Toost

pisi|Grupp kunstnikke ütleb toosti (Michele Mang, enne 1870)
pisi|"Perekondlik pidu" (Niko Pirosmani, 1907)
pisi|200px|"Proosit!" Oktoberfestil
pisi|Clintoni aastavahetuse tervituskõne 1999. aastal
Toost on tervitus, pühendus või austusavaldus inimesele, sündmusele, joogile või muule, mida öeldakse peamiselt seltskonnas alkoholi tarvitades ja joogiklaase kokku lüües. Eestis on levinumad toostid "Terviseks!" ja ladina algupäraga "Proosit!".

 Kaukaasia 
Kaukaasias oli kombeks määrata ürituse toostide ütleja, tamada. Algselt oli terve õhtu toostide ütlemine tema ülesanne, hiljem on komme muutunud, esimesed toostid ütleb küll tamada – esmalt toost jumalale, siis maailmarahule, isamaa, naiste, esivanemate, sõprade jne terviseks ning kasutatakse pigem mõistujutte kui lihtsalt hõikeid – ja siis liigub toostide lausumiskord ringis mööda lauda.

Tamada peab olema lugupeetud isik ja omamoodi poeet, kuna mõnedes Kaukaasia rahvuskommetes on tema kohus tutvustada kõiki kohalviibijaid. Mida kirjanduslikumas ning ülistavamas vormis, seda parem. Tamada ei tohi end ka täis juua ja toostid ei tohi muutuda labaseks. Tamada märguande peale peab mõni seltskonna liige toosti täpsustama, jätkama või selle luulelise vahendiga teisele tasandile viima. Klaas juuakse tavaliselt põhjani ja virutatakse tagurpidi lauale – näitamaks, et võeti hingega. Lahkumis- ehk viimane toost on Gruusias goveltsatsminda – toost kõige püha auks kogu maailmas.

 Suurbritannia 
Suurbritannias oli toostide ütlemine sagedane rituaal 18. sajandil, selle abil kinnitati rühmaidentiteeti ja poliitilisi sidemeid. Osaleda lubati vaid meestel. Olemas oli ka toostide ütleja amet, kelle jaoks mõnel pool loodi spetsiaalsed klaasid, millel oli tavalisest klaasist mitu korda paksem põhi, nii et kui toostimeister koos teistega klaasi tühjaks jõi, siis tarvitas ta poole vähem alkoholi kui ülejäänud seltskonnaliikmed.

 USA 
Toosti kõrgaeg USA-s jäi aastatesse 1880–1920, mil paljud tuntud kirjanikud kirjutasid tooste, avaldati toostide raamatuid ja voldikuid ning ajalehtedes avaldati selleteemalisi rubriike. Väljaandes The National Magazine oli oma toostide toimetaja, kelle ülesanne oli iga kuu toostide võistluse parimad valida.

 Ukraina 
Esimese toosti ütleb tavaliselt võõrustaja, kes tänab oma külalisi. On reegel, et esimese ja teise toosti vahe ei tohi jääda liialt pikaks. Kui teise toosti teema on inimese enda valida, siis kolmas toost kõlab naiste auks. Toostid on osaks rõõmsatest sündmustest, aga ka näiteks matustest, kus peiedel kõlavad head soovid ja meenutused, kuid erinevalt muudest sündmustest peiedel pärast toosti klaase kokku ei lööda.

 Rootsi 
Rootsis käib iga kange joogi juurde mõni lühike populaarne joomislaul (rootsi k snapsvisa), selleks tõuseb terve laudkond püsti ja klaase käes hoides lauldakse näiteks üht populaarseimat, vähemalt 150 aastat vana Helan gåri: "Helan går

Sjung hopp faderallan lallan lej

Helan går

Sjung hopp faderallan lej

Och den som inte helan tar

Han heller inte halvan får

Helan går

(napsuvõtt)

Sjung hopp faderallan lej"

Ligikaudne tõlge: "Võtame esimese / Laula hop-vaderalla-lalla-lei / Võtame esimese / Laula hop-vaderalla-lalla-lei / Kes esimest ei võta / Eal oma janu ei kustuta / Võtame esimese / Laula hop-vaderalla-lalla-lei". Rootsis on teadaolevalt üle 10 000 sellise napsulaulu.

 Aasia 
Nii Jaapanis, Koreas kui ka Hiinas on sarnase kõlaga toostid – Jaapanis öeldakse kanpai, Hiinas, gan bei ja Koreas gonbae. Koreas raputatakse pärast klaasi tühjendamist viimased paar piiska maha ja antakse külalisele ning võõrustaja täidab klaasi. Klaasi ei täideta kunagi enne selle täielikku tühjendamist. Samas Jaapanis täidetakse aga klaasi pidevalt, nii et see ei saa kunagi tühjaks.

 Eesti toostide näiteid 
 "Selle pitsi võtame armsa sõbra Jaagupi terviseks!"
 "Noh! Laseme…"
 "Lasõmi (üte pitsi) kah!"
 "Andku jumal, et mitte viimane. Aga kui viimane, siis hoidku jumal, et mitte päris viimane! Proosit!"

 Levinud tooste võõrkeeltes 
 "Na zdravje" ('terviseks') (sloveeni keeles)
 "Εις υγείαν", "στην υγειά σου/μας", "γειά" ('terviseks') või "Εβίβα" (kreeka keeles)
 "gëzuar" ('naudi') (albaania keeles)
 "بصحتك" (be ṣaḥtak, 'sinu terviseks') (araabia keeles)
 "Gaumarjos" ('hõisake') (gruusia keeles)
 "Kippis" (soome keeles) või "Hölökyn kölökyn" (savo dialektis)
 "Noroc" ('õnne') (rumeenia keeles/moldaavia keeleshttp://www.welcome-moldova.com/articles/wine-festival-in-moldova.shtml)
 "Prost", "Prosit" – ladina prosit ('las see olla hea (sulle)') või "Zum Wohl" ('terviseks') –  (saksa keeles)
 "Proost" – ladina prosit ('las see olla hea (sulle)') – või "(op je) gezondheid" – '(sinu) terviseks' (hollandi keeles)
 "Skål" ('kauss') – Taani keeles/norra keeles/rootsi keeles) – viide vanadele joogikaussidele
 Seda kasutatakse ka Austraalias, kuid hääldatakse kui "skull" ja see tähendab ühe joogi lõpetamisthttp://en.wiktionary.org/wiki/scull
 "Salute" ('terviseks'), levinud ka "cin cin" (matkib klaaside kokkulöömise heli) (itaalia keeles)
 "Tim-tim" (matkib klaaside kokkulöömise heli) (portugali keeles)
 "Saúde" ('terviseks'), ka "tchim-tchim" (matkib klaaside kokkulöömise heli) (portugali keeles)
 "Salud" ('terviseks') (hispaania keeles)
 "Sláinte" ('terviseks') (iiri keeles); slaynt (Manx gaeli keeles)
 "Slàinte mhath" ('head tervist') (šoti gaeli keeles);
 "L'Chayyim" ('elule') (heebrea keeles; traditsioonilises idiši keeles toost)
 "Kanpai" (kirj. 'tühi kruus') (jaapani keeles)
 "Ganbei" (kirj. 'tühi kruus') (mandariini keeles, korea keeles)
 "Santé" ('terviseks') või "Tchin Tchin" (prantsuse keeles)
 "Chang Bhala" ('et see oleks hea') (marathi keeles)
 "Наздраве" ('terviseks') (bulgaaria keeles)
 "Şerefe" ('auks') (türgi keeles)
 "Na zdrowie" ('terviseks') (poola keeles)
 "Na zdraví" ('terviseks') (tšehhi keeles)
 "Budmo" ('lase meil olla') (ukraina keeles)
 "Priekā" ('naudingiks') (läti keeles)
 "Į sveikatą" ('terviseks') (leedu keeles)
 "Egészségünkre!" ('meie terviseks') (ungari keeles)
 "Iechyd Dda" ('head tervist') (walesi keeles)
 "Nazdravlje" ('terviseks') or "Živjeli" ('lase meil elada') (bosnia keeles)

 Viited 

Kirjandus
 Vello Lään. Joogiraamat. Tallinn : Koolibri, 1993. – 207 lk ISBN 9985000900

Kategooria:Kultuur