Iisaku kihelkond

Iisaku kihelkond (lühend Iis, saksa keeles Kirchspiel Isaak) oli kihelkond Virumaal ja Eestimaa kubermangus Viru kreisis.
400px|pisi|Eestimaa kubermangu Rakvere kreis. Liivimaa atlas (1798)
Kihelkond moodustati 1654. aastal Jõhvi ja Vaivara kihelkonna osadest. Sellistes piirides eksisteeriris kihelkond iseseisvana aastani 1744 ning aastatel 1744–1867 kuulus piirkond Jõhvi ja Viru-Jaagupi kihelkondadesse.

Kihelkond asutati uuesti 1867. aastal peamiselt Jõhvi kihelkonna hõredate lõunapoolsete alade baasil. Väiksel määral hõlmati ka Viru-Jaagupi kihelkonna idaosadest. Kihelkond oli pindalalt suur, kuid hõreda asustusega.Iisaku kihelkond "Eesti mõisaportaalis" (vaadatud 27. august 2012)

 Iisaku kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes kümme mõisat – üks kirikumõis, neli rüütlimõisast peamõisat koos nelja kõrvalmõisaga ning üks poolmõis. Lisaks veel üks karjamõis.
 Iisaku kirikumõis (Pastorat Isaak)
 Iisaku mõis (Isaak), rüütlimõis
 Kauksi mõis (Kauks), rüütlimõis
 Luiska mõis (Luiska), poolmõisMärt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool
 Oonurme mõis (Onorm), Tudulinna kõrvalmõis
 Permisküla mõis (Permesküll), Pagari kõrvalmõis
 Pootsiku mõis (Potzik), Iisaku kõrvalmõis
 Puhatu mõis (Pühhato) – Ohakvere mõisa karjamõis
 Rannapungerja mõis (Ranna-Pungern), Pagari kõrvalmõis
 Tagajõe mõis (Tagojõe) Tudulinna mõisa karjamõis
 Tudulinna mõis (Tuddolin), rüütlimõis
 Tuusna mõis (Tusna) Ohakvere mõisa karjamõis
 Tärivere mõis (Terrefer), rüütlimõis
 Uhe (Uhhe) poolmõis (kuni 1874. aastani rüütlimõis)
 Väike-Pungerja mõis (Klein-Pungern), rüütlimõis

 Iisaku kihelkonna vallad 
 	Tudulinna vald	(1866–1950)
 Kauksi vald	(1870–1891)
 Pootsiku vald	(1870–1891)
 Iisaku vald	(1870–1939)
 Iisaku kihelkonna kalmistud 
 Alajõe kalmistu
 Illuka kalmistu
 Iisaku kalmistu
 Tudulinna kalmistu

 Iisaku kihelkonna pärand 
Eesti Rahva Muuseumi vanavarakogujad läksid Iisaku kihelkonda juba muuseumi sünniaastal – 1909. Korjajad olid kunstnik Nikolai Triik ja matemaatikatudeng Eduard Pedak. Matkal koguti 104 eset.

Iisaku kihelkonnas kanti erinevalt teistest Virumaa kihelkondadest kahte tüüpi rahvarõivaid. Iisaku ümbruses kujunes 17.– 18. sajandi paiku välja
kakskeelne rahvastik, kes rääkis eesti ja vene segakeelt ning keda kutsuti poluvernikuteks.

Järgmine vanavarakogujate kogumismatk toimus 1920. aastal, koguja oli Tartu Reaalkooli õpilane Theodor Vaas. Praegu on Iisaku kihelkonnast muuseumis 358 eset, 8 kogumismatkapäevikut, 85 etnograafilist joonist, umbes 1000 fotot jm.Iisaku kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 27. august 2012)

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Kihelkonna maad jäävad tänapäeval Ida-Viru maakonna Alutaguse valla aladele.

 Viited 

 Kirjandus 
 Alide Amandus. Iisaku kihelkonna suulist ajaloolist traditsiooni 1932. a. suvel. Eesti Kirjandusmuuseum. 2005

 Välislingid 
 Iisaku kihelkonna ajalugu ja kirikud

Kategooria:Virumaa kihelkonnad