Paide kreis

Paide ehk Järva kreis  (saksa keeles Kreis JerwenJärvamaa [järva‿`maa ‹-le› = Järva maakond – maakond Kesk-Eestis, u 1720 Järwa-Ma; sks Kreis Jerwen, Kreis Weißenstein, vn Вейсенштейнскій уѣздъ], Dictionary of Estonian Place names, eki.ee; vene keeles  Йервенский, Эрвенский уезд) oli Eestimaa kubermangu haldusüksus Kesk-Eestis aastatel 1796–1917.

Ajalooline Järvamaa oli asehalduskorra ajal, aastatel 1783–1796  Tallinna asehalduskonna Paide kreis  (saksa keeles Der Weissensteinsche Kreis, vene keeles Вейсенштейнский уезд), hiljem Järva kreis ja siis kreisilinna saksakeelse nime Weissenstein järgi Der Weissensteinsche Kreis ja  Вейсенштейнский уезд.

Paide kreis moodustati 3. juulist 1783, samal aastal sai oma linnaõigused tagasi ka Paide linn.

Venestamisajast kasutati ametlikes venekeelsetes dokumentides nimetust Вейсенштейнский уезд - Weissensteini maakond.

Paide kreis piirnes põhjas Eestimaa kubermangu Paldiski kreisi / Tallinna kreisiga ja Rakvere kreisiga, lõunas Liivimaa kubermang Tartu kreisi ja Pärnu kreisiga.

Järva kreisi haldusjaotus
pisi|300px|Järva kreis 1783. aastal

Paide ehk Järva kreis jaotus Ida-Järvamaa ja Lõuna-Järvamaaks, 19. sajandi alguses kaheks adrakohtupiirkonnaks, territooriumil asus 1 linn, 8 kirikukihelkonda
Kreisi maakonnalinn oli kreisilinn Paide (Kreis-Stadt Weissenstein)
<tr valign=top><td>
Ida-Järvamaa
Territoorium 1331 ruutversta, territooriumil:
4 kirikukihelkonda 
Ambla kihelkond (Ampel)
Järva-Madise kihelkond (St. Matthäi)
Järva-Jaani kihelkond (St. Johannis)
Koeru kihelkond (St. Marien-Magdalenen)
<td>
Lõuna-Järvamaa
Territoorium 1009 ruutversta, territooriumil:
kreisilinn Paide (Weissenstein)
4 kirikukihelkonda 
Peetri kihelkond (St. Petri)
Paide kihelkond (Weißenstein)
Anna kihelkond (Annen)
Türi kihelkond (Turgel).

Järva kreisi kiriklik jaotus
Kreisi territooriumil asusid järgmised 1627. aastal moodustatud Järva praostkonna kirikukihelkonnad: Ambla kihelkond, Järva-Madise kihelkond, Järva-Jaani kihelkond, Koeru kihelkond, Peetri kihelkond, Paide kihelkond, Anna kihelkond, Türi kihelkond.

Adrakohturingkonnad
Enne adrakohtute likvideerimist 1888 tegutsesid Eestimaa kubermangus järgmised adrakohturingkonnad:

Ida-Järvamaa adrakohtunik (Ost-Jerwenscher Hakenrichter) Ambla, Järva-Jaani, Järva-Madise ja Koeru kihelkond
Lõuna-Järvamaa adrakohtunik (Süd-Jerwenscher Hakenrichter) Järva-Peetri, Paide-Anna ja Türi kihelkond

1889. aastal Eestimaa kubermangus teostatud kohtureformiga tegutses Paide kreisis Paide ülemtalurahvakohus (kohtu eesistuja Jossif Kaminski).

 Taristu 
Paide kreisi läbis Balti raudtee ja kreisi Ambla kihelkonna Tapa  alevikus asus Tapa raudteejaam, kust Tallinna–Narva raudteelt alates 1876. aastast hargnes ka Tapa–Tartu raudtee, mille tulemusel sai seni tagasihoidlikust Tapa jaamast oluline raudtee sõlmjaam.
Kreisiülemate loend
''NB! Loend on mittetäielik"
...1787... Friedrich Johann von Paykull, kreisiülem ehk kreisi Politseivalitsuse ülem
...1813... Otto Hermann von Mohrenschildt
enne 1893–1905 Nikolai Denissovitš Stankevitš
1905–1912 Ernst von Grünewaldt
1912–... Narkiss Feliksovitš Senko-Popovski

Vaata ka
Järva kreisiarst

Viited

 Kirjandus 
Land-Rolle des Hertzogthums Ehstland nach der Revision von 1765. Oder Verzeichniss zu dem Hertzogthume Ehstland gehörigen Güter, deren Grösse nebst den Namen der Familien welche dieselben im Besitze haben. Revall 1766, seite 26-32, District Jerwen

Первая Всеобщая перепись населения Российской империи 1897 года.

Kategooria:Järva kreis