Garlieb Merkel

Garlieb Helwig Merkel (31. oktoober 1769, Lēdurga, Läti – 9. mai 1850, Riia) oli valgustusaegne baltisaksa kirjanik ja ühiskonnategelane, varane estofiil ja letofiil.

Merkel sündis Liivimaal Lēdurga kirikuõpetaja Daniel Merkeli peres. 17. eluaastast töötas ta koduõpetajana jõukamates perekondades.

1790. aastal liitus ta Riia intellektuaalide seltskonnaga. Sealsete ideede mõjul avaldas Merkel 1796. aastal  Leipzigis raamatu "Die Letten" ("Lätlased", täispealkirjaga: "Die Letten vorzüglich in Liefland am Ende des philosophischen Jahrhunderts, Ein Beytrag zur Völker- und Menschenkunde"), mis kirjeldas talupoegade elu ja baltisaksa maaomanike jõhkrust väga süngelt ning kutsus Vene valitsust üles olukorda sekkuma ja lätlaste elutingimusi parandama. Raamat pälvis Saksamaal arvestatava populaarsuse ning tõlgiti prantsuse, taani ja vene keelde. 1800. aastal avaldati algne saksakeelne versioon kordustrükis. 20. sajandil tõlgiti see lõpuks ka läti keelde.

Merkeli raamat põhjustas Liivimaa maaomanike seas vihatormi ning Merkel oli sunnitud minema pagulusse. Ta kolis algul Weimarisse ja 1800. aastal Berliini, kus toimetas koos August von Kotzebuega nädalakirja "Der Freimutige" (1803–1806).

Aastal 1802 ilmus Merkeli proosapoeem "Wannem Ymanta – Eine lettische Sage", mis on olnud üks eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" eeskujusid ja eelkäijaid.August Annist. Friedrich Reinhold Kreutzwaldi "Kalevipoeg". Teine, täiendatud ja parandatud trükk. Toimetaja Ülo Tedre. Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2005, 910 lk. ISBN 9985-79-103-7.

1816. aastal naasis Merkel Liivimaale, kus pidas Riia lähedal väikest Depkini mõisat. Ta avaldas raamatud "Minu kümme aastat Saksamaal" (1818) ning "Pilte ja karaktereid minu elust" (2 kd, 1839–1840). Samuti kirjutas ta brošüüri "Vabad lätlased ja eestlased" (1820), mis trükiti Leipzigis.

Garlieb Merkel suri 9. mail 1850. aastal, tema põrm sängitati kohalikule Katlakalnsi kalmistule Väina (Daugava) jõe ääresTõnu Karma, Mees, keda kardeti pärast surmagi. Garlieb Merkel 200. Keel ja Kirjandus, 1969, nr 11, lk 680-684.  Merkeli tänav Riias on nimetatud (1923 a) tema mälestuse jäädvustamiseks.

Isiklikku
Tema isa Daniel Merckel (1714–1782) oli aastatel 1741–1770 Lēdurga kihelkonna koguduse ja 1771–1778 Vecpiebalga kihelkonnakoguduse pastor, oli ka Liivimaa Zādzene mõisa rentnik.

Viited

Kirjandus
Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 2. Bd: 1830-1855, Riga 1881-1884, 
Tõnu Karma, Mees, keda kardeti pärast surmagi. Garlieb Merkel 200. Keel ja Kirjandus, 1969, nr 11, lk 680-684
 Raun, Toivo U. (2003). Nineteenth- and early twentieth-century Estonian nationalism revisited. Nations and Nationalism 9.1, 129-147.
 Merkel, Garlieb. Die Vorzeit Lieﬂands: Ein Denkmahl des Pfaffen- und Rittergeistes. 2 vols., Berlin: Vossische Buchhandlung, 1807.
 Deniss Hanovs. The National Movement in Latvia in the 19th Century. The Nation as a Quasi-Religion (2003)
 Roger Bartlett. Nation, Revolution und Religion in der Gesellschaftskonzeption von Garlieb Merkel (2005)
 Kadi Kähär-Peterson (2025). Garlieb Merkel’s political thought: a Baltic perspective on enlightenment. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.

 Välislingid 




Kategooria:Baltisaksa kirjanikud
Kategooria:Estofiilid
Kategooria:Läti kirjanikud
Kategooria:Sündinud 1769
Kategooria:Surnud 1850
Kategooria:Baltisaksa literaadid