Artur Pihlak

Artur-Aleksander Pihlak (ka Arthur-Aleksander; 1. aprill 1885 Viljandi – 22. november 1941 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti tehnikateadlane.Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide.

Elukäik
Ta sündis telliskivitöösturi peres.

Ta lõpetas 1905. aastal Tallinna Peetri Reaalkooli, õppis 1906. aastal Peterburi Metsainstituudis, aastatel 1907–1911 Peterburi teedeinseneride instituudis ning ehitusinseneri diplomi sai 1926. aastal Läti Ülikoolist Riias. Akadeemiliselt oli ta EÜS Põhjala liige.http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=579716

Oli aastatel 1905–1906 vabatahtlikuna sõjaväes, I maailmasõja ajal sattus Saksa sõjavangi.

Naasis 1918 Eestisse, oli 1919 Tallinna sadamavalitsuse tehnikaosakonna ülem, 1919–1923 Mereasjanduse Peavalitsuse ehitusosakonna juhataja, 1923–1937 Raudteevalitsuse ehitusameti tehnikaosakonna juhataja, 1937 Teedeministeeriumi avalike tööde osakonna direktor, 1937–1939 riigiettevõtte Ehitaja direktor, 1939–1940 Raudteede Talituse direktor. 1919–1923 oli ka Tallinna Tehnikumi õppejõud, õpetas trigonomeetria, sildade, sadamate ja kanalisatsiooni kursusi. Ühtlasi oli 1920–1923 Tallinna Tehnikumi raamatukogu (esimene) juhataja ja 1938–1940 TTÜ õppeülesande täitja, õpetas eelarvestamist, tööde juhatamist ja maanteede ehitamist.

Artur Pihlak oli kaitseliitlane.

14. juuni 1941 arreteeriti, suri vangilaagris.

Teadustöö
Mereasjanduses pühendas suurt tähelepanu hästi toimiva ranna- ja kalasadamate võrgu väljakujundamisele, pidas vajalikuks vabasadama avamist Paldiskis. Raudteetranspordis seisis hea raudtee peatehaste ja veduripargi tehnilise ajakohastamise eest; algatas tolmutõrje raudteel, pooldas Abja-Valga kitsarööpmelise raudtee rajamist.

Teoseid
 Katsed vedurisi turbaga kütta. Eesti Tehnika Seltsi Ajakiri (1921) 6
 Jaamade varustamine filtreeritud veega. Tee ja Tehnika (1929) 11
 Tervishoid ja elamute ehitustehnilised omadused. Eesti Raudtee (1930) 2
 Põhja- ja filtratsioonivee mõju betoonile. Eesti Raudtee (1930) 4
 Soojuse kaotused ahjudes. Eesti Raudtee (1930) 5/ 6
 Kristiine tänava kollektori sifoon. Tehnika Ajakiri ja Auto (1932) 9
 (1933) 1/ 2

Tunnustus
1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

Isiklikku
Tema vennad olid Eduard Pihlak ja Viktor Pihlak. 

Abikaasa oli Klaara-Luise, sündinud 1901. aastal Peterburis. Poeg oli mäeinsener Arno-Toomas Pihlak. 

Viited

Personalia
 Ajakiri T (1935). Lk 103–104
 Raudtee (1939) 5. Lk 73

Välislingid

Artur Pihlaku foto
Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kenotaaf Tallinna Rahumäe kalmistul

Kategooria:Eesti tehnikateadlased
Kategooria:Eesti ehitusinsenerid
Kategooria:Eesti raudteelased
Kategooria:Tallinna Reaalkooli vilistlased
Kategooria:Läti Ülikooli vilistlased
Kategooria:EÜS Põhjala liikmed
Kategooria:Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud
Kategooria:Tallinna kõrgema tehnikumi õppejõud
Kategooria:Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Kategooria:Eesti represseeritud isikud
Kategooria:Sündinud 1885
Kategooria:Surnud 1941