Peeter Kuutma

Peeter Kuutma (sündinud 8. aprillil 1938) on eesti tekstiilikunstnik.

 Elukäik 
Kuutma lõpetas 1966. aastal Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis tekstiili eriala. Pärast seda hakkas ta näitustel osalema ning asus tööle kunstnikuna tekstiilivabrikus Punane Koit (1967–1987), kavandades paralleelselt ka Kunstitoodete Kombinaadile ARS. 1960.–1980. aastatel tegeles Kuutma nii trükitud, maalitud kui ka žakaarkangaste kavandamisega. Samal ajal algas kunstniku tihe koostöö sisearhitektidega, ta lõi kaasa mitmete sel ajal üle Eesti ümber kujundatud ja/või loodud avalike interjööride kujundamisel.  

Tema kavandatud on näiteks tekstiilid restoranidele Gloria (1968), Rae (1970. aastad), Kevad (1973 ja 1980), Kalinka (1978), Kungla (1980), baarile Regatt (1979) jne, lavaeesriided Ugala teatrile (1981), Eesti Draamateatrile (1983), Vene Draamateatrile (1984) ning Endla teatrile (1986).  

Vaipu hakkas Peeter Kuutma kujundama 1970. aastate lõpus, olles keskendunud just põimetehnikale. Lisaks näitusetöödele jätkus selleski plaanis töö sisekujundajatega. Monumentaalsete tellimustöödena valmisid 1980. aastatel Tallinna Postimaja nõupidamiste saali „Sidevaip“ (1985, 3x7 m) ja Haljala Rahvamajas siiani eksponeeritav „Virumaa valgus“ (1988, 3,5x7,5 m), 1995. aastal valmis Narva Linnavolikogu koosolekute ruumi „Narva – mälestuste linn“ (2x5 m).  

Riigi esindushoonete suuremahuliste renoveerimisprojektide tarvis on Kuutma kavandanud Leila Pärtelpoja juhtimisel Toompea lossi Riigikogu põrandavaibad ning taasloonud koostöös sisearhitekt Juta Lemberiga Vabariigi Presidendi Kantseleisse kaks vaipa – vabariigi algusaastatel kavandatud Aarne Mõttuse vapivaiba ja Adamson-Ericu 1937. aasta Pariisi maailmanäitusel edukalt eksponeeritud flossatehnikas vaiba. 

Loomingule lisaks on Peeter Kuutma olnud pidevalt tegev organisaatori ja õpetajana. Ametnikutöö sai alguse Kunstnike Liidu juhatuse sekretärina. 1987–1994 oli Kuutma Kultuuriministeeriumi kujutava kunsti osakonna peaekspert, üheks tööülesandeks kujunes ka Estonia Talveaia näituste korraldamine, mis kestis ligi 20 aastat. Töö Tallinna Kunstikoolis joonistamise ja kompositsiooni õpetajana algas 1994. aastal ning kestab siiani.

Peeter Kuutma kuulub rühmitusse Vaba Tahe, mille põhiideeks on põimevaiba traditsioonide säilitamine.

Tunnustus
 2005 – aasta tekstiilikunstnikEesti Tekstiilikunsnike Liidu koduleht vaadatud 20.03.2017
 2011 – aasta tekstiiliteguSigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015“ Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751
 2015 – Eesti Tekstiilikunstnike Liidu elutööpreemiaEesti Tekstiilikunstnike Liit tunnustab 2015. aasta parimai. Sirp, 16. märts 2016.
 2016 – Kristjan Raua preemia (Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi klassikute sarjas toimunud isikunäitus "Klassikud. Peeter Kuutma" ja näitusega kaasnenud mahukas kataloog) 
 2025 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti valdkonna elutööpreemia erakordselt laia haardega tekstiilikunstnikule ja disainerile, kelle teosed on tehnilistest võtetest sõltumatult selgelt eristuvad, geomeetrilise käsitluslaadi ja peenetundelise koloriiditunnetusega ning ajaüleselt kaasaegsed

Viited

 Välislingid 
 Näituse "Klassikud. Peeter Kuutma" pressiteade – Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum, 9. oktoober 2015

Kategooria:Eesti kunstnikud
Kategooria:Eesti tekstiilikunstnikud
Kategooria:Sündinud 1938