (oli ka 1961 toimunud I raamatuteaduse konverentsi algataja). Aegumatu väärtusega on tema uurimistöö pseudonüümika ja anonüümika vallas (Tartu ja Tallinna raamatukogudes kasutatakse siiani tema 1961 valminud, kuid masinakirja jäänud uurimust "Eesti pseudonüümid"). Osales Eesti Kirjanduse Seltsi, AKÜ, ÕES-i ja muude organisatsioonide tegevuses. Üle 20 teaduspublikatsiooni, mitu monograafiat.

Teoseid
 Eesti esimene poliitiline näidend. Tartu, 1930
 Soome Kirjanduse Selts 1831–1931. Tartu, 1931
 Eesti Kirjanduse Selts 1907–1932. Tartu, 1932
 Ärkamisaja olustiku ja ideeproosa ning ajalooliste jutustiste osatähtsus rahva elus. // Raamatu osa Eesti arengus. Tartu, 1935
 Villem Reiman: saavutusterohke rahvuslik võitleja. Tartu, 1937
 Pseudonüüm meil ja mujal. Tartu, 1959
 A. H. Tammsaare: pildikogumik elust ja tööst (kaasautor L. Siimisker). Tallinn, 1978
 Trükisõna ja selle saladuste ümber. Tallinn, 1983.

Viited

Kirjandus
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 154
 Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, (1995), 394-395
 Eesti entsüklopeedia 7, 163
 Eesti entsüklopeedia 14, 354
 Emakeele Seltsi aastaraamat 18. Tallinn, 1972, 269–271
 KM arhiiv, f 24, n 1, s 56, 124
 Keel ja Kirjandus (1972) 6, 382–383

Välislingid



Kategooria:Eesti kirjandusteadlased
Kategooria:Eesti raamatuteadlased
Kategooria:Eesti õpetajad
Kategooria:Õpetatud Eesti Seltsi liikmed
Kategooria:Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Eesti represseeritud isikud
Kategooria:Sündinud 1902
Kategooria:Surnud 1972