Kammkeraamika kultuur

Kammkeraamika kultuur oli neoliitiline arheoloogiline kultuur, mida tuntakse valdavalt kammornamendiga keraamika järgi. Kammkeraamika kultuur levis Läänemere ääres Põhja-Soomest ja Karjalast kuni Läti aladeni, hõlmates ka Eestit ja Loode-Venemaad.

Kammkeraamika kultuuri esimene ajajärk, tüüpilise kammkeraamika kultuur, jõudis Eestisse umbes aastal 4000 eKr ja kestis paar sajandit. Selle kultuuri tuumikpiirkonnaks on pakutud Karjalat, kust kultuur laiematele aladele levis. Sellel ajajärgul tekkisid selged erinevused saarte ja mandri keraamika vahel.

Tüüpilise kammkeraamika kultuuri ajajärgust on Eestis teada umbes 50 asulakohta ja kaheksa matmispaika.

Umbes aastatel 3700–3600 eKr kujunes välja hilise kammkeraamika kultuur. Selles olid kammkeraamika kultuuri uued nähtused sulandunud eelnenud Narva kultuuri omadega.

Vaata ka
pisi| Osa kammkeraamikakultuuri levaialast Läänemerest Volgani, sarnaseid esemeid on leitud ka Baikali tagant ja Koreast 
Kammkeraamika
Narva keraamika
Kammkeraamika teooria

Kirjandus
 Kriiska, A., Tvauri. A. 2002. Eesti muinasaeg. Avita. ISBN 9985-2-0694-0

Kategooria:Arheoloogilised kultuurid
Kategooria:Eesti esiajalugu
Kategooria:Euroopa esiaeg
Kategooria:Eesti kiviaeg