Väikekoovitaja

Väikekoovitaja (Numenius phaeopus) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Välimus
Väikekoovitaja on 40–46 cm pikk. Tiibade siruulatus on 76–89 cm. Isaslind kaalub 268–550 g, emaslind 315–600 g.

Ülapool on pruunikashall, päranipuala on valge. Tiivaalune on tumedavöödiline. Mustpruun nokk on pikk ja allapoole kõver. Jalad on pikad ja sinakashallid. Sarnaneb välimuselt suurkoovitajaga, kuid väikekoovitaja on väiksem ja tal on lagipea keskel hele triip.

Alamliigid ja levik
Liigil on viis alamliiki:
 N. p. alboaxillaris Lowe, 1921 – Lääne-Kasahstanis js Edela-Siberis
 N. p. islandicus Brehm, 1831 – Gröönimaal, Islandil, Fääri saartel ja Šotimaal
 N. p. phaeopus (Linnaeus, 1758) – Norrast Kesk-Siberini
 N. p. rogachevae Tomkovich, 2008 – Kesk-Siberi põhjaosas
 N. p. variegatus (Scopoli, 1786) – Kirde-Siberis

Talvitavad Edela-Euroopas, Aafrikas, Lähis-Idas, Indias, Indoneesias, Filipiinidel, Austraalias ja Uus-Meremaal.

Eestis on ta ebaühtlaselt levinud harv haudelind, kes pesitseb rabades.

Toitumine
Sisemaal toituvad putukatest, ämblikest, tuhatjalgsetest, vihmaussidest ja tigudest. Pesitsusalale jõudes söövad ka marju. Lõuna poole rännates söövad ka seemneid ja lehti. Rannikul toituvad koorikloomadest, limustest, suurtest hulkharjasussidest ning harva kaladest, roomajatest ja lindudest.

Pesitsemine
Pesa asub maapinnal. Ühel ruutkilomeetril pesitseb 1–11 paari.

Emaslinnud munevad maist juuni keskpaigani. Kurnas on neli muna mõõtmetega 63 × 43 mm. Muna kaalub 59,5 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 27–28 päeva.

Pojad saavad lennuvõimeliseks 5–6 nädala vanuselt. Vanalinnud lahkuvad pesitsusalalt kohe pärast poegade lennuvõimestumist, noorlinnud lahkuvad paar nädalat hiljem.

Looduslikud vaenlased
Väikekoovitaja mune söövad saarmad, siilid, hallvaresed ja söödikännid. Poegi söövad söödikännid ja hõbekajakad.

 Viited 

 Välislingid 



Kategooria:Kurvitslased
Kategooria:Eesti kurvitsalised