Rahvusvaheline füüsikaolümpiaad

Rahvusvaheline füüsikaolümpiaad (International Physics Olympiad, IPhO) on iga-aastane rahvusvaheline füüsikavõistlus kooliõpilastele, mis toimub alates 1967. aastast.

Eesti on osalenud rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil alates 1992. aastast. 2012. aastal peeti olümpiaad Eestis.

 Ajalugu 
Esimese rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi korraldas professor Czesław Ścisłowski 1967. aastal Poolas ja sellel osales viia riiki (Bulgaaria, Poola, Rumeenia, Tšehhoslovakkia ja Ungari). Iga võistkond koosnes kolmest õpilasest ja ühest juhendajast. Lahendamisele kuulus 4 teoreetilist probleemi ja üks eksperimentaalne ülesanne.

Teisel IPhO-l liitusid osalevate riikidega Nõukogude Liit, Saksa DV ja Jugoslaavia. Alustati füüsikaolümpiaadi statuudi koostamist, mis kinnitati Brnos mõni kuu pärast teise olümpiaadi toimumist. 1969. aastal toimus ka kolmas füüsikaolümpiaad, kus seekord oli igal riigil võimalik välja panna viiest õpilasest koosnev võistkond ja kaks juhendajat.

Neljandal olümpiaadil Moskvas tõsteti küll võistkonna lubatud suurus kuue õpilaseni, kuid juba alates järgmisest aastast fikseeriti see taas viie võistleja peale.

Rahvusvaheline füüsikaolümpiaad ei toimunud 1973., 1978., 1980. ja 2020. aastal. 2021 ja 2022 peeti see veebis. Kui 2020 ja 2021 mõjutas korraldust koroonapandeemia, siis 2022. aasta olümpiaad pidi toimuma Valgevenes, aga see tühistati seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse.

 Korraldus 
Igal olümpiaadist osa võtval riigil on võimalik välja panna kuni viieliikmeline võistkond, mille koosseisu kuuluvad võistlejad ei tohi olla alustanud ülikooliõpinguid ja nende vanus olümpiaadi toimumise aasta keskpaigaks ei tohi ületada 20 eluaastat. Võistkonnaga on kaasas kuni kaks juhendajat, kes moodustavad ühtlasi olümpiaadi rahvusvahelise žürii. Iga osavõttev riik võib kohale saata ka vaatlejaid.

 Kuld 8 % Hõbe 17 % Pronks 25 % Äramärgitud 17 %
Olümpiaad koosneb teoreetilisest ja eksperimentaalsest voorust, millest mõlemad kestavad 5 tundi ja mille vahel peab olema vähemalt üks päev puhkamiseks. Ülesannete koostamise eest vastutab olümpiaadi korraldav riik ja neid tõlgivad iga maa emakeelde juhendajad. Õpilased saavad lahendusi vormistada oma emakeeles. Õpilaste ja juhendajate omavaheline suhtlemine võistlusvoorude ettevalmistamise ja toimumise ajal on keelatud.

Töid hinnatakse kahes etapis, millest esimeses annavad punktid juhendajad ja teises kaitstakse neid erapooletu komisjoni ees. Riikide võistkondadega kaasasolevatest juhendajatest moodustuv žürii otsustab medalite ja diplomite saajad, pannes paika vastavad punktide piirid. Seejuures lähtutakse sellest, et tunnustatud osalejate arv võib olla kuni 67% võistlejate üldarvust ja medalisaajate hulk on määratletud IPhO statuudiga (toodud välja kõrvalolevas tabelis).

 Korraldajad 

 Nr
 Aasta
 Võõrustav riik
 Linn
 Olümpiaadi võitja
 Võitja tulemus
 Osavõtvaid riike(õpilasi)
 Koduleht 1
 1967
  Varssavi
  Sándor Szalay
 39/40
 5 (15)
  2
 1968
  Budapest
  Tomasz Kręglewski
 35/40
 8 (24)
  3
 1969
  Brno
  Mojmír Šob
 48/48
 8 (40)
  4
 1970
  Moskva
  Mihhail Vološine
 57/60
 8 (48)
  5
 1971
  Sofia
  Karel Šafařík Ádám Tichy-Rács
 48,6/60
 7 (35)
  6
 1972
  Bukarest
  Zoltán Szabó
 57/60
 9
   1973
  Ei toimunud 7
 1974
  Varssavi
  Jarosław Deminet Jerzy Tarasiuk
 46/50
 8
  8
 1975
  Güstrow
  Sergei Koršounov
 43/50
 9
  9
 1976
  Budapest
  Rafal Łubis
 47,5/50
 10
  10
 1977
  Hradec Králové
  Jiří Svoboda
 49/50
 12
   1978
  Ei toimunud 11
 1979
  Moskva
  Maksim Tsipine
 43/50
 11
   1980
  Ei toimunud 12
 1981
  Varna
  Aleksandr Goutine
 47/50
 14
  13
 1982
  Malente
  Manfred Lehn
 43/50
 17
  14
 1983
  Bukarest
  Ivan Ivanov
 43,75/50
 16
  15
 1984
  Sigtuna
  Jan de Boer Sorin Spânoche
 43/50
 18
  16
 1985
  Portorož
  Patrik Španĕl
 42,5/50
 20
  17
 1986
  London (Harrow)
  Oleg Volkov
 37,9/50
 21
  18
 1987
  Jena
  Catalin Malureanu
 49/50
 25
  19
 1988
  Bad Ischl
  Conrad McDonnell
 39,38/50
 27
  20
 1989
  Varssavi
  Steven Gubser
 46,33/50
 29
  21
 1990
  Groningen
  Alexander H. Barnett
 45,7/50
 32
  22
 1991
  Havanna
  Timour Tšoutenko
 48,2/50
 31
  23
 1992
  Helsingi
  Chen Han
 44/50
 38
  24
 1993
  Williamsburg
  Zhang Junan  Harald Pfeiffer
 40,65/50
 42
  25
 1994
  Peking
  Yang Liang
 44,3/50
 46
  26
 1995
  Canberra
  Yu Haitao
 95/100
 51
  27
 1996
  Oslo
  Liu Yurun
 47,5/50
 55
  28
 1997
  Sudbury
  Sayed Mehdi Anvari
 47,25/50
 56 (265)
  29
 1998
  Reykjavík
  Chen Yuao
 47,5/50
 56 (266)
  30
 1999
  Padova
  Konstantin Kravtsov
 49,8/50
 62 (291)
 1999 IPhO 31
 2000
  Leicester
  Lu Ying
 43,4/50
 63
  32
 2001
  Antalya
  Daniyar Nourgaliev
 47,55/50
 65
  33
 2002
  Bali
  Ngoc Duong Dang
 45,40/50
 66 (296)
  34
 2003
  Taipei
  Pavel Batrachenko
 42,30/50
 54
  35
 2004
  Pohang
  Alexander Mikhalyšev
 47,70/50
 71 (328)
  36
 2005
  Salamanca
  Gábor Halász Lin Ying-hsuan
 49,50/50
 72 (352)
 ipho36 37
 2006
  Singapur
  Jonathan Pradana Mailoa
 47,20/50
 82 (388)
  38
 2007
  Isfahan
  Choi Youngjoon
 48,80/50
 69 (327)
  39
 2008
  Hanoi
  Tan Longzhi
 44,60/50
 81 (376)
  40
 2009
  Mérida
  Shi Handuo
 48,20/50
 68 (316)
 ipho2009.smf.mx 41
 2010
  Zagreb
  Yu Yichao
 48,65/50
 79 (367)
 ipho2010.hfd.hr 42
 2011
  Bangkok
  Hsu Tzu-ming
 48,50/50
 84 (393)
 ipho2011 43
 2012
  Tartu ja Tallinn
  Attila Szabó
 45,80/50
 80 (378)
 ipho2012.ee 44
 2013
  Kopenhaagen
  Attila Szabó
  47/50
  82 (374)
 ipho2013.dk 45
 2014
  Astana
  Xiaoyu Xu
  41,20/50
  85 (374)
  ipho2014.kz 46
 2015
  Mumbai
  Taehyoung Kim
  48,30/50
  82 (382)
 ipho2015.in 47
 2016
  ja 
 Zürich
  Mao Chenkai
 48,10/50
 90 (450)
 ipho2016.org  48
 2017
   Yogyakarta
   Haoyang Gao (teooria) Akihiro Watanabe (eksperiment)
  avaldamata
  84 (395)
  ipho2017.id 49
 2018
   Lissabon
   Yang Tianhua
  46,8/50
  86 (396)
  ipho2018.pt 50
 2019
   Tel Aviv
   Xiangkai Sun
  43,5/50
  78 (360)
  ipho2019.org.il  2020
  Ei toimunud koroonapandeemia tõttu 51
 2021
   veebis
   Kyungmin Kim
  46,25/50
  75 (360)
  ipho2021.lt 52
 2022
   veebis
   Guowei Xu
  43,20/50
  75 (368)
  ipho2022.com 53
 2023
   Tōkyō
   Bowen Yu
  45,20/50
  80 (392)
  ipho2023.jp 54
 2024
   Isfahan
   Zhang Xinrui
  46,38/50
  46
  ipho2024.ir 55
 2025
   Pariis
     ipho2025.fr 56
 2026
       57
 2027
       58
 2028
       59
 2029
       71
 2041


 Eesti osalemine 
Eesti on rahvusvahelisest füüsikaolümpiaadist osa võtnud alates 1992. aastast. 2019. aasta lõpu seisuga on Eesti õpilased saanud 8 kuldmedalit (Jegor Gužvin (1999), Ants Remm (2011), Jaan Toots (2012), Taavet Kalda (2015), Taavet Kalda ja Kaarel Hänni (2017), Richard Luhtaru (2018), Konstantin Dukatš (2019)), 20 hõbe- ja 37 pronksmedalit.

1996. aastal lubas haridusminister Jaak Aaviksoo, et Eesti korraldab olümpiaadi 2012. aastal. 43. rahvusvaheline füüsikaolümpiaad toimus 15.–24. juulil 2012 Tallinnas ja Tartus ning sellel osales 378 õpilast 80 riigist.

 Vaata ka 
 Euroopa füüsikaolümpiaad

 Viited 

 Välislingid 
 Eestis toimunud rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi koduleht

Kategooria:Olümpiaadid