Eesti Kaubandus-Tööstuskoda

Eesti Kaubandus-Tööstuskoda (lühend EKTK) on eraõiguslik üle-eestiline mittetulundusühing, mille liikmeteks on Eestis registreeritud ettevõtted ja organisatsioonid. 

Eesti Kaubandus-Tööstuskoda on Eesti vanim ja suurim ettevõtjate esindusorganisatsioon. Kaubandus-Tööstuskoja regionaalsed esindused asuvad Tartus, Pärnus, Jõhvis ja Kuressaares. Eesti Kaubandus-Tööstuskojal on ligi 3500 Eestis tegutsevat ettevõtet ning nad annavad 41% Eesti ettevõtete kogu netokäibest ja 42% puhaskasumist. Kaubandus-Tööstuskoja liikmesus on vabatahtlik. Eesti Kaubandus-Tööstuskoda

Eesti Kaubandus-Tööstuskoda annab 1999. aastast välja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja aumärke.

 Koja asutamine 
Kaupmehed esitasid 1914. aasta novembris Tallinna linnavolikogule taotluseKaubandus-Tööstuskoda : 1925-1935 : [album] | DIGAR, et see näitaks Peterburis keskvõimu ees initsiatiivi kaubandus-tööstuskomitee asutamiseks Tallinnas. See palve tsaaririigi pealinnas esitatigi, kuid kaubandus-tööstuskomitee jäi rajamata. Vene tsaaririigis polnud kaupmeeste ja töösturite ühendusi – kaubandus-tööstuskodasid –, nagu neid tunti juba mitu sajandit Lääne-Euroopas.

1916 tehti uus katse asutada kaubandus-tööstuskomitee. Algataja oli kaupmees Joakim Puhk, kelle isa oli asutanud 1914 – äriühingu Jaak Puhk ja Pojad ja kes oli linnade liidu Tallinna osakonna liige. Osakonna 20. oktoobri 1916. aasta istungil tegi Joakim Puhk ettepaneku pöörduda palvega Tallinna linnavolikogu poole, et see võtaks kaubandus-tööstuskomitee asutamise uuesti päevakorda. Tallinna osakond oli ettepanekuga päri ja linnavolikogule saadeti ses asjas kiri. Kuid ka sellel korral jäi kaubandus-tööstuskomitee jäi nüüdki asutamata. 
pisi|Riigikogus 11. detsembril 1924 vastu võetud kaubandus-tööstuskoja seadus avaldati Riigi Teatajas 19. detsembril 1924.
1921. aastal valmis kaubandus-tööstusministeeriumis kaubandus-tööstuskoja seaduse eelnõu, mille kohaselt pidid kojas olema esindatud nii kaubandus- kui ka tööstussektori ettevõtted. Esialgses eelnõus oli koja liikmeskonnast välja jäetud pangandus, kindlustus ja laevandus, kuid hiljem otsustati need siiski eelnõusse sisse kirjutada. Kui seaduseelnõu jõudis riigikogusse, asus asja vedama Konstantin Päts, kuid koja seadus jäi vastu võtmata, sest Päts valiti riigivanemaks ning esimene riigikogu läks laiali.

Jaanuaris 1922 saadeti eelnõu seisukoha võtmiseks riigi majanduskomisjonile, kus tekitas vaidlusi omaette punktina seisev kaubandus-tööstuskoja liikmemaksu kehtestamine. Pahempoolsed leidsid, et nii võib koda muutuda liiga tugevaks ja hakata tegutsema üldriiklikke huvisid arvestamata. Aprillis 1922 esitas valitsus taas Pätsi koostatud eelnõu riigikogule, kus see läks komisjonidesse arutamiseks ning anti alles 1924. aastal täiskogule hääletamiseks. 

Kümme aastat kestnud püüdlused kaubandus-tööstuskoja asutamiseks kandsid lõpuks vilja: riigikogu võttis 11. detsembril 1924 vastu kaubandus-tööstuskoja seaduse koos selle elluviimise seadusegaRiigi Teataja 19 detsember 1924 — DIGAR Eesti artiklid. Koja avamiseni kulus siiski veel peaaegu aasta, sest pärast seaduse vastuvõtmist tuli hakata valmistuma koja kokkukutsumiseks. Selleks moodustati kaubandus- ja tööstusesindajatest ajutine komitee.

Eesti Kaubandus-Tööstuskoda alustas tegevust 10. novembril 1925. 

 Koda teistes Eesti linnades 
Koda laienes Tallinnast ka Eesti teistesse linnadesse. 1929. aastal avati koja esindused Pärnus ja Tartus, 1932. aastal Rakveres ja Narvas, aasta hiljem Võrus ja Viljandis. 1934. aastal avati koja esindus Valgas ning 1935. aastal Saaremaal.

 Uus aeg, uus võim 
Pöördelised sündmused Eestis 1940. aastal ei jätnud puudutamata ka kaubandus-tööstuskoda. Vaevalt oli Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik jõutud 21. juulil 1940 välja kuulutada, kui juba kümme päeva hiljem anti dekreedina välja kaubandus- tööstuskoja likvideerimise seadus. Koja likvideerimine lõpetati 20. augustiks ning koja varad, õigused ja kohustused läksid üle Üleriikliku Kaupmeeste Seltsi Keskliidule. 
pisi|Kaubandus-Tööstuskoja likvideerimise seadus 31. juuli 1940
Veidi vähem kui aasta pärast teise maailmasõja lõppu, aprillis 1946 asutati liidu kaubanduspalati osakond Tallinnas ja selle juhatajaks sai Voldemar Jaanus. Liiduvabariikide palatid allusid üleliidulisele kaubandus-tööstuspalatile ja tegelesid põhiliselt importkaupade ekspertiisiga, vahel osaleti välisnäitustel. Tallinnas tehti veel tõlketöid ning kujundati ja registreeriti kaubamärke. Osakonnas tegutses kolm bürood: kaubaekspertiiside, kaubandusreklaami ja tõlgete büroo. 1972. aastal muudeti kaubanduspalati Tallinna osakonna nimetust ja sellest sai Eesti NSV Kaubandus-Tööstuspalat. 

Kaubanduspalati Tallinna osakond asus algul aadressil Pikk 17, siis Lai 14 ning alates 1956. aastast Toom-Kooli 17.

Kaubanduspalati Tallinna osakonna ülesanded olid järgmised:
Eesti NSV kaubandus- ja tööstusorganisatsioonide kodu- ja välismaa tööstus- ja kaubandussaavutustega tutvumisele kaasaaitamine
kaubanduslike ja tööstuslike näituste korraldamine 
Eesti NSV kaubandus- ja tööstusorganisatsioonide üleliidulistest ja välismaa laatadest ning näitustest osavõtmisele kaasaaitamine
asjaomaste organisatsioonide ja isikute palvel kaupade ja seadmete kvaliteediekspertiiside tegemine
majandus- ja kaubandusorganisatsioonide reklaamimaterjalide ettevalmistamine 
päritolutunnistuste väljaandmine Nõukogude Liidust väljaveetavate kaupade kohta

 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja taassünd 
1989. aasta märtsis oli Eesti NSV Kaubandus- ja Tööstuspalati korraline üldkoosolek. Peeter Tammojale tundus olevat paras aeg taastada Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. Ta kohtus mitmete ettevõtete direktoritega, kellest mitu toetasid plaani, kuid soovisid oma initsiatiivi mitte näidata. Kõrvalehoidmise põhjused olid ilmselt hirm jääda kohast ilma või muud pahandused partei ja valitsusega.

21. märtsil 1989 toimus Tallinnas Eesti Projekti saalis Eesti NSV Kaubandus- ja Tööstuspalati korraline üldkoosolek, kust puudus Eesti NSV Kaubandus-Tööstuspalati presiidiumi esimees ning esimehe asetäitja Peeter Tammojal lasus vastutus koosolek läbi viia. Tammoja eesmärgiks oli leida liikmete hulgast keegi kes oleks nõus üldkoosolekut juhatama ning kaasa mängima nii, et korraldatav hääletus läheks läbi, kokkulepe saavutati Ülo Pärnitsaga. Koosolekul tehti ettepanek lõpetada NSV Liidu Kaubandus-Tööstuspalati tegevus Eesti territooriumil ja taasasutada Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. Enamik kohalolnutes hääletas ettepaneku poolt.

Nii taastatigi koda 21. märtsil 1989, mitte ei asutatud uut organisatsiooni. Sel on põhimõtteline vahe. Nagu on põhimõtteline vahe selleski, et kaks aastat hiljem taastati Eesti Vabariigi iseseisvus, mitte ei rajatud uut riiki. Pall oli lükatud pisitasa veerema: näiteks Läti taastas oma Kaubandus-Tööstuskoja 1990. aastal.

 Tähelepanuväärsemad algatused ja tegevused 

 1990 – avati Kaubandus-Tööstuskoja esindused Pärnus ja Kuressaares.
 1991 – avati Kaubandus-Tööstuskoja Tartu esindus.
 1993 – alustas tööd Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohus.
 1996 – loodi Euroinfo Keskus (EIK).
 1996 – EAN Eesti asutamise eestvedaja (vöötkood (ka ribakood, joonkood, triipkood) on kodeerimissüsteem).
 1997 – algatas Kaubandus-Tööstuskoda Eesti kaupade tarbimise suurendamiseks turunduskampaania „Head Eesti asjad“
 1997 – töötati Kaubandus-Tööstuskoja eestvedamisel tööandjate- ning kutse- ja erialaühenduste poolt välja kontseptsioon ja tegevuskava töötajate kvalifikatsioonisüsteemi (alates 2001. aastast arendab seda SA Kutsekoda) loomiseks
 1998 – asuti koja eestvedamisel kutseseadust välja töötama.
 1998 – Kaubandus-Tööstuskoja eestvedamisel sai täishoo Eesti kutsereform, mille eesmärgiks oli nõudmise ja pakkumise tasakaalustamine tööturul. Samal aastal kinnitati kahe esimese kutsenõukogu koosseis.
 2000 – avati Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Ida-Virumaa esindus Jõhvis.
 2001 – kirjutasid Kaubandus-Tööstuskoda, Sotsiaalministeerium, Tööandjate Keskliit, Eesti Ametiühingute Keskliit ning teenistujate Ametiühingute Keskliit alla Kutsekvalifikatsiooni Sihtasutuse asutamisotsusele.
 2002–2004 – kutsehariduse väärtustamiseks ühiskonnas loodi Kaubandus-Tööstuskoja eestvedamisel ühisprojekt Eesti Televisiooniga – saatesari „Ametilood“. 
 2004 – Euroopa Liiduga liitumise referendumi eel organiseeris Kaubandus-Tööstuskoda kampaania „Jah, me tuleme!“.
 2004 – enne liitumist Euroopa Liiduga organiseeris „Ettevõtja eurofoorumite“ koolitussarja, valmistamaks ettevõtteid ette tegutsemiseks ühisturul.
 2008 – kogunes esmakordselt Ettevõtlusõppe Mõttekoda, kelle eesmärgiks oli ettevõtlikku mõtteviisi edendamine. Algas sihipärane tegevus ettevõtlusõppe süsteemseks rakendamiseks Eestis.
 2010 aasta oktoobris käivitas Eesti Kaubandus-Tööstuskoda projekti „Talendid koju“, mille eesmärk oli Eestimaiste tööandjatega kokku viia andekaid noori, kes on läinud välismaale õppima või tööle.
 2012. aasta suvel valmis Eesti Kaubandus-Tööstuskoja algatusel ning SA Kutsekoja juhtimisel ekspordijuhi ja ekspordi müügijuhi kutsestandard.

 Kaubandus-Tööstuskoda kui asutaja/kaasasutaja 

 Kutsekvalifikatsiooni SA Kutsekoda www.kutsekoda.ee. Loodi 2001. aastal
 Eesti Standardikeskus www.evs.ee. Loodi 2000. aastal
 Eesti Konjunktuuriinstituut www.ki.ee. Loodi 1934. aastal
 Riigikaitse Edendamise SA loodi 2004. aastal

 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhid 

Konstantin Päts – KTK ajutise elluviimise komitee esimees; koja nõukogu esimees 1925–1929; Tallinna Börsikomitee esimees 1925–1931, koja aunõunik
Joakim Puhk – KTK juhatuse esimees 1925–1929, 1931–1940; koja nõukogu esimees 1929–1931
Leo Sepp – juhatuse esimees 1929–1931
Johan Sihver – nõukogu esimees 1931–1940
Maks Hurt – KTK direktor 1925–1938
Valdemar Simsivart – KTK direktor 1938–1940
Peeter Tammoja – KTK juhatuse esimees 1989–1995
Toomas Tamsar – KTK peadirektor 1994–1998
Mart Relve – KTK peadirektor 1998–2002
Siim Raie – KTK peadirektor 2002–2011
Toomas Luman – KTK juhatuse esimees alates 1995. aastast
Mait Palts – KTK peadirektor alates 2011. aastast

 Esindused 
  Aadress Kaubandus-Tööstuskoda Tallinnas  Toom-Kooli 17, Tallinn Esindus Tartus  Pikk tn 14, Tartu Esindus Pärnus  Rüütli 39, Pärnu Esindus Jõhvis Keskväljak 4, Jõhvi Esindus Kuressaares  Tallinna 16, Kuressaare

Kaubandus-Tööstuskoja eesmärk ja tegevused
Kaubandus-Tööstuskoja eesmärk on Eesti ettevõtluse edendamine ning kaasaaitamine ettevõtjasõbraliku majanduskeskkonna loomisele ja säilitamisele.
 Ettevõtjate huvide esindamine ja kaitse – osalemine majandustegevust ja haridussüsteemi arengut mõjutava riikliku poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel ja muutmisel. Ettevõtete abistamine Eesti integreerumisel Euroopa Liidu (EL) majandusruumi.
 Ettevõtluskeskkonna arendamine – majanduskeskkonna parandamine läbi erinevate projektide, mis on suunatud ärieetika ja vastutustundliku ettevõtluse propageerimise, kommunikatiivse innovatsiooni ja sotsiaalsete oskuste arendamise, ettevõtlushariduse levikule ning ametiõppe populariseerimisele.
 Teenuste osutamine ettevõtetele, mis keskenduvad peamiselt Euroopa Liidu temaatikale, juriidilisele nõustamisele, ärikontaktide vahendamisele ja väliskaubandusele.

Kaubandus-Tööstuskoja väljaanded
 "Kes on kes Eesti majanduses 2010?", Tallinn
 "Eesti ettevõtete ekspordiprobleemide uuring", 2010, Tallinn
 "Leading Brands of Estonia", Tallinn, 2008
 "Näiteid Eesti ettevõtete ühiskondlikult vastutustundlikest tegevustest", Tallinn, 2007
 "Kes on kes Eesti majanduses 2005?", Tallinn
 "Majandusõpik gümnaasiumile", koostöös Junior Achievement Eestiga, 2005, Tallinn
 "Kes on kes Eesti majanduses 2000?", Tallinn

 Liikmed aastatel 1925–1937 
 1925 
15. oktoobril 1925 valitud Kaubandus-Tööstuskoja liikmedKauband.-tööstuskoja valimiste tagajärjed., Kaja, nr. 258, 22 oktoober 1925:
 I. Panga ja kinnituse sektsioon
 Georg Vestel
 Moritz Veber
 Konstantin Päts
 Anton Teetsov
 Arthur Joost
 August Kuben
 Martin Ronnimois
 Karl Koppel
 Oskar Rütli
 Harry Koch
 Georg Vildt
 Georg Jaanson
 Aleksander Hartmann
 Paul Kuvits
 Ernst Sporleder
 Karl Vassil
 Kaarel Baars
 Gerhard Reuss
 Jaan Sitska
 Adalbert Kurruk II. Suur- ja kesk-kaubanduse sektsioon
 Heinrich Gutkin
 Peeter Luksepp
 Jakob Lepik
 Mart Jänes
 Jaan Kiesler
 Aleksander Ruuben
 Joachim Puhk
 Adalbert Virkhaus
 Georg Tannebaum
 Valfried Schneider
 Voldemar Prii
 Johannes Kruus
 Johannes Janson
 Max Abramson
 Hermann Jürgens
 Arthur Olev
 Oskar Pedriks
 Alfred Meomuttel
 Reinhold Tofer
 Karl Bergmann III. Väikekaubanduse sektsioon
 Gustav Vatsel
 Johannes Kops
 Friedrich-David Liblik
 Jaan Karu
 August Brandmann
 Mihkel Türna
 Martin Reinthhal
 Aleksei Küng
 Friedrich Lätte
 August Kütt
 Kristjan Sorga
 Ado Ilves
 Karl Vihm
 Jaak Pajo
 Mart Leesment
 Jaan Pommer
 Jaan Vassmann
 Johan Puusepp
 August Tuppits
 Ferdinand Küttmann IV. Suurtööstuse sektsioon
 Eduard Säkk
 Julius Lill
 Martin Luther
 Mats Kissa
 Magnus Laamann
 Constantin Vachmann
 Arthur Uibopuu
 Hermann Kolts
 Eduard Forsmann
 Jüri Parik
 August Mõru
 Ernst Rosen
 Aleksander Tõnisson
 Ferdinand Virro
 Voldemar Puhk
 Konstantin Zeren
 Viktor Pihlak
 Maksim Kagan
 Gerhard Brockhausen
 Hermann Mossa V. Kesk- ja väike-tööstuse sektsioon
 Villem Kustlov
 Aleksander Jürvetson
 Oskar Zimmermann
 Peeter Lemming
 Karl Kruusimägi
 Jaan-Aleksander Rekand
 Eduard Zimmermann
 Samuel Songi
 Hermann Laas
 Oskar Heine
 Jaan Rebane
 Aleksander Palm
 Villem Kesker
 Jaan Rässa
 Karl Mikita
 Richard Siil
 Johannes Hirsch
 Aleksander-Eduard Jürgens
 Toomas Nigul
 Ferdinand Peterson VI. Laevasõidu sektsioon
 Eduard Rosenvald
 Johan Loosberg
 Julius Teär
 Hendrik Neuhaus
 Oskar Treilmann
 Efrem Grishakov
 August Maanidi
 Jaan Varrik
 Voldemar Horst
 Jaan Raudsep
 Johannes Teng
 Jaan Niitso
 Friedrich Jürgenson
 Oskar Amberg
 Mihkel Martinson
 Paul Ingermann
 August Kusik
 Ferdinand Virro
 Johannes Suksdorf
 Ervin Bauer

 1929 
28. novembril 1929 valitud Kaubandus-Tööstuskoja liikmed:
 I. Panga ja kinnituse osakond
 Kaarel Baars
 Friedrich Eres
 Verner Hasselblatt
 Paul Hirschfeld
 Georg Jaanson
 Juhan Järv
 Harry Koch
 Karl Koppel
 Juhan Kukk
 Paul Kurvits
 Gerhard Mirlieb
 August Pakosta
 Konstantin Päts
 Johannes Reinthal
 Oskar Rütli
 Klaus Scheel
 Helmut Schulmann
 Leo Sepp
 Moritz Veber
 Georg Vestel II. Suur- ja kesk-kaubanduse sektsioon
 Carl Bergmann
 Paul Ebber
 Heinrich Gutkin
 Johannes Janson
 Märt Jänes
 Gerhard Kress
 Johann Kuhhi
 Jakob Lepik
 Peeter Luksep
 Alfred Miller
 Boris Mirvits
 Paul Mägi
 Oskar Pedriks
 Voldemar Prii
 Joakim Puhk
 Jaan Raudsepp
 Aleksander Ruuben
 Hans Schmidt
 Villem Sumberg
 Reinhold Tofer III. Väikekaubanduse sektsioon
 Ado Erit
 Jaan Gailis
 Nikolai Grünthal
 Ado Ilves
 Johannes Kaik
 Jaan Karu
 Johannes Kops
 Jaan Kurg
 Mart Leesment
 Ernst Lepiksaar
 Paul Lõhmus
 Eduard Meksi
 Jaan Offril
 August Paulson
 Jaan Peet
 Eduard Rammulus
 Johan Semm
 Eduard Tõnisson
 Johannes Valbe
 Gustav Vatsel IV. Suurtööstuse sektsioon
 Nikolai Essen
 John Girard
 Hermann Kolts
 Alfred Kõva
 Johan Laidoner
 Gerhard Lukk
 Martin Luther
 August Markson
 Voldemar Menning
 Bruno Meyer
 Hermann Mossa
 August Mõru
 Johan Oja
 Hans Orav
 Ernst Rosen
 Herbert Schmidt
 Johan Sihver
 Julius Trumm
 Aleksander Tõnisson
 Konstantin Vachmann V. Kesk- ja väike-tööstuse sektsioon
 Adolf Grünberg
 Johann Hirsch
 Aleksander Karja
 Villem Kesker
 Vladimir Klassen
 Villem Kustlov
 Jaan Lorens
 Richard Maim
 Karl Mikita
 Jüri Oksenberg
 Jaan Polikarpus
 Kristjan Pärn
 Jaan Ratnik
 Richard Siil
 Alfred Sinisoff
 Samuel Songi
 Aleksander Tani
 Karl-Oskar Uibopuu
 Jaan Zimmermann
 Oskar Zimmermann VI. Laevasõidu sektsioon
 Timofei Grischakov
 Paul Ingermann
 Priidik Jungermann
 Toomas Kain
 Joonas Koolmeister
 Johannes Loosberg
 Jaan Martinson
 Jakob Mchelmann
 Hendrik Heuhaus
 Jaan Raudsepp
 Eduard Rosenvald
 Gustav Sergo
 Hans Sergo
 Gerhard Soosaar
 Julius Teär
 Oskar Tiedemann
 Oskar Treilmann
 Karl Uusmann
 Jaan Varrik
 Gustav Virma

 1933 
21. novembril 1933 valitud Kaubandus-Tööstuskoja liikmed:
 I. Panganduse ja kindlustuse sektsioon
 Harry Koch
 Joakim Puhk
 Peeter Kurvits (esimees)
 Klaus Scheel
 August Pakosta
 Gerhard Kress
 Felix Tannebaum
 Karl Koppel
 August Remmel
 Gerhard Mirlieb
 Richard Lagrum
 Gerhard Reuss
 Moritz Veber
 Georg-Hermann Jaanson
 Oskar Rütli
 Friedrich Eres
 Paul Hirschfeld
 Johann-Leopold Jürgens
 August Kuben
 Johannes Reinthal II. Suur- ja kesk-kaubanduse sektsioon
 Nikolai Teisenroth
 Hans-Friedrich Schmidt
 Paul Mägi
 Johannes Tusti
 Johannes Janson
 Heinrich Gutkin
 Voldemar Neumann
 Boris Mirvitz
 Peeter Luksep
 Jüri Kodres
 Johan Toming
 Johann Kuhhi
 Voldemar Kivistik
 Aleksander Veiler
 Herbert Günther
 Kurt Veiss
 Friedrich Lätte
 Haim Karschenstein III. Väikekaubanduse sektsioon
 Eduard Meksi
 Johannes Kaik
 August Liias
 Gustav Vatsel
 Jaan Karu
 Mihkel Kants
 Jaan Eismann
 Nikolai Grünthal
 August Voik
 Karl Muttikas (esimees)
 Oskar Rõikman
 Johann Semm
 Jaan Kurg
 Jaan Gailis
 Johannes Valbe
 Otto Tuvikene
 Johannes Kops
 Jaan Vidaja
 August Tupits
 Jaan Offril IV. Suurtööstuse sektsioon
 Alfred Kõva
 Julius Lill
 Oskar Suursööt
 Jaan Ratnik
 Aleksander Tõnisson
 Bruno Meyer (esimees)
 Oskar Kilgas
 Martin Luther
 Hermann Kolts
 August Merits
 Johann Oja
 Eduard Säkk
 Herbert Schmidt
 Ernest Rosen
 Hermann Koch
 Edgar Sulg
 Johan Laidoner
 Johann Sihver
 August Kimberg
 Karl Vellner V. Kesk- ja väike-tööstuse sektsioon
 Johan Ilisson
 Villem Kustlov
 Kaarel Ennus
 Oskar Zimmermann
 Voldemar Tiido
 Villem Kesker (esimees)
 Jakob Veber
 Vladimir Klassen
 Mihkel Andreesen
 Jaan Lorens
 Aleksander Naeres
 Jaan Schwede
 Alfred Sinisoff
 Karl Puusaag
 Kristjan Pärn
 Tõnis Nõmmits
 Samuel Songi
 Aleksander-Eduard Jürgens
 Richard Siil
 Aleksander Seemann VI. Laevanduse sektsioon
 Jaan Raudsepp
 Johannes Berg
 Aleksander Reeder
 Heinrik Neuhaus
 Jaan Martinson
 Eduard Rosenvald
 Oskar Treilmann (esimees)
 Karl Uusmann
 Oskar Tiidemann
 Ervin Bauer
 Joonas Koolmeister
 Jakob Michelmann
 Ernst Masik
 Toomas Kain
 Priidik Jungermann
 Gustav Sergo
 Johannes Loosberg
 Hermann Soone
 Julius Teär
 Aleksander Tomingas
Vabadussõjalaste katse oma partei mehi majandusmeeste hulka sokutada äpardus täielikultMajandusparlament koos. Hommikleht, 19. detsember 1933, nr. 112, lk. 1..

 1937 
30. novembril 1937 valitud Kaubandus-Tööstuskoja liikmed:
 I. Panganduse ja kindlustuse sektsioon
 Peeter Kurvits
 Harry Koch
 Klaus Scheel
 Felix Tannebaum
 Karl Koppel
 Richard Lagrum
 August Pakosta
 August Remmel
 Karl Vassil
 Gerhard Reuss
 Moritz Veber
 Jaan Konze
 August Kuben
 Robert Schulmann
 Paul Kurvits
 Gerhard Mirlieb
 Paul Hirschfeldt
 Oskar Rütli
 Georg-Herman Jaanson
 Valter Pfeiffer II. Suur- ja kesk-kaubanduse sektsioon
 Heinrich Gutkin
 Johannes Janson
 Aleksander Veiler
 Kurt Veiss
 Helmar Simm
 Joakim Puhk
 Eduard Palgi
 Boris Mirvitz
 Hans-Friedrich Schmidt
 Gottlieb-Hermann Jürgens
 Paul Mägi
 Paul Ebber
 Johann Rumberg
 Haim Karschenstein
 Karl Jürison
 Jüri Kodres
 Johannes Veske
 Johan Toming
 Kaarel Ennus
 Leopold Einborn III. Väikekaubanduse sektsioon
 Johann Semmiste
 Arnold Kärner
 Jaan Karu
 August Tupits
 Rudolf Lepp
 Peeter Zirkel
 Gustav Haring
 Johannes Kaik
 Johannes Kops
 Karl Hermann
 Karl Muttikas
 Ado Erit
 Johannes Valbe
 Karl Henning
 Jüri Sutt
 August Karukäpp
 Johannes Unsaar
 August Oolo
 Oskar Kapsi
 Eduard Rammulus IV. Suurtööstuse sektsioon
 Ovsei Ginovker
 Johan Sihver
 Martin Luther
 Aleksander Tõnisson
 Oskar Kerson
 August Puskar
 Bruno Meyer
 Oskar Kilgas
 Juhan Kukk
 Alfred-August Kõva
 Herbert Schmidt
 Edgar Sulg
 Nikolai Essen
 Heinrich Tofer
 Johann Oja
 Voldemar Menning
 Ernest Rosen
 August Merits
 Anton Teetsov
 Hans Männik V. Kesk- ja väike-tööstuse sektsioon
 Voldemar Tamman
 Ants Silvere
 Vladimir Klassen
 Aleksander Pääsuke
 Oskar Zimmermann
 Jakob Veber
 Voldemar Tiido
 Villem Kuusloo
 Richard Siil
 Carl Luberg
 Aleksander Seemann
 Gustav Glück
 Alfred Sinisoff
 Simeon Tsõpukov
 Villem Kesker
 Jaan Lorens
 Aleksander Karja
 Johan Illison
 Ferdinand Peterson
 Gustav Kokla VI. Laevanduse sektsioon
 Jakob Rang
 Heinrich Neuhaus
 Oskar Toomara
 Mihkel Martinson
 Aleksander Reedre
 Toomas Kain
 Johann Õunpuu
 Eduard Rosenvald
 Johannes Veskioja
 Viktor Krull
 Jaan Raudsepp
 Julius Teär
 August Paikre
 Ilmar Tannebaum
 Theodor Liimann
 Kaarel Uusma
 Oskar Tiedemann
 Jaan Tallo
 Toomas Ramm
 Ernst Bergmann
Kaubandus-tööstuskoja nõukogu ja juhatus osalesid tööstuse, käsitöö, kaubanduse, laevanduse ja ühistegevuse alalt valitavate Riiginõukogu liikmete valimiskoosolekul 16. märtsil 1938, kus valiti I Riiginõukogu liikmeteks Johan Sihver, Joakim Puhk ja Heinrich Neuhaus.

Viited

Välislingid
Kaubandus-Tööstuskojaga seotud projektide veebilehed
 www.estonianexport.ee
 www.konkurents.ee
 www.enterprise-europe.ee
 www.talendidkoju.ee
 www.ettevotlikkus.ee
 www.ettevotlusope.ee

Kategooria:Eesti mittetulundusühingud
Kategooria:Eesti majandus
Kategooria:Eesti organisatsioonid