Porkuni mõis

pisi|Peahoone
Porkuni mõis (saksa keeles Borkholm) oli rüütlimõis Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Tapa valla territooriumile.

 Ajalugu 
1479. aastal lasi Tallinna piiskop Simon von der Borch Porkuni järve saarele rajada Porkuni piiskopilinnuse. Linnus hävitati Liivi sõja ajal ning hiljem seda enam ei taastatud. Porkuni mõisast kujunes rüütlimõis, mis kuulus oma ajaloo jooksul Tiesenhausenite, Ungern-Sternbergide, Baumgartenite ja Essenite omandisse. 1869–1919 kuulus mõis Rennenkampffidele. Mõisasüda jäi viimase mõisniku Ewald von Rennenkampffi  (1859–1930) . Ernst Magnus von Rennenkampffil (1896–1975) õnnestus enamus Porkuni maid tagasi osta (välja arvatud Porkuni koolile eraldatud alad). Rennenkampffid elasid üle Porkuni järve asunud ühes mõisakompleksi kuulunud hoones, endises mõisa tööhobuste tallis, mis oli kohandatud elamiseksPorkuni mõis, www.moisablogi.ee (vaadatud 06.01.2022). Ernst von Rennenkampff lahkus koos perega Eestist 1939. aastal. 

 Mõisakompleks 
pisi|Porkuni piiskopilinnuse väravatorn ja mõisa jääait
Porkuni mõisasüda rajati piiskopilinnuse varemeist mõnikümmend meetrit eemale järvesaare lõunapoolsesse otsa. Uhke historitsistlik peahoone rajati 1874. aastal. Hoone sisaldab tuudorstiili ja uusrenessansi elemente. Mõisa peahoone on põhiosas ühekorruseline, kuid keskelt ja vasakult kahekorruseline. Hoone paremas nurgas asub kahekstahuline torn. 

Alates 1920. aastatest on peahoone Porkuni vaegkuuljate kooli kasutuses, kui 15. mail 1924 anti Porkuni mõis kurtide kooli käsutusse. Üle  anti  kõik järvesaarel  asuvad hooned, park, järved, karja- ja heinamaa, 41 ha põldu - kokku ligikaudu 200 ha maad. Senine kurtide kool, mis oli asunud Vändras, kuid sealne 19. sajandi lõpus ehitatud koolihoone, ei suutnud enam kõiki õppida soovijaid mahutada. Porkuni loss ehiti ümber  kooli vajadusi arvestades, lõhuti osa vaheseinu maha, pööningule ehitati magalad, keldrikorrusele  köök, söökla ja laoruumid. Need ruumid olid kuni kooli sulgemiseni kasutusel. 

Eesti NSV ajal  1950. aastatel ehitati peahoone vastu, teisele poole auringi uus uusklassitsistlik Porkuni erinternaatkooli koolihoone.

Lisaks peahoonele on säilinud ka hulk kõrvalhooneid, osa neist paikneb väljaspool järvesaart.

2016. aastal müüdi mõisa peahoone koos osade kõrvalhoonetega ja 76 ha maaga enampakkumisel inglasele Adam Beaumontile, kes reklaamib ennast ingelinvestorina, Leedsi ülikooli professorina ja Mani saare aukonsulinaTeisele ringile: Porkuni mõis odavamalt müügis, www.kinnisvarauudised.ee, 24. mai 2016. Inglane lubas Porkuni mõisa rajada külastus- ja puhkekeskuse, aga ka õllepruulimiskoja. 
2025. aasta septembris tagastas ta kompleksi riigile ning jaanuaris 2026 pani riik ajaloolise mõisa taas müüki. 

 Vaata ka 
 Eesti mõisate loend

 Viited 

 Välislingid 

 Porkuni mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
 Sammlung sämtlicher Ruinen in Estland. ...; EAA.854.4.469:2; 1840-1841
Porkuni mõisa lugu Mõisablogis
Ingelinvestor Adam Beaumont tagastas Eesti riigile Porkuni mõisa südame, Virumaa Teataja, 25. november 2025

Kategooria:Virumaa mõisad
Kategooria:Tapa vald
Kategooria:Väike-Maarja kihelkond
Kategooria:Rennenkampffide mõisad
Kategooria:Tiesenhausenite mõisad
Kategooria:Porkuni