Kiiu mõis

Kiiu mõis (saksa keeles Kida või Kyda) oli rüütlimõis Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Harju maakonna Kuusalu valla territooriumile.

Ajalugu
Kiiu mõisa on esmamainitud 1418. aastal, mil mõisa omanikud olid vennad Hans ja Klaus SoyeStackelberg, Otto Magnus von,, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft. 1, Görlitz: Verl. für Sippenforschung und Wappenkunde Starke, 1931,  Zoege Estl. Linie, s. 617. Kiiu hõlmas ka Sääre küla, Mäepää ja Pirsuhallika külasid. Mõisa varasemale eksisteerimisele viitab aga asjaolu, et 1348. aastal toimus seal Harju-Viru seisustepäev, mis eeldab ürituse läbiviimiseks vajalike ehitiste olemasolu.

pisi

1505. aastal omandas mõisa Hermann Lode, kellelt see 1517. aastal Fabian von Tiesenhausenile läks. Viimane lasi sinna rajada väikese Kiiu vasallilinnuse. Fabiani järel valdas mõisa tema  Caspar von Tiesenhausen, kes aga Poola poolele üle läks, mistõttu mõis 1566. aastal riigistati. Rootsi riigile.

20. oktoobril 1614 läänistas Gustav II Adolf mõisa Jakob De la Gardiele truu teenistuse eest, aga osalt ka Caspar von Tiesenhauseni võla tõttu.

1666. aastal müüs Jakobi poeg Axel Julius De la Gardie Kiiu mõisa 18 000 riigitaalri eest oma õele Christina Catharina Stenbockile. 17. sajandi lõpus mõis redutseeriti.

1699–1907 moodustas Kiiu koos Kolga, Kõnnu ja Loo mõisaga fideikomissi.

Tsaar Peeter I käsul immiteeriti mõis 1714. aastal Christina Catharina Stenbocki tütrepoja krahv Gustav Otto Douglase käsutusse.

16. veebruaril 1724 kuulutati Kiiu keiser Peeter I privileegiga Stenbockide pärusomandiks. Mõisaomanikuks sai Bengt Ludwig Stenbock (1694–1737), viimase surma järel aga tema vend Friedrich Magnus Stenbock (1696–1745). Viimaselt päris mõisa tema poeg Karl Magnus Stenbock (1725–1798), temalt omakord pojapoeg Magnus Stenbock (1780–1816). Temalt päris mõisa poeg Ludwig Stenbock (1812–1849), temalt aga vennapoeg Magnus Stenbock (1804–1885). Viimase pärija oli tema pojapoeg krahv Eric Stenbock (1860–1895). Ericu surma järel päris mõisad tema lell krahv Michael Stenbock (1837–1910).

1907. aastal ostis Wilhelm Nerling 350 000 rublaga Kiiu mõisamaad. Talumaad kinnitati 1912. aastal Tallinna Ringkonnakohtu määrusega Michaeli pojale Wssewolod Stenbockile.

Mõisakompleks
Vasallilinnus

Mungatornina tuntud Kiiu vasallilinnusest on algupäraselt säilinud kolm alumist korrust. Teine korrus oli kasutusel elukorrusena, kolmas ja neljas korrus kaitsekorrustena. Linnus restaureeriti 1973. aastal, mil lisati ka arvatav neljas korrus ning kolmanda korruse puidust kaitsekäik ehk urdaaž.

Hilisem hoonestus
18. sajandi lõpus rajati mõisa ühekorruseline kivist härrastemaja. 20. sajandi alguses teostati hoone juugendstiilis ümberehitus. Fassaadile lisati voluutviiluga pealeehitis, ehitati haritorn ning hoone sai väikeste ruutudega aknad. 

Härrastemaja kujundust on aja jooksul lihtsustatud – puudub osa fassaadikaunistusi. Ümberehitatud kujul on säilinud ka üksikud kõrvalhooned.

Peale Vabadussõda Eesti Vabariik mõisakompleksi endisele omanikule tagasi ei andnud, peahoonest sai Kiiu vallamaja, pärast Kuusalu vallamaja.

Nõukogude perioodil paiknes endises härrastemajas kolhoosikontor ning nüüdisajal asub seal Kuusalu vallavalitsus. 

Aastatel 2017–2018 rekonstrueeriti Kiiu mõisahoone üldise riigihanke korras.
Viited

 Välislingid 

Kiiu mõis (Kuusalu kihelkond), Kinnistute register

Kategooria:Kuusalu kihelkond
Kategooria:Harjumaa mõisad
Kategooria:Kuusalu vald
Kategooria:Stenbockide mõisad
Kategooria:Tiesenhausenite mõisad
Kategooria:De la Gardiede mõisad
Kategooria:Lodede mõisad
Kategooria:Zoege von Manteuffelite mõisad