Viljandi kreis

Viljandi kreis (saksa keeles Der Fellinsche Kreis, vene keeles Феллинский уезд) oli Riia asehaldurkonna ja Liivimaa kubermangu haldusüksus Lõuna-Eestis Viljandimaal aastatel 1783–1796 ja 1888–1917. 

Kreis ehk maakond piirnes põhjas Tallinna asehaldurkonna / Eestimaa kubermangu Tallinna kreisi ja Rakvere kreisiga, idas Riia asehaldurkonna/Liivimaa kubermang Tartu kreisi ja läänes Pärnu kreisiga.

Asehalduskorra ajal 1783–1796 moodustati Pärnu kreisi kirdepoolsetest kihelkondadest Viljandi kreisLieflandischer Adress und Post Kalender 1784, Mitau 1784, Der Fellinsche Creitz, seite 128–132 ja Pärnu kreisist eraldati mitu kihelkonda. 1797. aastal asehalduskorra likvideerimisel kujunes Pärnu-Viljandi kaksikmaakond, mille alad olid jaotatud kaheks sillakohtu piirkonnaks. Viljandi kreis eraldati taas 1888. aastal. 
Territoorium

Viljandi kreisilinn oli Viljandi, 19. sajandi keskel kuulus kreisi kaheksa kihelkonda: 
Viljandi kihelkond (Kirchspiel Fellin-Land), 
Helme kihelkond (Kirchspiel Helmet), 
Suure-Jaani kihelkond (Kirchspiel Groß St. Johannis), 
Kolga-Jaani kihelkond (Kirchspiel Klein St. Johannis), 
Põltsamaa kihelkond (Kirchspiel Oberpahlen), 
Paistu kihelkond (Kirchspiel Paistel), 
Pilistvere kihelkond (Kirchspiel Pillistfer), 
Tarvastu kihelkond (Kirchspiel Tarwast).

 Pärnu-Viljandi kaksikmaakond 
1797. aastal asehalduskorra likvideerimisel kujunes Pärnu-Viljandi kaksikmaakond, mille alad olid jaotatud kaheks sillakohtu piirkonnaks.

1804. aastal jagati Põhja-Liivimaal asuvate Liivimaa kubermangu praostkondade piirid ümber, sh taastati Viljandi praostkond. Viljandi praostkonda kuulusid Helme, Kolga-Jaani, Paistu, Pilistvere, Põltsamaa, Suure-Jaani, Tarvastu ja Viljandi kihelkond.

1845. aastal registreeriti Pärnu-Viljandi PõllumajandusseltsTiit Rosenberg, Baltisaksa põllumeesteseltside võrgustiku kujunemisest, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013, lk 40, mille eesotsas olid  Õisu ja Heimtali von Siversite ja Riidaja von Strykide suguvõsa esindajad. 1871. aastal asutati kreisis Viljandi Eesti Põllumeeste Selts. 

Pärnu-Viljandi kaksikmaakonnast uuesti eraldatud Pärnu kreis moodustati 1888. aastal.

1911. aastal eraldati Viljandi kihelkonnast Kõpu kihelkond (Kirchspiel Fellin-Köppo).

Sillakohtupiirkonnad
Viljandi ja Pärnu kreisi kihelkonnad olid jaotatud sillakohtupiirkondadeks (Fellinsches Ordnungsgericht, Pernauer Ordnungsgericht):
sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Pärnu, Tõstamaa, Audru, Tori kihelkond
sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Vändra, Mihkli, Pärnu-Jaagupi kihelkond
sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Saarde, Halliste-Karksi kihelkond
sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Viljandi, Suure-Jaani kihelkond
sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Põltsamaa, Pilistvere, Kolga-Jaani kihelkond
sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Paistu, Tarvastu, Helme kihelkond.
 Viljandimaa politseivalitsus 
Politseilised sillakohtud kaotati 1888. aasta 9. juuni „Läänemere-kubermangude politsei ümberkorraldamise” seaduse alusel, politseilised haldusülesanded anti üle Liivimaa kubermangu kreiside politseivalitsustele. Viljandi kreisi  Viljandi kreisi politseivalitsuseSuur Adress-kalender, 1911. Trükitud Tallinnas 1910, W. Ehrenpreisi trükikojas, lk 100 Viljandi kreis1.2.5.1.1. Maakondade politseivalitsused, www.eha.ee I jaoskonda kuulusid kihelkonnad: Viljandi, Kõpu, Suure Jaani ja mõisad: Eimtali, Loodi, Vardi, Holstre ja Paistu kirikumõis,  kreischefi vanema abilisega; II. jaoskond: Põltsamaa, Pilistvere ja Kolga-Jaani, kreisichefi noorema abilise elukoht oli Põltsamaal; III. jaoskond: Tarvastu, Helme ja mõisad: Aidu, Morna, Õisu, Pahuvere ja Laatre. Kreisichefi noorema abilise elukoht oli Helmes.Liiwimaa kubermangu walitsus teatab, et 27. augustil uue Liiwimaa politsei kohaline sisseseadmine, Eesti Postimees ehk Näddalaleht: ma- ja linnarahvale, nr 37, 14. september 1888, lk 2

 Taristu 
Viljandi kreisi läbis Tallinna–Riia postimaantee, kreisis asusid Mõisaküla, Viljandi ja Võhmast viie kilomeetri kaugusel Võhma ehk Pahajänese postijaamMargus Haav, Viljandi pildiga raamat, milles pole Viljandist sõnagi juttu. Väärt kraam ikkagi, Sakala, nr 133, 8. august 2023, Suure-Jaani (Lõhavere)Elmar Ojaste, HOBU-POSTIJAAMAD  JA  ÜHENDUSED SUURE-JAANI  KIHELKONNAS  XIX & XX  SAJANDIL, www.filateelia.ee (vaadatud 20.12.2023), Põltsamaa, Parika postijaam.

1799. aastal avati  postitee Viljandist Kuigatsisse, 1885. aastal avati  postiteel Kärstna vahejaam. 1850. aastal avati  Viljandi–Mõisaküla postitee, vahejaamaga Õisus, kuhu Raadi kõrtsi rajati hobu-postijaam.  1892. aastal pikendati Pärnu trakti Torist Vana-Vändra ja Suure-Jaani kaudu Viljandini. Viljandi–Parika–Põltsamaa trakt avati 1889. aastal. Viljandis asus „Klinke“ postijaam Vaksali tänav 4. Postijaama rajas ja avas 1. detsembril 1859 sakslane Friedrich-Wilhelm Klinke.

1897. aastal avati Viljandit läbiv Valga–Ruhja–Pärnu raudtee harutee Laatre–Viljandi raudtee. 1898 alustati uue Tallinna-Viljandi raudteeliin ehitamist Viljandi ja Tallinna vahele. Uue tee valmimisel kujunes see peamiseks teeks ja raudtee hakkas kandma nime Pärnu–Tallinna juurdeveoraudtee.

Vaata ka
 Viljandi kreisiarst
 Riia asehaldurkond
 Viljandi maakond

Viited

Välislingid

Ajaloolise Viljandimaa tutvustus Eesti mõisaportaalis
Jakob Benjamin Fischer: Versuch einer Naturgeschichte von Livland, 1791 (Viljandi Kreisi geograafiast) (saksa keeles)




Kategooria:Riia asehaldurkond