Taani kuninga asehaldur

Taani kuninga asehaldur (ladina keeles Capitanei Revalienses ehk Capitanius domini regis et iudex in Reualia) oli 1219–1346 Taani kuninga valdustes valitsenud Taani kuninga esindaja ja kõrgem kohapealne võimukandjaks Eestimaa hertsogkonnas. Hertsogkond koosnes Harju- ja Virumaast (k.a. Alutaguse).

Toompea väikeses linnuses resideerivale kuninga asehaldurile (ladina keeles prefectusDanmarks Riges Breve : 1. række 7. bind : 1238-1249, af Herluf Nielsen (f. 1922), Niels Skyum-Nielsen et al. (1990), lk 32 või capitaneus, saksa k. hauptmann, taani k. hövetman, høvedsmand), allusid foogtid (advocatus, voget) ja kohtunikud, kellest suurema osa moodustasid Harju-Viru vasalkonna esindajad.
: 1202–1241 Valdemar II Võitja... 1340–1375 Valdemar IV Attertag
Asehalduriks oli reeglina kõrge Taani aadlik, kes kuulus samaaegselt ka Taani riiginõukogusse. Kuna capitaneus viibis sageli Taanis, pidi teda äraolekul asendama nn viitsekapten. Nende kahe kõrval võttis hertsogkonna valitsemisest osa maanõukogu, mis koosnes 12 (hiljem 15) maanõunikust, kes valiti kuninga poolt Harju-Viru rüütelkonna hulgast.

Taani kuninga 1202–1241 Valdemar II Võitja, 1241–1250 Erik IV Plovpenningu, 1250–1252 Abeli, 1252–1259 Christoffer I, 1259–1286 Erik V Glippingu, 1266–1282 leskkuninganna ja Eestimaa emanda Margrete Sambori, 1286–1319 Erik VI Menvedi, 1320–1326 Christoffer II, 1326–1329 Valdemar III, 1329–1332 Christoffer II (2. korda), 1332–1340 interregnum , 1340–1375 Valdemar IV Attertagi asehaldurid Tallinnas:

1219–1222 – Anders Sunesen (rooma-katoliku kiriku Lundi peapiiskop aastatel 1201–1228)
1221, 1223 – Knud Valdemarsen (ladinapäraselt Canutus), Eestimaa hertsog (dux Esthoniae)
1222–1223Carl Frederik Bricka. Dansk biografisk Lexikon / XVII. Bind. Svend Tveskjæg - Tøxen, tillige omfattende Norge for Tidsrummet 1537-1814. Udgivet af C. F. Bricka. Kjøbenhavn. Gyldendalske Boghandels Forlag (F. Hegel & Søn). Græbes Bogtrykkeri. 1903. 582 – Tuve (dk), (endine Ribe piiskop (1214-1230) (Episcopus Ripensis)
1227–1238 oli Põhja-Eesti Mõõgavendade ordu valduses
1239 – Stigot Ugisen
1241–1257/1259Kersti Markus,  Keskaegsed maavaldused - uus allikas arhitektuuriuurijale, Acta Historica Tallinnensia 10, 2006, lk 8 – Saxo Agunsen/Saxe ÅgesenJakob Sunesön af Møn: et mindeskrift og nogle undersøgelser. Af: Bojsen, F. 1902. København, lk 85 (taani Saxe Aagesen, Saxe Aagesen StenbrikkeStenbrikke, www.roskildehistorie.dk, Saxo Aginsun, Saxo Agisson; Sakse Ovesen) u. 1200–1259), taani keeles Høvedsmand i Reval, Munki suguvõsastMunk. †, https://finnholbek.dk/
1259 – Jacob Abramessen/Jakob Ramessun
1266 – Woghaen Palnisen/Woghen Palissun
1268/1270 – Matthäus Florthorp
1270 – Siverit de Brakel/SiverithSulev Vahtre Kuningamehed ja Jüriöö ülestõus. Vikerkaar nr 4 1993, 52-59
1274 – Siegfried
1275 – 5. märts 1279 Eylardus de Hoberg/Eilhard von Oberg (capitaneus per Estoniam, Narwiam atque RevaliamFriedrich Georg von Bunge, Liv-, est- und kurländisches Urkundenbuch. III. 75—76. Brudst. i Bunge, Das Herzogthum Estland s. 363.) (surnud 1279)
1278 – Simon de Oberch
1280–1281 (tõenäoliselt ka 1283) – Odewart (Odewardus de Lode (hauptmann, capitaneus revalensisStackelberg, Otto Magnus von: Odewardus de Lode, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931 s. 684)
 1281–1287 – Werner LetgastIvar Leimus, Werner Letgast – Taani kuninga tundmatu asevalitseja Tallinnas,  TUNA 4 / 2023,  (lk 79–83), (capitaneuseinen dänischen Hauptmann (capitaneus, in der jüngeren dänischen Literatur wird das Amt als ‚Vizekönig‘ aufgefasst) namens Letgast, DEUTSCHE INSCHRIFTEN ONLINE) (1283-1287 (?)Letgast, Wernherus de Revalia, KATALOG DER DEUTSCHEN NATIONALBIBLIOTHEK)
1287 – Frethericus Moltiko (Moltke)
1288 – Johannes Sialanzfare/Johann Sialanzfar
1291–1296 – Nicolaus Absalonsson
1296 – Nils Axelson
1298–1304 – Nicolaus Ubbison
1304–1314 – Ago Saxison (taani Aage Saxesen, Åge Saksesen, Aage Saxesen Stenbrikke), Høvedsmand på Reval Munki suguvõsast
Johannes Waigete
1313–1314 – Johannes Bernower/Heinrich Bernauer
..
1321 – Hinricus
1323–1324Carl Frederik Bricka, Dansk biografisk Lexikon / IX. Bind. Jyde - Køtschau /, tillige omfattende. Norge for Tidsrummet 1537-1814. Udgivet af C. F. Bricka. Kjøbenhavn. Gyldendalske Boghandels Forlag (F. Hegel & Søn). Græbes Bogtrykkeri. 1887-1905, s. 98. Kande, Jens, -1326, en skaansk Adelsmand – Johannes Kannae (surn. 1326) (taani k. Jens Kande, Høvedsmand i Reval1324. 4. maj. Reval. Diplomatarium Danicum 2. rk. bd. 9 Bunge II 170 nr. 701)TLA.230.1-I.66, Johannes Kannä, Hauptmann von Reval2. Kande Jens Kande var nu høvedsmand over det danske Estland og slog der et angreb fra de hedenske litauere og ortodokse russere tilbage. Jens Kande døde 1326., www.gravstenogepitafier.dk
 1329 Heinrich Spliit
1329–1330 – Knut Porse vanem (surn. 1330) (Taani Hallandi hertsog, Eestimaa hertsog, kes sai Eestimaa hertsogkonna lääniks Taani kuningalt, pandiks laenu vastu)
1330, 1332, 1334 – Marquard Breide (surnud 1335)
interregnum, Põhja-Eestit haldasid kohapealsed kuninglikud nõunikud. Kuninga Christoffer II (1276–1332) valitsusajal (1320–1326; 1329–1331) algas Taani kuningriigis tõsine kriisiaeg, Põhja-Eesti jäi kuninga otsese võimu alla. Aastatel 1332–1340 Taanis kuningat ei olnud. 1340. aastal õnnestus Kristofferi noorimal pojal Valdemar IV Taani troonile (1340–1375) tõusta. Valdemar võttis kasutusele Eestimaa hertsogi tiitli 1338. aasta mais, aasta enne seda, kui ta valiti Taani kuningaks ja hakkas valitsema Taani põhialadelMihkel Mäesalu ja Stefan Pajung, Kas Eesti oli esimene Taani kuningriigi piirkond, kus Valdemar IV suutis oma võimu kehtestada?, blogi.linnamuuseum.ee (vaadatud 29.01.2024).  
juuli 1340–mai 1343 – Conradus Preen
 1343 viitseasehaldurKarl Kello, Jüriöö kutse: teeme oma riigi?, Kultuur ja Elu 1/2002/11. mail 1343 asehalduri kohusetäitja Bertram von Parenbeke (surnud 1343?)
1344–1346 Stigotus AndersonMihkel Mäesalu. Taani kuninga asehaldur Konrad Preen ja Jüriöö ülestõus. Tuna, 2021, nr 2, lk 22 HvideAndreas Erlandsen (Hvide) – Skeel, Schaffalitzky og Ahlefeldt (vaadatud 26.10.2023) , høvedsmand i RevalDANMARKS RIGES BREVE. UDGIVET AF DET DANSKE SPROG- OG LITTERATURSELSKAB: 3. række 2. bind: 1344-1347. UNDER LEDELSE AF FRANZ BLATT, KØBENHAVN 1959, Danmarks Riges Breve Goswin, fungerende høvedsmand i Reval, lk 48-49
1345 – Cosvinus de Herike (loco capitanei) – Liivimaa ordu Viljandi komtuur, Toompea väikese linnuse linnusepealiku kohusetäitjaDANMARKS RIGES BREVE. UDGIVET AF DET DANSKE SPROG- OG LITTERATURSELSKAB: 3. række 2. bind: 1344-1347. UNDER LEDELSE AF FRANZ BLATT, KØBENHAVN 1959, 1345. 25. juli. Reval. Kong Valdemar 4. Atterdag giver Narva samme privilegier som Reval, lk 138
1345–1348 – Stigotus Anderson, Taani peamees Tallinnas, kaptenStigot Anderssoni, Taani maapealik Tallinnas pitser, Pitserid,  Rahvusarhiiv Taani lossipealik TallinnasStigot Anderson, Taani lossipealik Tallinnas pitser, Pitserid,  Rahvusarhiiv, capitaneo EstoniæC. A. CHRISTENSEN, Stig Andersens benyttelse af Valdemar Atterdags segl og forudsætningerne for salget af Estland i 1346., Historisk Tidsskrift, Bind 11. række, 5 (1956 - 1959) 1-2

Tallinna kaptenitest oli 10 taanlast, 6 pärit Saksamaalt ja 3 Eestimaa pärusaadlikku.

Vaata ka
Taani valdused Eestis
13. sajand Eestis, 14. sajand Eestis
Eestimaa hertsog, Lundi peapiiskop

 Viited 

 Kiejandus 
 T. Kala (koost ja peatoim), T. Tamla (toim). Tallinna ajalugu 1561. aastani. Tallinn: Tallinna Linnaarhiiv, 2019, lk 366; 
M. Mäesalu. The King of Denmark in the eyes of his vassals and subjects in Danish Estonia. – Danish-Estonian Relations in the Middle Ages. Hillerød: The Museum of National History at Frederiksborg, 2022, lk 161–201
Kategooria:Tallinna keskaeg
Kategooria:Eestimaa hertsogkond