Anhüdriidid

pisi|Anhüdriidi tekkimine äädikhappest
pisi
Anhüdriid on keemiline aine, mis tekib vee formaalsel eraldumisel happest või alusest. 
 Mittemetallide oksiidid, näiteks vääveltrioksiid ja fosfor(V)oksiid, on happeanhüdriidid. 
Vääveltrioksiid on väävelhappe anhüdriid.  
H2SO4 – H2O → SO3
Dilämmastikpentaoksiid on lämmastikhappe anhüdriid. Teda on võimalik saada lämmastikhappe hüdraatimisel fosfor(V)oksiidiga, mis on hügroskoopiline:
2 HNO3 + P2O5 → 2 HPO3 + N2O5   
 Süsinikdioksiid on väga ebastabiilse süsihappe anhüdriid.  
 Metallide oksiidid, näiteks kaltsiumoksiid, on aluseanhüdriidid.
Naatriumoksiid on naatriumhüdroksiidi anhüdriid:
2 NaOH - H2O → Na2O 
Mõnikord on metalli oksiid ka happe anhüdriid, näiteks mangaan(VII)oksiid on permangaanhappe anhüdriid:
 Mn2O7 + H2O = 2HMnO4
 Anhüdriide, mis tekivad kahest karboksüülhappe molekulist veemolekuli eraldumisel, nimetatakse karboksüülhappeanhüdriidideks. 
Etaanhappeanhüdriid on etaanhappe anhüdriid:
pisi|Etaanhappeanhüdriid
 2 CH3COOH –- H2O → (CH3CO)2O
 Maleiinhappeanhüdriid on tsükliline karboksüülhappeanhüdriid, mis tekib vee eraldumisel maleiinhappest (mis on dikarboksüülhape).  

 Vaata ka 
Hüdraadid
Kristallvesi

Kategooria:Keemilised ained