Põlva rajoon

Põlva rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1989.

Rajoon moodustati 1. oktoobril 1950 Ahja ja Kiidjärve vallast tolleaegselt Tartumaalt ning Kanepi, Kõlleste, Laheda, Mooste ja Põlva vallast Võrumaalt. Rajoonikeskus oli Põlva alev.Ajalugu www.polvamaa.ee (vaadatud 8. veebruar 2012)

Algne Põlva rajoon
Rajoon koosnes algselt kahekümnest külanõukogust: Ahja, Akste-Kärsa, Laane, Kiidjärve, Vastse-Kuuste, Erastvere, Kanepi, Põlgaste, Häätaru, Karaski, Mustajõe, Vardja, Kauksi, Mooste, Himmaste, Kioma, Peri, Põlva, Vanaküla ja Rasina."Nooruke Põlvamaa" Eesti Loodus, 6-7/2010

See n-ö Väike-Põlva rajoon hõlmas praeguse Põlva maakonna keskosa. Ida poole jäi Räpina rajoon ning lääne poole Otepää rajoon. 3. maist 1952 kuni 25. aprillini 1953 kuulus Põlva rajoon Tartu oblasti koosseisu.

Kolhooside ühinemise tõttu mitmed külanõukogud liideti. 1954. aastal jäi rajooni neid vaid üheksa. 

Hilisem Põlva rajoon
1959. aastal liideti Põlva rajooniga endise Otepää rajooni idaosa (Kooraste, Valgjärve ja Veski külanõukogu) ning 1961. aastal endise Räpina rajooni kesk- ja lõunaosa (Alaküla, Leevi, Linte, Mikitamäe, Satserinna, Suuremetsa, Veriora, Võõpsu ja Värska külanõukogu). Selleks ajaks olid Põlva rajooni piirid ja suurus võrreldavad tänapäeva maakonnaga.

1963. aastal lisati väike piirkond Suuremetsa külanõukogu haldusalasse rajooni lõunaosas Võru rajooni Lasva külanõukogu maadest. 1964. aastal anti osa Kanepi külanõukogu maadest üle Valga rajooni Otepää külanõukogule.

1972. aastast oli rajoonis 13 külanõukogu: Ahja, Alaküla, Ihamaru, Kanepi, Mikitamäe, Mooste, Mustajõe, Põlva, Suuremetsa, Valgjärve, Vastse-Kuuste, Veriora ja Värska.Nõukogude Eesti. Valgus. Tallinn 1978. Lk 367

Põlva rajoonis ei olnud ühtegi linna. Suuremad asulad olid 2 alevit (Põlva ja Räpina) ja 7 alevikku: Ahja, Mooste, Kanepi, Vastse-Kuuste, Veriora, Võõpsu ja Värska.Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Eesti Raamat. Tallinn 1989. Lk 8

Rajooni pindala 1989. aasta seisuga oli 2158 km². Rajooni elanike arv 1986. aasta seisuga oli veidi üle 35 000.

1. jaanuaril 1990 nimetati Põlva rajoon ümber Põlva maakonnaks.
 EKP Põlva Rajoonikomitee 

EK(b)P Põlva Rajoonikomitee loodi pärast Põlva rajooni moodustamist maarajoonide moodustamise seadluse alusel 25.09.1950. Rajoonikomitee  struktuuri kuulusid: sekretariaat (üldosakond), partei-, ametiühingute ja komsomoliorganite osakond (1955.a-st organiseerimisosakond), propaganda- ja agitatsiooniosakond, parteistatistika ja ühtse parteipileti sektor (arvestussektor)EKP Põlva Rajoonikomitee (1950 - 1990), The National Archives of Estonia. 

1963–1978 Kalev Nõmm, EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär
1978–... Maia Leosk, EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär
1985–1988 Rein Ahman, EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär
1988–1990 Mart Madissoon, EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär

Põlva rajooni RSN Täitevkomitee
1956–1962 August Pedajas, Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees
1963–1967 Artur Soolau, Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees
1967–1979 Ilmar Prikk, Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees
1980–... Kalju Kermas, Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees
...–1989 Aarne Vainokivi, Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees

Viited

Kirjandus
"Põlva rajoonis". Eesti NSV Teaduste Akadeemia kodu-uurimise komisjon. Tallinn 1978
Jaan Kappo. "Põlva rajoon". // Siin- ja sealpool maanteed. Eesti Raamat. Tallinn 1989

Kategooria:Põlva maakonna ajalugu
Kategooria:Eesti NSV rajoonid