Kõdu-koralljuur

Kõdu-koralljuur (Corallorhiza trifida) on käpaliste sugukonda kuuluv taimeliik, mis on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eesti orhideekaitse klubi valis 2013. aasta orhideeks kõdu-koralljuure.2013. aasta orhideeks valiti kõdu-koralljuur, ERR, 19. veebruar 2013

 Botaaniline kirjeldus 
Kõdu-koralljuurel puuduvad juured, selle asemel on maa all koraljas risoom. Tavaliselt nimetatakse seda liiki koralljuureks, sest teisi koralljuure liike Eestis ei levi. Taim vajab seemnete idanemisel seente abi, et korvata toitekoe puudumist. Roheliste lehtede tekkimisega kaob koralljuurel ja seenel omavaheline side. Koralljuured kasvavad tavaliselt puude lähedal. 77% süsinikust ja 52% lämmastikust, mida leidub koralljuure taimes, pärineb seentelt. Lisaks sisaldab taim klorofülli ja toodab ise ka osa süsinikku ja lämmastikku. 

Maapealse varre kasvatab ta vaid siis, kui õitseb. 10-20 cm kõrgune vars on habras ja lehtedeta. Mais või juuni I poolel puhkevad kõdu-koralljuurel 2-12 mõne millimeetri suurust kollakat-rohekat õit, mille valkjal huulel on üksikud punased täpid. Viljumise korral võib suve teisel poolel märgata koralljuure longus viljadega varsi. Üks vili sisaldab 1200–1500 seemet. Seemned tärkavad pärast 7–8 kuud ektomükoriisse puu läheduses. Veel pole päris selge, kuidas koralljuure tolmeldamine toimub, aga arvatakse, et teatud rolli mängivad õisi külastavad putukad. Pigem levib arusaam, et taim on isetolmleja. 

 Kasvukoht 
Sagedamini leidub kõdu-koralljuurt hanepaju ja arukase läheduse, niisketes metsades, sooservades ja soosaartel ning soiste veekogude kallastel. Talle sobivad ka ojade ja järvede järsud kaldad otse veepiiri lähedal. Kõdu-koralljuur on levinud kogu põhja-parasvöötmes, Eestis esineb ta hajusalt kogu maal.

Teadaolevalt leidub Eestis kõdu-koralljuurt 115 kohas.Kukk, Toomas; Kull, Tiiu 2005. Eesti taimede levikuatlas. Eesti Maaülikool.

Viited

Välislingid

Kategooria:Eesti käpalised
Kategooria:II kaitsekategooria taimeliigid