Rahvusarhiiv

Rahvusarhiiv on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olev valitsusasutus, mis alustas tegevust 1. jaanuaril 1999Ajalugu. Rahvusarhiivi veebisait. ning mille põhiülesanne on asutuste või isikute poolt avaliku ülesande täitmise käigus loodud või saadud dokumentide hindamine, arhivaalide kogumine ja säilitamine ning neile juurdepääsu võimaldamine ja nende kasutamise korraldamine.Arhiiviseadus. RT I, 13.03.2019, 33. Rahvusarhiiv on Eesti arhiivinduse keskus üksustega Tallinnas, Tartus, Rakveres ja Valgas.Asutusest. Rahvusarhiivi veebisait.

Rahvusarhiivi peahoone Noora asub Tartus aadressil Nooruse 3. 

Ajalugu
Rahvuslikku arhiivisüsteemi hakati looma Eesti Vabariigi algusaastatel. 3. märtsil 1920 tuli kokku arhiivikomisjon, mille algatusel loodi ajalooliselt oluliste asutuste dokumentide hoiukohana Tartus Riigi Keskarhiiv ning tegutsevate asutuste dokumentide haldajana Tartus Riigiarhiiv. 1935. aastal võeti vastu arhiiviseadus, mis tugevdas arhiivi rolli ühiskondlikult oluliste dokumentide säilitajana.

Nõukogude perioodil läks arhiivide juhtimine Moskvale allunud Arhiivide Peavalitsuse kätte. Endised keskarhiivid jätkasid tööd, suuremates linnades tegutsenud endised maa-arhiivid nimetati ümber linnaarhiivideks. 1990. aastate alguses taastati arhiivide iseseisev majandamine ja 1998. aastal kinnitatud arhiiviseaduse alusel alustas 1. jaanuaril 1999 tegevust Rahvusarhiiv. Rahvusarhiiv hakkas hõlmama ajalooarhiivi Tartus, riigiarhiivi ja filmiarhiivi Tallinnas ning 15 maa-arhiivi Eesti maakonnakeskustes. 

1. jaanuarist 2012 kehtib Eesti avalikele arhiividele kolmas arhiiviseadus. See on peamine rahvusarhiivi tegevust reguleeriv õigusakt koos arhiivieeskirja ja Rahvusarhiivi põhimäärusega. 

Alates 2017. aastast on Rahvusarhiivi koosseisus üksused Tartus, Tallinnas, Rakveres ja Valgas ning Tartu maakonnas Vahil. Rahvusarhiiv on riikliku arhiivisüsteemi keskus, mis juhib ja arendab arhivaalide kogumist, säilitamist ja kasutusse toomist. 

Juhtimine
Rahvusarhiiv tegutseb Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas. Rahvusarhiivi juhib riigiarhivaar, kelleks on alates 2000. aastast olnud Priit Pirsko.Priit Pirsko Eesti Teadusportaali andmebaasis.

Nõuandva koguna koordineerib Rahvusarhiivi tegevust arhiivinõukogu:
 Triin Laasi-Õige, Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler, arhiivinõukogu esimees
 Toomas Hiio, Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseumi direktori asetäitja, arhiivinõukogu aseesimees

 Küllo Arjakas, Tallinna Linnaarhiivi juhataja
 Maila Kukk, Eesti Arhivaaride Ühingu juhatuse liige
Mait Laas, Eesti Kunstiakadeemia filmiajaloo õppejõud
Merilin Piipuu, Kultuuriministeeriumi asekantsler
 Priit Pirsko, riigiarhivaar
 Fred Puss, Eesti Isikuloo Keskuse juhataja
Aigi Rahi-Tamm, Tartu Ülikooli arhiivinduse professor
Ott Velsberg, Justiits- ja Digiministeeriumi AI ja andmete talituse juhataja
Piret Voolaid, Eesti Kirjandusmuuseumi direktor
 Martin Öövel, Eesti Rahvusraamatukogu peadirektor

Ülesanded
Rahvusarhiivi põhiülesanne on tagada ühiskonna kirjaliku mälu säilimine ja kasutatavus tänastele ja tulevastele põlvkondadele. Ühtlasi kindlustab arhiiv autentsete dokumentide hoidmise kaudu kodanike põhiõiguste ja -kohustuste kaitse ning demokraatliku riigi läbipaistvuse.

Rahvusarhiivi peamised ülesanded on järgmised:

 koguda ühiskonnale olulist dokumenteeritud teavet
 pakkuda kogude võimalikult laia kasutamist
 hoida kogusid heades säilitustingimustes
 juhendada asutusi dokumentide haldamisel ja hoidmisel
 osaleda riigi elektroonilise dokumendihalduse arendamisel
 võtta vastu digitaalarhivaale

Kogud
Rahvusarhiivi kogud hõlmavad
 umbes 10 miljonit arhivaali (vanim 1240. aastast),
 umbes 25 miljonit digitaalkujutist veebis,
 9,5 miljonit meetrit filmijäädvustusi (vanimad 1908. aastast),
 enam kui pool miljonit fotot (vanimad 19. sajandist),
 ligi 150 000 kaarti (vanim 17. sajandi esimesest poolest),
 teadaolevalt 2200 pitserit,
 umbes 1500 pärgamentdokumenti.

Noora

Rahvusarhiivi uus peahoone Noora Tartus aadressil Nooruse 3 sai nurgakivi 15. aprillil 2015 ja hoone avati pidulikult 1. veebruaril 2017. Kuuekorruselise hoone krundi suurus on 13 599 m², üldpinda on 10 708 m², mahutavus 50 000 m³, hoidlapinda on 5800 m² ning 26 hoidlat mahutavad umbes 43 000 riiulimeetrit arhivaale.Noora. Rahvusarhiivi veebisait.

Noora arhitektid on Sander Aas ja Illimar Truverk. Arhiivihoone projekt valmis kolme arhitektuuribüroo – Asum Arhitektid OÜ, Arhitekt11 OÜ ja Vaikla Stuudio OÜ – koostöös. Ehitustööde tellija oli Riigi Kinnisvara AS, ehitas YIT Ehitus.

Uude hoonesse viidi kõik Juhan Liivi tänava arhiivihoone kogud, Kuressaare ja Haapsalu osakondade kogud ning Tallinnas Tõnismäel asunud kogud. Samuti koliti ümber osa Tallinnas Maneeži ja Madara tänava arhiivihoonetes säilitatud arhivaalidest.Rahvusarhiivi kolimise eelinfo

 Vaata ka 
 Rahvusarhiivi tudengipreemia

 Viited 

 Välislingid 
Rahvusarhiivi koduleht
Rahvusarhiivi veebiportaal VAU
Arhiivi infosüsteem
Digiteeritud allikate kogu Saaga 
Ühisloome
Facebook
Ajaveeb
The National Archives of Estonia at Google Cultural Institute
Flickr
YouTube
Digiteeritud kaartide ja plaanide kogu

Kategooria:Eesti arhiivid
Kategooria:Eesti valitsusasutused