Võru kreis

Võru kreis (saksa keeles Kreis Werro, Werrosche Kreis; vene keeles Верроский уезд) oli Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangu haldusüksus.

pisi|Võru kreis "Liivimaa atlases" (1798)

Kreis ehk maakond piirnes põhjas Riia asehaldurkonna / Liivimaa kubermangu Tartu kreisi, idas Pihkva kubermangu Pihkva maakonna ning edelas ja lõunas Valga kreisiga.

Võru kreisLieflandischer Adress und Post Kalender 1784, Mitau 1784, Der neue Creitz, seite 132-134 loodi 1780. aastatel Riia asehaldurkonna Tartu kreisi lõunapoolsetest aladest, maakonnakeskus ja kreisilinn (1784) Võru linn aga asutati endise riigimõisa asemele.

Võru kreis hõlmas enamiku tolleaegsest Põlvamaast, välja arvatud viimase põhjaosas asuvad Saverna, Maaritsa, Vastse-Kuuste ja Ahja ümbruskonnad, Võru kreisi ehk Võrumaa lääneosa hõlmas ka Hargla, Karula ja Kaagjärve ümbruse. 1780. aastatel väljakujunenud kreisipiiridesse jäi Võrumaa kuni Esimese maailmasõjani.  Võrumaa ala oli 1783–1796 omaette kreis, 1796–1888 distriktAllgemeines Adress-Buch für das Gouvernement Livland und die Provinz Oesel. Herausgegeben Karl von Budberg, s. 74. Werroscher District. Tartu-Võru kreisis ja seejärel taas iseseisev Võru kreis. Eesti iseseisvudes ja 1920. aastate haldusreformides siirdusid Võrumaa läänepoolsed alad tollal loodud Valga maakonna koosseisu.

 Territoorium 

Võru kreisi kreisilinn oli Võru, kreisi kuulus algselt 8 kihelkonda:
 Hargla kihelkond (Kirchspiel Harjel),
 Kanepi kihelkond (Kirchspiel Cannapäh),
 Karula kihelkond (Kirchspiel Carolen),
 Põlva kihelkond (Kirchspiel Pölwe),
 Räpina kihelkond (Kirchspiel Rappin),
 Rõuge kihelkond (Kirchspiel Rauge),
 Urvaste kihelkond (Kirchspiel Urbs (Anzen)),
 Vastseliina kihelkond (Kirchspiel Neuhausen).

Aja jooksul kihelkondade arv muutus, 19. sajandi keskel oli kihelkondi 17:
 Võru linna- ja maakihelkond
 Hargla kihelkond (Kirchspiel Harjel),
 Kanepi kihelkond (Kirchspiel Cannapäh),
 Kambja kihelkond (Kirchspiel Kamby),
 Karula kihelkond (Kirchspiel Carolen),
 Nõo kihelkond (Kirchspiel Nüggen),
 Otepää kihelkond (Kirchspiel Odempä),
 Puhja kihelkond (Kirchspiel Kawelecht),
 Põlva kihelkond (Kirchspiel Pölwe),
 Rannu kihelkond (Kirchspiel Randen),
 Räpina kihelkond (Kirchspiel Rappin),
 Rõngu kihelkond (Kirchspiel Ringen),
 Rõuge kihelkond (Kirchspiel Rauge),
 Sangaste kihelkond (Kirchspiel Sagniß, Kirchspiel Theal),
 Urvaste kihelkond (Kirchspiel Urbs (Anzen)),
 Vastseliina kihelkond (Kirchspiel Neuhausen),
 Võnnu kihelkond (Kirchspiel Wendau).

20. sajandi alguses olid Võru kreisis Võrumaal:
 Kambja kihelkond,
 Võnnu kihelkond,
 Nõo kihelkond,
 Rõngu kihelkond,
 Rannu kihelkond,
 Puhja kihelkond,
 Sangaste kihelkond,
 Otepää kihelkond,
 Karula kihelkond,
 Urvaste kihelkond,
 Kanapää kihelkond,
 Põlva kihelkond,
 Räpina kihelkond,
 Võru khk,
 Hargla kihelkond,
 Vastseliina kihelkond,
 Rõuge kihelkond.Lindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale, 1910, lk 80
 Sillakohtupiirkonnad 
Võru ja Tartu kreisi kihelkonnad olid jaotatud sillakohtupiirkondadeks (Werrosches Ordnungsgericht, Dorpater Ordnungsgericht):
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Laiuse, Maarja-Magdaleena, Kodavere, Palamuse, Torma kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Kursi, Äksi, Tartu, Nõo kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Puhja, Rannu, Rõngu, Sangaste kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Võnnu, Kambja, Otepää kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Räpina, Põlva, Kanepi kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Vastseliina, Rõuge kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Hargla, Karula, Urvaste kihelkond

 Võrumaa politseivalitsus 
Politseilised sillakohtud kaotati 1888. aasta 9. juuni "Läänemere-kubermangude politsei ümberkorraldamise" seaduse alusel, politseilised haldusülesanded anti üle Liivimaa kubermangu kreiside politseivalitsustele. Võru kreisi  Võru kreisi politseivalitsuseSuur Adress-kalender, 1911. Trükitud Tallinnas 1910, W. Ehrenpreisi trükikojas, lk 99 Võru kreis1.2.5.1.1. Maakondade politseivalitsused, www.eha.ee I jaoskonda kuulusid kihelkonnad: Räpina, Põlva, Võru mõis, Väimere ja Jaasu, Rõuge kihelkonnast, Löövi ja Pindi mõisad, Vastseliina kihelkonnast mõisad: Orava ja Lasva, kreischefi abilise elukoht oli Räpinas; II. jaoskond: Kanapää, Karola, Hargla ja Antsmõisad, kreisichefi abilise elukoht oli Vaabinas; III. jaoskond: Võru, Rõuge, Vastseliina, kreischefi vanema abilisega.Liiwimaa kubermangu walitsus teatab, et 27. augustil uue Liiwimaa politsei kohaline sisseseadmine, Eesti Postimees ehk Näddalaleht: ma- ja linnarahvale, nr. 37, 14 september 1888, lk 2

Vapp
Võru kreis kasutas asjaajamistes Venemaa keisrinna Katariina II määratud Võru vappi.Kreis Werro. Melioratsionsstatistik. Rahvusarhiiv, EAA.2059.1.69.Der Werrosche Kreis. Rahvusarhiiv, EAA.854.4.470.

 Vaata ka 
 Riia asehaldurkond
 Võru maakond
 Setumaa

 Viited 

 Kirjandus 


Merike Värs, Võru linna asutamine maakonnalinnana, Tartu Ülikooli avatud ülikool Filosoofiateaduskond Ajaloo ja arheoloogia instituut Üldajaloo õppetool, Tartu 2013

 Välislingid 

 Võru kreisist Eesti mõisaportaalis


Kategooria:Riia asehaldurkond