Pärnu vojevoodkond

Pärnu vojevoodkond (poola województwo parnawskie) oli Poola-Leedu haldusüksus (vojevoodkond; algselt kuni 1598. aastani Pärnu presidentkond) Liivimaa hertsogkonnas.

Pärnu presidentkond moodustati pärast Poola-Leedu ja Moskva tsaaririigi vahelise Jam-Zapolski vaherahu sõlmimist, millega Liivimaa ja sealhulgas endise Saare-Lääne piiskopkonna maavaldused siirdusid Poola-Leedu võimkonna alla. Algselt 1582. aastal moodustatud Pärnu presidentkonda kuulusid Koiva jõe, Läänemere ja Võrtsjärve vahelised alad. Pärnu presidentkonda kuulusid Pärnu, Viljandi, Tarvastu ja Helme distriktid.

Pärnu vojevoodkond oli üks kolmest Liivimaal moodustatud Liivimaa hertsogkonna vojevoodkonnast Tartu ja Võnnu kõrval.Inflanty i Księstwo albo Województwo Inflanckie., Zygmunt Gloger: Geografia historyczna ziem dawnej Polski, Warszawa 1900, lk.318–323 

1617–1618 aastate Poola-Rootsi sõja ajal vallutasid Pärnu linna mõnepäevase piiramise järel, 1617. aasta 11. augustil Rootsi väed ja Rootsi väed okupeerisid Liivimaa ranniku, Grobinast Pärnuni. Raske majandusliku olukorra ja toiduainete puuduse tõttu, kuna maa oli aga ülimalt suures ulatuses rüüstatud, muutus sõjaväe toitlustamine raskeks aga ka poolakatele ning nad tõmbusid Eestimaalt tagasi Liivimaale. 

Pärnumaa liideti algselt halduslikult Eestimaa hertsogkonnaga ning kogu Liivimaa vallutamise järel, taas Rootsi Liivimaaga.
Juhid
Vojevoodid
 1599–1602 Maciej Dembiński, Pärnu president ja  vojevood
 1617–1620 Teodor Denhoff, Pärnu vojevood
 1620–1627 Joachim Tarnowski, titulaarne Pärnu vojevood
 1628–1633 Piotr Tryzna, titulaarne Pärnu vojevood
 1633–1640 Konstanty Połubiński, titulaarne Pärnu vojevood
 1640–1642 Ernest Magnus Denhoff, titulaarne Pärnu vojevood
 1642–1645 Jan Zawadzki, titulaarne Pärnu vojevood
 1645–1646 Jerzy Littawor Chreptowicz, titulaarne Pärnu vojevood
 1646–1659 Henryk Denhoff, titulaarne Pärnu vojevood
 1660–1661 Stanisław Karol Koniecpolski, titulaarne Pärnu vojevood

Kastellaanid
Pjotr Starbouski   (15.3.1600 — 1607 -?), kastellaan
Valdemar Ferensbach  (1609—1612)
Tomaš Holzsucher (1616—1624)
Martyn Gosievski  (22.2.1625)
Gedeon Rajecki (valgevene Гедэон Дунін-Раецкі) (1631-1634)
Ernest Magnus Denhoff (12.1634 — 4.11.1640)
Mikolai Osolinski  (10.11.1640 — 1646)
Tomaš Kosakovski  (1646—1650)
Pjotr Makavetski  (3.2.1652 — 1655)
Władysław Leszczyński (1655—1656)

Staarostkonnad
pisi|300px|Joan Blaeu, 1662. aasta Liivimaa kaart
Liivimaa riigimaadel moodustati 1582 Liivimaa konstitutsiooniga Pärnu presidentkonnas halduspiirkondadena 20 distrikti (poola k. powiat) ehk  ringkonda: 
Allendorfski (saksa k. Allendorf), Bartnicki (Burtneck), Ermeski (Ermes), Feliński (Fellin), Helmecki (Helmet), Karkuski (Karkus), Kremoński (Kremon), Lealski (Leal), Lemzelski (Lemzal), Obnormski (Ubbenorm), Papendorfski (Papendorf), Parnawski (Parnau), Pemigelski (Pernigel), Ropski (Roop), Rujeński (Rujen), Saliski (Salis), Tauruski (Tarwast), Trejdeński (Treiden), Wolmarski (Wolmar) ringkond Mikulski, Krzysztof, Rachuba, Andrzej, Urzędnicy inflanccy XVI-XVIII wieku: spisy, Tom IX, Biblioteka Kórnicka 1994, lk 10-11. Hilisematest staarostkondadest Pärnu ja Tartu vojevoodkondade Lõuna-Eesti alale jäi 10, ning nendest 4 Pärnu vojevoodkonda. 1586. aastal eraldus Viljandi staarostkonna koosseisust Tarvastu staarostkond.  Staarostid haldasid ka folvarke ehk Rzeczpospolita riigimõisu ning folvarkid haldasid staarostkonna  teo- ja maksukohustega vakuseid ja hajatalusiHendrik Sepp, Viljandimaa ajalugu XVII sajandist, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1939, lk 272. 
Pärnu staarostkond,  staarostkonnas Audru mõis, Koonga mõis, Tori mõis ehk folvarkid, vakused ja aadlimõisad
Pärnu ja Dole staarost: Valentin Überfeld; Jan Lesniowolski (1582–); Jakob Madalauski; Swizinski (1609)Dionysius Fabricius, "Liivimaa ajaloo lühiülevaade 1158 – 1610", Gustav Bergmann, 1795, Johannes Esto Ühing, 2010, tõlge Jaan Unt, lk 329, 351
Viljandi staarostkond
Karksi staarostkond, Jürgen Fahrensbachi pärusvaldus Andres Parve, Ühe Eestimaa päritolu väepealiku sõjateest, lk 149
Jürgen Fahrensbach
Tarvastu staarostkond, Tarvastu mõis,  Mõnnaste ja Pikru riigimõisad, Mõnnaste vakus, Tarvese vakus, PikvereViljandimaa küladele uued nimed., Pikre (Pikvere ehk Pikfer) küla - Pikru vakus ja aadlimõisad Viljandimaa: maadeteaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. VII, Üldosa, Eesti Kirjanduse Seltsi kodu-uurimise toimkonna väljaanne; nr. 12, 1939, lk 267Tarvastu kihelkonna lõunapoolsed osad (Vooru, Suislepa jne) kuulusid Pikvere ehk Pikru mõisa alla, põhjapoolsed osad aga Tarvastu riigimõisa alla
1588. aastast  doneeriti  Tarvastu staarostkond eluaegseks kasutamiseksDionysius Fabricius, "Liivimaa ajaloo lühiülevaade 1158 – 1610", Gustav Bergmann, 1795, Johannes Esto Ühing, 2010, tõlge Jaan Unt, lk 251. Jürgen FahrensbachileTarvastu kihelkonna ajaloost, mulgimaa.ee (vaadatud 10.07.2024)Andres Parve, Ühe Eestimaa päritolu väepealiku sõjateest, lk 153.
Helme staarostkondHelme kihelkond, EE 12, 2003; muudetud 2011, staarost Jodocus Fürstenberg, Enn Tarvel, Valge kotka tiiva all, lk 80 kus ainultRewizya 1599 Inflatska dotycząca starostwa Lais i Felińskiego oraz Zamkow różnych, Archiwum Główne Akt Dawnych w Warszawie, Lustracje, rewizje i inwentarze królewszczyzn, Zamek Helmeth nr 202 jj Helme riigimõis, vakused ja aadlimõisad (Riidaja mõis jt. Helme kihelkonnas).

Vaata ka
Poola aeg
Viited

Kategooria:Liivimaa hertsogkond
Kategooria:Pärnu ajalugu
Kategooria:Liivimaa
Kategooria:Rzeczpospolita vojevoodkonnad
Kategooria:Eesti ajaloolised haldusüksused
Kategooria:Poola valitsusaeg Eestis