Nganassaani keel

Nganassaani keel on samojeedi keel, mida kõneles Taimõri poolsaare edela- ja keskosas 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 500 nganassaani kokku 830 nganassaanist. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal nganasaani keelt 125 inimest.

Nganasaani keelt peetakse tõsiselt ohustatud keeleks.

Kirjaviis

1990. aastatel loodi nganassaani keelele kirjaviis, mis põhineb kürillilisel kirjal. Nganassaani keele kirjutamiseks kasutatav tähestik on selline:

 А а Б б В в Г г Д д Е е Ё ё Ж ж З з Ҙ ҙ И и Й й ’’  К к Л л М м Н н Ӈ ӈ О о Ө ө П п Р р С с Ç ç Т т У у Ү ү Ф ф Х х Ц ц Ч ч Ш ш Щ щ Ъ ъ Ы ы Ь ь Э э Ә ә Ю ю Я я
Ё, Щ, Ь ja Ю on kasutusel ainult vene laensõnades ja nimedes.

Grammatika
 Arvsõnad 

 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 20 100 200 1000 ӈуои’’ ситi нагүр четə сəӈхəляӈкə мəтү’’ сяйбə ситiз̌əтə ӈамиайчумə бии’’ ситiбии’’ дир ситiдир биидир

 Isikulised asesõnad 

  Ainsus  Duaal  Mitmus  1.  мəнə  ми  мыӈ  2.  тəнə  тiи  тыӈ 3.  сыты  сытi  сытыӈ

Sõnavara
Sugulus soome-ugri keeltega
Osades nganassani sõnades on uurali tüved, mis on sarnased nii samojeedi kui soome-ugri keeltes. 

Allpool on toodud näiteid nganassani sõnadest, mille tüvedel on eesti või muud soome-ugri vasted:

 колы - kala
 косюо - kuiv (komi keeles кос ja mordva keeltes коське)
 куодя, куотəса - surema (soome keeles kuolla)
 күо - kask (kõiv, mari keeles куэ)
 маа - mis
 моу - maa (riik, territoorium)
 мынсы - minema
 мəну - muna
 мəнə - mina
 мəу - maa (muld)
 ним - nimi
 ны - naine
 сеймы - silm
 сəə - süda
 туй - tuli
 туйся - tulema
 тəнə - sina (mordva keeltes тон, ungari keeles te)

Viited

Kategooria:Samojeedi keeled