Hallpea-rähn

Hallpea-rähn ehk hallrähn (Picus canus) on rähnlaste sugukonda rähni perekonda kuuluv linnuliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Rahvapärased nimetused on roheline rähn, roheline ähn, hall tikas, hall hähn, hall rui, meltsas, mölsas, malsas, melts, malts.

Välimus
Hallpea-rähn on 26–33 cm pikk. Tiiva pikkus on 130–165 mm, saba 90–109 mm. Kaalub 110–165 g.

Hallpea-rähni selg on roheline, päranipuala on rohekaskollane ja kõhualune on rohekashall. Pea on hall, isaslinnul on punane laup. Sarnaneb roherähniga, kuid roherähni lagipea on punane ja silma ümbrus must.

Alamliigid ja levik
Liigil on 10 alamliiki:
 P. c. canus Gmelin, 1788 – Põhja- ja Kesk-Euroopast Lääne-Siberini
 P. c. guerini (Malherbe, 1849) – Põhja- ja Ida-Hiinas
 P. c. hessei Gyldenstolpe, 1916 – Nepalist Indohiinani
 P. c. jessoensis Stejneger, 1886 – Ida-Siberist Kirde-Hiina, Korea poolsaare ja Põhja-Jaapanini
 P. c. kogo (Bianki, 1906) – Kesk-Hiinas
 P. c. robinsoni (Ogilvie-Grant, 1906) – Lääne-Malaisias
 P. c. sanguiniceps Baker, 1926 – Kirde-Pakistanist Põhja-India ja Lääne-Nepalini
 P. c. sobrinus Peters, 1948 – Kagu-Hiinas ja Kirde-Vietnamis
 P. c. sordidior (Rippon, 1906) – Edela-Hiinast Kirde-Myanmarini
 P. c. tancolo (Gould, 1863) – Hainanil ja Taiwanil

Nepalis elavad kuni 2600 m kõrgusel merepinnast.

Eestis on väikesearvuline. Ta eelistab pesitseda lodu-sanglepikutes ja lammimetsades.

Toitumine
Toitub peamiselt sipelgatest ja termiitidest, kuid sööb ka teisi putukaid, ämblikke, puuvilju, marju, seemneid, pähkleid, tõrusid ja nektarit.

Pesitsemine
Pesa asub 1,5–8 meetri kõrgusel puuõõnes. Õõnsuse puusse raiumiseks kulub 9–20 päeva. Lennuava on 60 mm kõrge ja 55 mm lai.

Emaslinnud munevad aprillist juunini. Kurna suurus on piirkonniti erinev. Keskmiselt on kurnas 5–8 muna, Himaalajas 4–5, Kesk-Euroopas 7–9. Mune hauvad mõlemad vanemad 14–17 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 23–27 päeva vanuselt.

 Viited 

 Välislingid 


Kategooria:Rähnlased
Kategooria:Eesti linnud