Skrīveri vald

Skrīveri vald (läti keeles Skrīveru pagasts) on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunjelgava linnaga ja Aizkraukle ning Jaunjelgava vallaga, lisaks Ogre piirkonna Jumprava, Krape ja Lēdmane vallaga. 

Valla pindala on 105,4 km². Aastal 2011 elas seal 3708 inimest.Ethnic composition of Latvia 2011 Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Skrīveri valla elanikest lätlasi 89,45%, venelasi 5,99%, valgevenelasi 1,33%, poolakaid 1,03% ja teistest rahvustest inimesi 2,20%.Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Valla keskus on Skrīveri.

 Loodus 

Vald asub Kesk-Läti madalikul. Reljeef on lainjas, seal esinevad loode-kagusihilised ligi kuue kilomeetri pikkused ja 400–600 meetri laiused voored. Kõrgeim koht (93,8 meetrit) asub Jaunsilmicese talu juures.

Suurim jõgi on valla lõunapiiriks olev Daugava.

 Ajalugu 

Aastal 1935 oli Skrīveri valla pindala 99,8 km² ja seal oli 2320 elanikku.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Aastal 1945 moodustati vallas Skrīveri, Stirnase ja Kalnezersi külanõukogu. Vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1951 liideti Skrīveri külanõukoguga likvideeritav Stirnase külanõukogu ja likvideeritava Kalnezersi külanõukogu kolhoosi Zaļā zeme maad. Aastal 1958 sai Skrīverist töölisasula (aastast 1961 alev). Ühtlasi liideti sellega Skrīveri külanõukogu ning moodustati haldusüksus Skrīveri alev ja selle maaterritoorium. Aastal 1981 arvati osa maaterritooriumist alevi koosseisu.Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9

Aastal 1991 kaotas Skrīveri alevi staatuse ja sealsetest aladest moodustati vald. 2009. aastal moodustati vallaga samades piirides Skrīveri piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Skrīveri piirkond Aizkraukle piirkonnaga ja sealsed alad said taas valla staatuse.

 Kaitstavad objektid 

Muinsusmälestistest on riikliku katse all  Aizkraukle keskaegne kalmistu koos kirikuasemega ja Aizkraukle muinaslinnus (Kõrged mäed) ning selle juures asuv linnaase. Regionaalse kaitse all on hiiepaik Kraukļi kivi. Kohaliku kaitse all on vesiveski koos villatöötlemiskojaga.Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

Looduskaitse all on Kraukļi kivi Skrīveri-Madliena tee kaseallee, Lielmucenieki hiidrahn, Skrīveri dendraarium, Skrīveri võõrpuude istandus, Lielajs Andrejse nimeline tamm, tamm nimega Doķītis, Kaņepēni tamm ja veel kaheksa nimetut põlispuud. Vallas asub 27,79 hektari suurune Ozolkalni kaitseala, valla kaguosa jääb osaliselt Daugava oru maastikukaitsealale.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

 Asustus  

Valla külad:

 Klidziņa  ciems  89 (2025) Līči  mazciems  75 (2020) Salapi  mazciems  Skrīveri  ciems  2354 (2025) Zemkopības institūts  ciems  365 (2025) Ziedugravas  mazciems  21 (2020) Viesturi  mazciems 

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.Vietvārdu datubāze

Viited

Välislingid

 Valla koduleht

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Aizkraukle piirkond