Vilzēni mõis

Vilzēni mõis (saksa keeles Wilsenhof, läti keeles Vilzēnu muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Praegu asub Lätis Aloja piirkonnas Braslava vallas Valmiera-Heinaste maantee ääres Vilzēnmuiža külas. 

Ajalugu
Mõisa on esmamainitud aastal 1672, mil see kuulus Oxenstiernadele. Venemaa keisrinna Anna Ivanovna andis selle mõisa 29. septembril 1736 krahv Löwenwolde valdusse, ent aastal 1742 sai sellest taas riigimõis.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 136. Hiljem said selle omanikeks Rumjantsevid. Mõis kuulus aastast 1757 kuni võõrandamiseni Sieversi aadlisuguvõsale.Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands,  Heinrich von Hagemeister; lk. 133

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 12 ja 1/4 adramaad, sellele allus 332 mees- ning 301 naishinge.Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 245. Aastal 1757 oli adramaid 12 ja 1/4, aastal 1734 aga 8 ja 3/8. Aastal 1688 oli mõisa suurus kaksteist adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 10 ja 2/5, aastal 1881 aga 7 ja 10/80, lisaks veel 14 ja 48/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 160.

Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Legzdiņš (Landsberg) ja Ķuzis (Kusche, ka Kuse). Hiljem lisandusid veel Buļļi (Bulle) ja Blankaskrogsi karjamõisad.

Mõisaansambel
Häärber ja kõrvalhooned
Mõisa peahoone hävis Teise maailmasõja ajal, säilinud on mõisavalitseja maja ja veel mitmed kõrvalhooned.

Üheksa uksekomplekti Vilzēni mõisas (üks elumajas,Durvju komplekts ülejääänud mõisavalitseja majas)Durvju komplekti (8) on kunstimälestistena riikliku kaitse all.

Park
Mõisa pargis kasvab Läti suurim Euroopa lehis, mille ümbermõõt on 4,6 ja kõrgus 33 meetrit.Latvijas dabas pieminekļi. Looduskaitse all on veel sealsed  kolm tamme(neist üks on kuivanud).Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Pargi pindala on koos tiigiga 5,62 ha; valdavalt kasvavad seal saared ja vahtrad, ent seal on ka pärnasid, sookaski, kuuski ja jalakaid. Alleedel kasvab ka võõrliike.

Vaata ka
Fideikomiss

Viited

 Välislingid 
Vilzēni mõis Läti mõisate võrguküljel pilis.lv

Kategooria:Limbaži piirkonna mõisad
Kategooria:Volmari kreis
Kategooria:Matīši kihelkond
Kategooria:Vidzeme
Kategooria:Sieversite mõisad