Saksamaa mediatisatsioon

Saksamaa mediatisatsioon oli rida mediatisatsioone ja ilmalikustamisi, mis toimusid Saksamaal aastatel 1795–1814, Prantsuse revolutsiooni ajastu lõpufaasis ja edasi Napoleoni ajastul.

Mediatisatsioon või otse keisrile alluvate valduste kaotamine oli mureneva Saksa-Rooma riigi osastisriigi teise riiki annekteerimise protsess, jättes annekteeritud vürstile sageli mõningaid õigusi. Ilmalikustamine oli kiriklike valduste, mida haldas vaimulik valitseja nagu piiskop või abt, ilmalikeks valdusteks ümberjaotamine.

Pärast Karolingide impeeriumi kokkuvarisemist Saali tavaõigusega ette nähtud pärandi võrdse jagunemise ja feodalismi tõusu tõttu killunes enamik Euroopast väikesteks, sõltumatuteks riigikesteks. Järgnevad Saksa kuningad ja Saksa-Rooma keisrid omandasid ilmaliku võimu paljudes piiskopkondades, abtkondades ja kloostrites ning andsid ka vabalinna õigused paljudele linnadele ja küladele kogu Saksamaal. Erinevalt Lääne-Euroopa unitaarriikidest, nagu Suurbritannia, Prantsusmaa või Hispaania, ei olnud Saksa kuningad võimelised koondama oma valdusi täielikult tsentraliseeritud kuningriiki, nii tuli Saksamaal sajandite jooksul koosneda mitte vähem kui 300 peaaegu suveräänsest riigist.

Mediatisatsiooniprotsessi ümbritsevaid pikaajalisi tegevusi on tavaliselt seostatud Prantsuse välisministri Talleyrandiga. Riikidelt, kes said kasu või pääsesid mediatisatsioonist, eeldati tasu maksmist ja liitude loomist Prantsuse vabariigi, edasi uue Napoleoni keisririigiga.

 Reichsdeputationshauptschluss 
Reichsdeputationshauptschluss (vormiliselt Hauptschluss der außerordentlichen Reichsdeputation või "Erakorralise keiserliku delegatsiooni peamine järeldus") oli resolutsioon, mille 25. veebruaril 1803 võttis vastu Saksa-Rooma riigi Reichstag (Riigipäev). See osutus viimaseks oluliseks seaduseks, mille keisririik kehtestas enne selle lõpetamist aastal 1806.

Tuginedes juunis 1802 kokku lepitud kavale Prantsusmaa ja Austria vahel ning Lunéville'i rahus kirjeldatud üldpõhimõtetele aastast 1801, kehtestas seadus territoriaalse suveräänsuse ulatusliku ümberjaotamise keisririigis, et kompenseerida arvukatele Saksa vürstidele territooriume Reinist lääne pool, mille annekteeris Prantsusmaa Prantsuse revolutsioonisõdade tulemusel.

Reichsdeputationshauptschlussi ratifitseeris Reichstag ühehäälselt märtsis 1803 ja kinnitas keiser Franz II järgmisel kuul. Siiski tegi keiser ametliku reservatsiooni häälte ümberjaotamise suhtes Reichstag'is, kui tasakaal protestantlike ja katoliiklike riikide vahel oli nihkunud kõvasti esimeste kasuks.

Ümberjaotamine saavutati kahe protsessi kombinatsioonina: vaimulike vürstkondade ilmalikustamine ning arvukate väikeste ilmalike vürstkondade ja vabalinnade mediatisatsioon.

 Ilmalikustamine 
pisi|Saksa-Rooma riigi vaimulikud maad ilmalikustamise eelõhtul
Alates Saksa-Rooma riigi loomisest Saali ja Saksi keisrite poolt 10. ja 11. sajandil oli feodaalsüsteem muutnud Saksamaa ja Põhja-Itaalia väikeste riigikeste võrgustikuks, igaühel oma kindlad privileegid, tiitlid ja autonoomia. Selleks, et aidata hallata Saksamaad silmitsi kasvava detsentraliseerimise ja kohaliku autonoomiaga pärast feodalismi esiletõusu, andsid järgnevad Saksa-Rooma keisrid üle Saksamaa paljud piiskopkonnad ja kloostrid ilmalikeks valdusteks ja aadlitiitliteks, nagu vürst, hertsog või krahv. Piiskoppide isiklik ametissenimetamine Saksa-Rooma keisrite poolt tekitas investituuritüli ja selle järel ei saanud keisrid enam piiskoppe enda kasuks kasutada. Selle järel alustasid piiskopid ja abtid oma äsjaste valduste valitsemist kui ilmalikud isandad, mitte vaimulikud isandad. Järgnenud korruptsioonisüüdistused ja mandumine viisid vaimulike valitsejate aujärje langusse ja aitasid lõpuks kaasa protestantlikule reformatsioonile, kui mitmed endised vürst-piiskopkonnad ilmalikustati ja need muutusid ilmalike vürstide territooriumiks. 16. sajandi lõpul püüdis vastureformatsioon pöörata mõned nendest tagasi ja küsimus ilmalikustatud territooriumite saatusest muutus tähtsaks Kolmekümneaastases sõjas (1618–1648). Lõpuks kinnitas Vestfaali rahu ilmalikustamised, mis olid juba toimunud, kuid stabiliseeris ka olukorra, et hoida ära edasisi muudatusi.

Aastal 1794 vallutasid revolutsioonilise Prantsusmaa armeed Reinimaa ja Campo Formio rahuga aastal 1797 tunnistas keiser Franz II Prantsuse anneksiooni kõigil keiserlikel territooriumitel Reini jõest läänes. Keiser püüdis kompenseerida riigita jäänud või vähenenud territooriumitega monarhe, lubades neile uusi valdusi. Ainsad võimalikud maad olid need, mida valdasid vürst-piiskopid; nii ilmalikustati enamik neist ja jaotati Saksamaa monarhide vahel.

Vaimulikud riigid annekteeriti üldiselt ilmalike naabervürstkondade poolt. Ainult kolm säilisid kui mitteilmalikud riigid: Regensburgi peapiiskopkond, mis kerkis piiskopkonnast seoses Mainzi peapiiskopkonna liidendamisega, ning Saksa ordu ja Hospitaliitide ordu maad. Märkimist väärib ka endine Salzburgi peapiiskopkond, mis ilmalikustati hertsogkonnaks suurenenud territooriumiga ja tehti ka kuurvürstkonnaks.

Kloostrid kaotasid oma olemasolu mõtte, kui nad pidid loobuma oma maast ja enamik neist suleti. Ülejäänud vaimulikud riigid ilmalikustati pärast Saksa-Rooma riigi lõppu aastal 1806. Hospitaliitide ordu maad ilmalikustati aastal 1806, Regensburgi annekteeris Baieri aastal 1809 ning samal aastal saatis Napoleon I laiali Saksa ordu ja andis nende maad naabervürstidele, peamiselt Württembergi kuningale.

1803. aasta Reichsdeputationshauptschlussi tulemuseks oli kõige ulatuslikum vara ümberjagamine saksa ajaloos enne aastat 1945. Ligikaudu 73 000 km² vaimulikke territooriume, ligikaudu 2,36 miljonit elanikku ja 12,72 miljonit kuldnat aastatulu liikus uute valitsejate kätte. Reichsdeputationshauptschlussi mõte oli kompenseerida neile valitsejatele, kes olid kaotanud territooriumi Prantsusmaale, kuid märgatavalt rohkem territooriumi omandasid tohutu ilmalikustamise kaudu: Baden sai üle seitsme korra rohkem territooriumi, kui see kaotas; Preisimaa peaaegu viis korda. Hannover sai Osnabrücki piiskopkonna, isegi kui see ei kaotanud midagi. Austrial läks ka väga hästi.

Katoliku kiriku kui Reichskirche positsioon Saksamaal mitte ainult ei vähenenud, see peaaegu hävitati. Katoliku kirik kaotas oma põhiseadusliku rolli keisririigis. Enamik katoliiklikke ülikoole suleti, samuti tuhanded kloostrid. Tohutul hulgal katoliiklikke asutusi pandi kinni. Reichsdeputationshauptschluss tegi Saksamaale seda, mida revolutsioon tegi Prantsusmaale.

 Ilmalikustatud riigid 

 Piiskopid ja peapiiskopid 
 20px Augsburg
 20px Bamberg
 20px Basel
 20px Brixen
 20px Chur
 20px Köln
 20px Konstanz
 20px Eichstätt
 20px Freising
 20px Hildesheim
 20px Liège
 20px Lübeck
 20px Mainz
 20px Münster
 20px Osnabrück
 20px Paderborn
 20px Passau
 20px Regensburg
 20px Salzburg
 20px Speyer
 20px Strasbourg
 20px Trento
 20px Trier
 20px Worms
 20px Würzburg

 Kloostrid ja praostkonnad 
 20px Baindt
 20px Berchtesgaden
 20px Beuron
 20px Buchau
 20px Corvey
 20px Elchingen
 20px Ellwangen
 20px Essen
 20px Fulda
 20px Gutenzell
 20px Heggbach
 20px Heiligkreuztal
 20px Herford
 20px Kaisheim (Kaisersheim)
 20px Kempten
 20px Marchtal
 20px Niedermünster-in-Regensburg
 20px Neresheim
 20px Ochsenhausen
 20px Obermünster-in-Regensburg
 20px Petershausen
 20px Quedlinburg
 20px Rot an der Rot
 20px Rottenmünster
 20px Salem (Salmansweiler)
 20px Schöntal
 20px Schussenried
 20px Söflingen
 20px Sorlingen
 20px Stablo-Malmedy
 20px St. Blasien
 20px Kornelimünster
 20px St. Emmeram
 20px Sankt Gallen
 20px Thorn
 20px Weingarten
 20px Weissenau
 20px Werden-Helmstedt
 20px Wiblingen
 20px Zwiefalten

 Mediatisatsioon 
Kuigi Saksa riikide arv oli Kolmekümneaastasest sõjast alates pidevalt vähenenud, oli Napoleoni ajastu saabumiseks siiski veel ligikaudu 200 riiki järel. Esimese koalitsiooni kaotus põhjustas vaimulike riikide ilmalikustamise ja kõigi Reinist lääne poole jäävate maade annekteerimise Prantsusmaa poolt.

Napoleoni liitlased said järgnevatel aastatel mitmel korral tulu nii territooriumite kui ka staatuse osas.

Mediatisatsioon kandis väikeste ilmalike riikide suveräänsuse üle nende suurematele naabritele. Lisaks arvukatele vürstkondadele annekteeriti nende naabrite poolt ka kõik, kuigi käputäis riigilinnu.

Aastal 1803 mediatiseeriti enamus vabalinnu Saksamaal. 12. juunil 1806 rajas Napoleon Reini Liidu Prantsusmaa idapiiri laiendamiseks ja kaitseks. Tõrksalt tunnistades keisririigi territooriumi tükeldamist Napoleoni poolt, kuulutas Saksa-Rooma keiser Franz II 6. augustil 1806 keisririigi laialisaadetuks ja nõudis nii palju võimu, et ta saaks jääda Habsburgide valduste valitsejaks. Selleks, et saada toetust võimsamatelt Saksa riikidelt, nõustus endine Saksa-Rooma keiser (Napoleon julgustusega) sellega, et jättis mediatiseerimata väikesed naaberriigid.

Enne Waterloo lahingut ja Napoleoni pagendamist Saint Helena saarele toimus aastatel 1814 ja 1815 Viini kongress, et taastada vanad Euroopa piirid. Otsustati, et Saksamaal jääb jõusse Napoleoni lammutustegevuse status quo ante: mediatiseeritud vürstkondi, vabalinnu ja ilmalikustatud riike ei taastatud. Selle asemel said nende endised valitsejad nautida dünastilist staatust, nad võrdsustati valitsevate monarhidega abielulistel eesmärkidel ja neile anti õigus nõuda kaotuste eest kompensatsiooni. Kuid jäi iga annekteerinud riigi asjaks kompenseerida mediatiseeritud dünastiaid ja viimastel ei olnud rahvusvahelist õigust kaitsele rahulolematuse korral uue režiimi hüvitamise otsuste suhtes.

 Mediatiseeritud vürstkonnad 
 20px Anhalt-Bernburg-Schaumburg-Hoym: Anhalt-Bernburg-Schaumburg-Hoymi vürst 1806
 20px Arenberg: Arenbergi vürst 1810
 20px Aspremont-Lynden: Aspremont-Lyndeni krahv 1806
 20px Auersperg: Auerspergi vürst 1806
 20px Bentheim: Bentheim-Bentheimi ja Steinfurti krahv 1806; Bentheim-Tecklenburg-Rheda krahv 1806
 20px Bentinck: Bentincki parun 1807
 20px Boyneburg-Bömelberg: Boyneburg-Bömelbergi parun 1806
 20px Castell: Castell-Castelli krahv 1806; Castell-Rüdenhauseni krahv 1806
 20px Colloredo: Colloredo-Mansfeldi vürst 1806
 20px Croÿ: Croÿ-Dulmeni vürst 1806
 20px Dietrichstein: Dietrichsteini vürst 1806
 20px Erbach: Erbach-Erbachi krahv 1806; Erbach-Fürstenau krahv 1806; Erbach-Schönbergi vürst 1806
 20px Esterházy de Galántha: Esterházy vürst 1806
 20px Fugger: Fugger-Babenhauseni vürst 1806; Fugger-Glötti krahv 1806; Fugger-Kirchberg-Weissenhorni krahv 1806; Fugger-Kirchheimi krahv 1806; Fugger-Nordendorfi krahv 1806
 20px Fürstenberg: Fürstenberg-Pürglitzi vürst 1806
 20px Giech: Giechi krahv 1806
 20px Grävenitz: Grävenitzi krahv 1806
 20px Harrach: Harrach zu Thannhauseni krahv 1806
 20px|border Hessen: Hessen-Kasseli (või Hessen-Casseli) kuurvürst 1807; 20px|border Hessen-Homburgi maakrahv 1806
 20px Hohenlohe: Hohenlohe-Bartensteini vürst 1806; Hohenlohe-Ingelfingeni vürst 1806; Hohenlohe-Jagstbergi vürst 1806; Hohenlohe-Kirchbergi krahv 1806; Hohenlohe-Langenburgi vürst 1806; Hohenlohe-Waldenburg-Schillingsfürsti krahv 1806
 20px Isenburg: Isenburgi vürst 1814; Isenburg-Büdingeni krahv 1806; Isenburg-Meerholzi krahv 1806; Isenburg-Wächtersbachi krahv 1806
 20px Kaunitz-Rietberg: Kaunitz-Rietbergi vürst 1806
 20px Khevenhüller-Metsch: Khevenhüller-Metschi vürst 1806
 20px Königsegg: Königsegg-Aulendorfi krahv 1806
 Kuefstein: Kuefstein-Greillensteini krahv 1806
 20px Leiningen: Leiningeni vürst 1806; Leiningen-Alt-Westerburgi krahv 1806; Leiningen-Billigheimi krahv 1806; Leiningen-Neudenau krahv; 1806 Leiningen-Neu-Westerburgi krahv 1806
 20px Leyen: Leyeni vürst 1814
 20px Limburg-Styrum: Limburg-Styrum-Borkelö krahv 1806; Limburg-Styrum-Bronchhorsti krahv 1806
Lobkowicz: Lobkowiczi vürst 1806
 20px Löwenstein-Wertheim: Löwenstein-Wertheim-Freudenbergi krahv 1806; Löwenstein-Wertheim-Rosenbergi vürst 1806
 20px Looz und Corswarem: Looz-Corswaremi hertsog 1806
 20px Metternich: Metternichi vürst 1806
 20px Neipperg: Neippergi krahv 1806
 20px Nesselrode: krahv Nesselrode 1806
 20px Orsini ja Rosenberg: Orsini ja Rosenbergi vürst 1806
 20px Ortenburg: Ortenburg-Neuortenburgi krahv 1806
 20px Ostein: Osteini krahv 1806
 20px Öttingen: Öttingen-Öttingeni vürst 1806; Öttingen-Spielbergi vürst 1806
 20px Pappenheim: Pappenheimi krahv 1806
 20px Platen-Hallermund: Platen-Hallermundi krahv 1806
 20px Plettenberg: Plettenberg-Wittemi krahv 1806
 20px Pückler und Limpurg: krahv Pückler und Limpurg 1806
 20px Quadt: Quadt-Isny krahv 1806
 20px Rechberg und Rothenlöwen: krahv Rechberg und Rothenlöwen 1806
 20px Rechteren-Limpurg: krahv van Rechteren-Limpurg 1806
 20px Salm: Salm-Horstmari metsa- ja reinikrahv 1806; Salm-Kyrburgi vürst 1810; Salm-Reifferscheid-Dycki krahv 1806; Salm-Reifferscheid-Hainsbachi krahv 1806; Salm-Reifferscheid-Krautheimi vürst 1806; Salm-Salmi vürst 1810
 20px Sayn-Wittgenstein: Sayn-Wittgenstein-Berleburgi vürst 1806; Sayn-Wittgenstein-Hohnsteini vürst 1806
 20px Schaesberg: Schaesberg-Thannheimi krahv 1806
 20px Schlitz genannt von Görtz: krahv Schlitz genannt von Görtz 1806
 20px Schönborn: Schönborn-Wiesentheidi krahv 1806
 20px Schönburg: Schönburg-Penig-Vorderglauchau-Wechselburgi krahv 1806; Schönburg-Rochsburg-Hinterglauchau krahv 1806; Schönburg-Waldenburgi vürst 1806
 20px Schwarzenberg: Schwarzenbergi vürst 1806
 20px Sickingen: Sickingeni krahv 1806
 20px Sinzendorf: Sinzendorfi vürst 1806
 20px Solms: Solms-Baruthi krahv 1806; Solms-Braunfelsi vürst 1806; Solms-Hohensolms-Lichi vürst 1806; Solms-Laubachi krahv 1806; Solms-Rödelheim-Assenheimi krahv 1806; krahv Solms-Rödelheim und Assenheim 1806; Solms-Wildenfelsi krahv 1806
 20px Stadion: 20px Stadion-Thannhauseni krahv 1806; 20px Stadion-Warthauseni krahv 1806
 20px Starhemberg: Starhembergi vürst 1806
 20px Sternberg-Manderscheid: Sternberg-Manderscheidi krahvinna 1806
 20px Stolberg: 20px Stolberg-Rossla krahv 1806; 20px Stolberg-Stolbergi krahv 1806; 20px Stolberg-Wernigerode krahv 1809
 20px Thurn und Taxis: vürst Thurn und Taxis 1806
 20px Törring: Törring-Jettenbachi krahv 1806
 20px Trauttmansdorff-Weinsberg: Trauttmansdorffi vürst 1806
 20px Waldbott von Bassenheim: krahv Waldbott von Bassenheim 1806
 20px Waldburg: Waldburg-Waldsee vürst 1806; Waldburg-Wurzachi vürst 1806; Waldburg-Zeili vürst 1806
 20px Waldeck: Waldeck-Limpurgi krahv ja krahvinna 1806
 20px Wallmoden: Wallmoden-Gimborni krahv 1806
 20px Wartenberg: Wartenberg-Rothi krahv 1806
 20px Wied: Wied-Neuwiedi vürst 1806; Wied-Runkeli vürst 1806
 20px Windisch-Grätz: Windisch-Grätzi vürst, vanem liin 1806
 20px Wurmbrand-Stuppach: Wurmbrand-Stuppachi krahv 1806

Kuna Osteini, Sinzendorfi ja Wartenbergi dünastiad hääbusid pärast mediatisatsiooni, kuid enne aastat 1830, ei ole neid alati mediatiseeritud dünastiate hulgas loetletud. Eri põhjustel on mõnikord välja arvatud ka Aspremont-Lyndeni, Bentincki, Bretzenheimi, Limburg-Styrumi ja Waldeck-Limpurgi dünastiad. Hessen-Homburgi pole kunagi peetud suveräänseks Hessen-Darmstadti poolt ja seetõttu seda tehniliselt ei mediatiseeritud, ning Hessen-Kassel (või Hessen-Cassel) annekteeriti Vestfaali kuningriiki, kuid hiljem selle suveräänsus taastati. Schönburgid mediatiseeriti Saksimaa kuurvürstiriiki 18. sajandil ja loetleti mediatiseeritud dünastiate hulka ainult kuurvürstide pealekäimisel.

 Kaotatud vabad riigilinnad 

 20px Aachen
 20px Aalen
 Augsburg
 20px Biberach an der Riß
 20px Bopfingen
 20px Buchau
 20px Buchhorn (Friedrichshafen)
 20px Köln
 20px Dinkelsbühl
 20px Dortmund
 20px Esslingen am Neckar
 20px Frankfurt
 20px Friedberg
 20px Gengenbach
 20px Giengen
 20px Goslar

 20px Heilbronn
 20px Isny im Allgäu
 20px Kaufbeuren
 20px Kempten
 20px Leutkirch im Allgäu
 20px Lindau
 20px Memmingen
 20px Mühlhausen
 20px Nordhausen
 20px Nördlingen
 20px Nürnberg
 20px Offenburg
 20px Pfullendorf
 20px Ravensburg
 20px Regensburg
 20px Reutlingen

 20px Rothenburg ob der Tauber
 20px Rottweil
 20px Schwäbisch Gmünd
 20px Schwäbisch Hall
 20px Schweinfurt
 20px Speyer
 20px Überlingen
 20px Ulm
 20px Wangen im Allgäu
 20px Weil
 20px Weißenburg
 20px Wetzlar
 20px Wimpfen
 20px Windsheim
 20px Worms
 20px Zell am Harmersbach

Enamus mediatiseerimisi toimus aastal 1806 pärast Reini Liidu loomist. Aastatel 1806–1814 mediatiseeriti ka mõned Napoleoni poolt oma sugulastele ja lähedastele liitlastele loodud riigid. Need olid:

 20px Aschaffenburgi vürst 1806
 20px Frankfurdi suurhertsog 1814
 20px Vestfaali kuningas 1813
 20px Würzburgi suurhertsog 1814

Ainsad vabalinnad Saksamaal, mida aastal 1803 ei kaotatud, olid:

 Augsburg (kaotatud 1805)
 20px Bremen
 20px Frankfurt (kaotatud 1866)
 20px Hamburg
 20px Lübeck (kaotatud 1937)
 20px Nürnberg (kaotatud 1806)

Hilisemad mediatiseerimised olid:

 20px Arenberg (annekteeritud Prantsusmaa poolt aastal 1810 ja aastal 1814 mitte taastatud)
 20px Isenburg ja Leyen (mediatiseeritud aastal 1814 Viini kongressi poolt liigse ustavuse pärast Napoleonile)
 20px Salm (mitmed Salmi riigid püsisid aastateni 1811 ja 1813)
 20px Stolberg-Stolberg ja Stolberg-Wernigerode (annekteeritud Preisimaa poolt aastal 1815).

 Tagajärjed 
Reichsdeputationshauptschluss tõi tohutu muutuse Saksamaa poliitilisele kaardile. Sõna otseses mõttes kaotati sadu riike, säilis ainult umbes 40 ringis. Mitmed allesjäänud riigid saavutasid märkimisväärse territoriaalse kasvu (kõige enam Baden, Baieri ja Hessen) ning Baden, Hesseni kuurvürstkond ja Württemberg saavutasid kuurvürsti staatuse (asendamaks kolme, kes kaotati). Riigilinnadest säilitasid iseseisvuse ainult Augsburg, Bremen, Frankfurt, Hamburg, Lübeck ja Nürnberg.

 + Pindala ja rahvastiku kaotused või võidud (ümardatud)KaotusedVõidudPreisimaa2000 km² 140 000 inimest12 000 km² 600 000 inimestBaieri10 000 km² 600 000 inimest14 000 km² 850 000 inimestBaden450 km²  30 000 inimest2000 km²  240 000 inimestWürttemberg400 km²  30 000 inimest1500 km²  120 000 inimest

 Vaata ka 
 Reini Liit
 Viini kongress
 Saksa-Rooma riik
 Vaba riigilinn
 Mediatisatsioon
 Napoleon I
 Campo Formio rahu

Kategooria:Saksa-Rooma riik
Kategooria:Napoleoni sõjad
Kategooria:18. sajand Saksamaal
Kategooria:19. sajand Saksamaal