Arvi Freiberg

Arvi Freiberg (sündinud 28. juunil 1948 Kuremäe külas) on eesti biofüüsik ja taimefüsioloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2009).

 Elulugu 
Ta on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi pooljuhtmaterjalide tehnoloogia erialal (1971). Füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja kaitses 1976 Eesti TA Füüsika Instituudi juures teemal “Elektron-foononinteraktsiooni iseärasused ja defektide mõju molekulaartsentrite spektritele leelishalogeniidkristallides” ja füüsika-matemaatikadoktori väitekirja 1986 Läti TA Füüsika Instituudi juures teemal “Pikosekundiline spektrokronograafia ja relaksatsiooniprotsessid molekulaarsetes tihksüsteemides”.

1971. aastast on ta töötanud Eesti Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudis (aastast 1997 Tartu Ülikooli Füüsika Instituut) inseneri, nooremteaduri, vanemteaduri, teadusdirektori, sektorijuhataja, direktori ja biofüüsika ja keskkonnafüüsika osakonnajuhatajana. 1988. aastast on ta biofüüsika laboratooriumi juhataja. Aastatel 2003–2021 oli ta Tartu Ülikooli biofüüsika ja taimefüsioloogiaprofessor, õppetooli juhataja. 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 2009. aastal täppisteaduste alal. Ta kuulub akadeemia astronoomia ja füüsika osakonda. Aastatel 2018–2024 oli ta akadeemia asepresident.  

Ta on Eesti esindaja IYBSSD2022 (The International Year of Basic Sciences for Sustainable Development) juhtkomitees.Alusteaduste aasta 2022 Eesti TA kodulehel

 Teadustöö 
Peamised uurimisvaldkonnad on elektron-foonon-vastastikmõju lisanditega kristallides; tihksüsteemide pikosekundiline spektrokronograafia; energiasiirde kiirus ja efektiivsus taimede ja bakterite fotosünteetilises ühikus; spektraalse heterogeensuse mõju fotosünteesi molekulaarprotsessidele ning selektiivspektroskoopia võimalused; fotosünteetiliste valgusergastuste eksiton-polaron iseloom; biofüüsikaliste molekulaarprotsesside mõjutamine välise kõrge hüdrostaatilise rõhuga ja pigmentvalkude stabiilsus.

Arvi Freibergi initsiatiivil on loodud esimene biofüüsika magistriõppekava Eestis. Tema sulest on aastatel 1973–2022 ilmunud üle 200 teaduspublikatsiooni, sh peatükid kolmes kollektiivses monograafias ja üks kaastoimetatud raamat ning üks autoritunnistus.Arvi Freiberg - 70.Universitas Tartuensis, 2018, 7.

Töid
 Ultrafast protsesses in spectroscopy : proceedings of the X International Symposium on Ultrafast Processes in Spectroscopy, held in Tartu, Estonia, 24-28 August 1997 / Institute of Physics, University of Tartu ; edited by R. Kaarli, A. Freiberg, and P. Saari. Tartu, 1998. ISBN 9985400399

Teaduskorralduslik tegevus
Ta on Rahvusvahelise Fotosünteesi Uurimise Ühingu ja Eesti Füüsika Seltsi asutajaliige, Euroopa suurte laserseadmete klastri Laserlab Europe alaline ekspert (alates 2003), Eesti esindaja ESF COST D35 juhtkomitees (alates 2008), Eesti Teadusfondi täppisteaduste komisjoni esimees (2003−2006), Tallinna Tehnikaülikooli kuratooriumi esimees (1997−2000), Tartu Ülikooli nõukogu liige (2009–2011).

Ta on olnud Euroopa esindaja Rahvusvahelises Fotosünteesi Ühingus (1995−1998).

Tunnustus
1993 US DOE Special Fund Award 
1996 New Yorgi Teaduste Akadeemia liige 
2005 MTÜ Loodusajakirja aastapreemia "Seest suurem Eesti" (Horisondi aasta autor 2005)
2006 Eesti Vabariigi teaduspreemia kollektiivi juhina täppisteaduste alal 
2009 Eesti Füüsika Seltsi aukiri füüsika ja füüsikahariduse edendamise eest
2013 Tartu Ülikooli medal
2014 Austraalia Teadusfondi (ARC) rahvusvahelise koostöö auhind 
2018 Tartu Ülikooli suur medal

Viited

Välislingid
 Arvi Freiberg TA kodulehel

Kategooria:Eesti füüsikud
Kategooria:Eesti taimefüsioloogid
Kategooria:Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna professorid
Kategooria:Eesti Teaduste Akadeemia liikmed
Kategooria:Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1948