Munasari

Munasari ehk ovaarium (ladina ovarium) on 
mitmete suguliselt paljunevate selgrootute ning paljude selgroogsete emasloomade (sealhulgas naise) suguelund.Sissekanne Encyclopædia Britannicas, ©2013, veebiversioon (vaadatud 09.12.2013) (inglise keeles) 

Munasarjas arenevad naissugurakud (ka primaarfolliikulid) ja sünteesitakse peamiselt naissuguhormoone. 

Süstemaatiline anatoomia

Munasari on kantud kehtivasse loomaanatoomia standardisse Nomina Anatomica VeterinariaSissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s APPARATUS UROGENITALIS. ORGANA GENITALIA FEMININA. Ovarium, lk 61, 5. väljaanne, 2012. 

Tänapäeval kehtivas inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica kuuluvad munasarjad suguelundite süsteemi. 

Varem liigitati munasari kuse-suguelundkonna suguelundite hulka (Roosalu, 2010:132).

 Roomajad 
 Madude munasarjad 

Enamikul emastel madudel on kaks pikenenud kujuga munasarja, mis paiknevad kõhunäärme, põrna ja sapipõie lähedal, üksteise järel parem vasakust tagapool. 

 Imetajad 
 Naise munasarjad 

Naisel on paarilised munasarjad sisesuguelundid"Meditsiinisõnastik" 487:2004. ja ka endokriinsüsteemi paarissugunääreMeeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 133, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.. 

Munasarjad paiknevad väikevaagnas emakaga ühendatud emakalaisideme (lig. latum uteri) tagaküljel, emakapoolsel küljel asub munasarjavärat (hilus ovari). 

Munasarjal eristatakse munasarjakoort (cortex ovarii) ja munasarjasäsi (medulla ovarii). 

Munasarjakoores paiknevad munasarjafolliikulid (folliculi ovarici). Munasarjasäsis paikneb aga rohkelt veresooni ja närve sisaldav sidekude.Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 132, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.   

Fertiilses eas naisel toimub iga 3–4 nädala järel ovulatsioon – küpsenud munasarjanääpsu ümbritsev folliikulikest (theca folliculi) puhkeb (rebeneb) ja folliikulivedelik pääseb valla. Koos follikulivedelikuga (liquor folliculi) liigub munasarjast irdunud munarakk munajuhade kaudu emakasse."Meditsiinisõnastik" 554:2004.

 Immunoloogiline kaitse 

Munasarja immunoloogilise kaitsega seotud valdkondi pole seni veel lõpuni uuritud. Osade autorite meelest pole munasarjad immunoloogiliselt kaitstud ja lümfikudede asemel leidub neis rohkelt makrofaage, lümfotsüüte ja polümorfonukleaarseid granulotsüüte."Sünnitusabi ja günekoloogia", AS Medicina, lk 45, 2008, ISBN 978 9985 829 46 2

 Endokriinse sugunäärmena  

Munasarjafolliikulite sõmerkihi rakkudes ja kollakehas (corpus luteum) komplekteeritakse naissuguhormoone (östrogeene) ja kollakehahormoone (gestageene). 

Naise vereringes olevad androgeenid pärinevad peamiselt munasarjadest ja neerupealistest.  

Munasarjades on tuvastatud oksütosiiniretseptorid ja ka oksütotsiini, kuid nende täpne toime pole seni veel selge. 

 Postmenopausaalsed munasarjad 

Üleminekuaastate järel munasarjad harilikult kärbuvad – neil puuduvad arengukõlbulikud folliikulid. Nüüd toodavad nad vähenenud mahtudes androgeene, testosterooni ja progesterooni."Sünnitusabi ja günekoloogia", AS Medicina, lk 43, 2008, ISBN 978 9985 829 46 2

 Patoloogia 
 Günekoloogia 

Inimestel seostatakse munasarjadega mitmeid haiguslikke seisundeid, näiteks munasarjapõletik, munasarjade talitlushäired (polütsüstiliste munasarjade sündroom, sekundaarne amenorröa), munasarjatsüstid, munasarja healoomulised kasvajad, munasarja pahaloomulised kasvajad, autoimmuunhaigused jt.  

Vaata ka
polütsüstiliste munasarjade sündroom 
sigimik
tehismunasari

 Viited 

 Kirjandus 
Sissekanne Eesti Entsüklopeedias
Sissekanne Encyclopædia Britannicas
Sissekanne Terminologia Anatomicass A09.1.01.001: Ovarium. Munasari
 Siim Sepp, Kunstlik munasari aitab vähihaigetel last saada, 29.09.2010, veebiversioon (vaadatud 2.07.2014) 

Kategooria:Näärmed
Kategooria:Sigimiselundkond