Järva-Jaani kihelkond

Järva-Jaani kihelkond (lühend JJn; saksa keeles Kirchspiel St. Johannis) oli kihelkond Järvamaal ja Eestimaa kubermangu Järva kreisis.
pisi|Eestimaa kubermangu Järva kreis. Liivimaa atlas (1798)

Kuni 17. sajandi alguseni oli selle nimi Keika kihelkond küla järgi, kus kirik asus.Enn Tarvel. Valge kotka tiiva all. Tallinn 2024. Lk 261.

 Piirkonna ajalugu 
Kihelkond asutati 13. sajandi esimesel poolel varasema Loppegunde muinaskihelkonna põhjal.Järva-Jaani kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 3. märts 2012)

Kihelkond oli tihedasti asustatud. Liivimaa kroonikas on mainitud (seoses eestlaste ristimisega 1220) Kettise ja Jalgsema küla. Esimese kiriku ehitasid Kettise külla (arvatavasti 1221–1223) taanlased. Esimene teade kirikukihelkonna (Keytingen, hiljem Sankt Johannis) kohta pärineb aastast 1253. Pastor Christian Kelch asutas arvatavasti 1685. aastal talurahvakooli (Põhja-Eesti esimesi). 19. sajandil oli kihelkonnas mitmel korral talurahvarahutusi. Talud osteti Järva-Jaanis päriseks mõnevõrra varem kui enamikus Põhja-Eesti kihelkondades.Järva-Jaani vald eestigiid.ee (vaadatud 3. märts 2012)

 Järva-Jaani kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes 16 mõisat – 1 kirikumõis, 11 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga ning 1 poolmõis ja 4 karjamõisat.
Järva-Jaani kirikumõis (Pastorat St. Johannis)
Einmanni mõis (Korps) rüütlimõis
Kaeva mõis (Kaewa), Einmanni kõrvalmõis
Karinu mõis (Kardina) rüütlimõis
Kuie mõis (Kui) rüütlimõis
Kursi mõis (Kurs) 
Kuksema mõis (Jürgensberg) rüütlimõis
Kuusna mõis (Kusna) rüütlimõis
Metsamõisa mõis (Karlsbrunn) poolmõis
Metstaguse mõis (Metztacken) rüütlimõis
Orina mõis (Orgena) rüütlimõis
Pähu mõis (Pähho), Kuksema kõrvalmõis
Rava mõis (Rawaküll) rüütlimõis
Roosna-Alliku mõis (Kaltenbrunn) rüütlimõis, Aru karjamõisaga
Seliküla mõis (Selliküll) rüütlimõis
Türje mõis (Türjel), Võhmuta kõrvalmõis
Võhmuta mõis (Wechmuth) rüütlimõis

 Järva-Jaani kihelkonna vallad 
Aavere vald (1866–1893)
Einmanni vald (Korps) (1866–1892)
Einmanni vald (1895–1917)
Karinu vald (Kardina) (1866–1892)
Kuie vald (Kui (Kuy)) (1866–1892)
Kuksema vald (Jürgensberg) (1866–1917)
Kuusna vald (Kusna) (1866–1892)
Kurisoo vald (1866–1893)
Metstaguse vald (Metztacken) (1866–1892)
Orina, Järva-Jaani kirikuvald (Orgena und Pastorat St. Johannis) (1866–1892)
Pähu vald (Pähho) (1866–1892)
Rava vald (Rawaküll) (1866–1892)
Roosna-Alliku (Alliku) vald (Kaltenbrunn) (1866–1892)
Seliküla vald (Selliküll) (1866–1892)
Võhmuta vald (Wechmuth) (1866–1893), Võhmuta vald (Wechmuth) (1893–1896), Võhmuta (Jaani, Ivanovi) vald (1896–1917)Järva-Jaani kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv

 Järva-Jaani kihelkonna kalmistud 
Järva-Jaani kirikuaed
Järva-Jaani uus kalmistu
Järva-Jaani vana kalmistu
Järva-Jaani II maailmasõja matmispaik
Kensa talu kalmistu
Kuksema mõisa kalmistu
Kullamäe talu kalmistu
Roosna-Alliku mõisa kalmistu
Võhmuta mõisa kalmistu

 Järva-Jaani kihelkonna pärand 
Eesti Rahva Muuseumis on Järva-Jaani kihelkonnast esemekogus 387 eset, fotokogus ligi 300 fotot, etnograafiliste jooniste kogus 34 joonist, topograafilises arhiivis 9 välitööpäevikut, etnograafilises arhiivis 6 etnograafilist kirjeldust. Esimene ese Järva-Jaani kihelkonnast kingiti muuseumile 1910. aastal, selleks oli latern Einmanni vallast.Järva-Jaani kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 3. märts 2012)

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Järva-Jaani kihelkonna alad jagunevad tänapäeval Järva ja Lääne-Viru maakonna vahel. Kihelkonna ala põhiosa moodustab Järva valla keskosa. Läänepoolsed kihelkonna alad ulatuvad Paide linna Roosna-Alliku piirkonnas. Kihelkonna idapoolne osa kuulub Tapa valda tänapäeva Lääne-Virumaal.

30. maist 24. juunini 2010 toimusid I Järva-Jaani kihelkonnapäevad.I Järva-Jaani kihelkonnapäevad 30.mai – 24.juuni 2010 Järvamaa infoportaal (vaadatud 3. märts 2012)

 Viited 

 Kirjandus 

Linda Vilmre. Ajaloolist traditsiooni Järva-Jaani kihelkonnast 1930. a. Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.

 Välislingid 
Järva-Jaani kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
Vanu pilte kihelkonna küladest

Kategooria:Järvamaa kihelkonnad