Muinsuskaitse

Muinsuskaitse on kultuuri järjepidevuse, rahva ajaloomälu ning ajalooliselt kujunenud väärtushinnangute kohase inim- ja kultuurisõbraliku elukeskkonna kaitsmine.

Muinsuskaitse hõlmab näiteks ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitset ning kohanimede, murrete, käsitööoskuste säilitamist.

Eesti muinsuskaitse

Vastavalt muinsuskaitseseadusele on kultuurimälestiseks riigi kaitse all olev kinnis- või vallasasi, nende osa või asjade kogum, mis on seotud ajaloo oluliste protsesside, sündmuste või isikutega või millel on ajalooline, arheoloogiline, etnograafiline, linnaehituslik, arhitektuuriline, kunstiline, teaduslik või muu kultuuriline väärtus.

Liigitus
Kultuurimälestised on kas kinnis- või vallasmälestised.
Kinnismälestised
 Muinas- ja keskaegsed asulakohad, linnused, pelgupaigad, kultusekohad, matusepaigad, muistsed põllud, teed, sillad, sadamakohad, veealused rajatised, tööndusega seotud kohad
 arhitektuuriajaloolise väärtusega tsiviil-, tööstus-, kaitse- ja kultuseehitised ning nende ansamblid ja kompleksid
 teaduse, tehnika ja tootmise arengut kajastavad ehitised
 monumentaalkunsti teosed
 ajaloolise väärtusega ehitised, mälestusmärgid, kalmistud, paigad (maa-alad), loodusobjektid

Vallasmälestised
 Kinnismälestisest eemaldatud osad
 arheoloogilised leiud, etnograafilised ja ajaloolised esemed ja nende kogud
 kunsti- ja kultuuriloolise väärtusega kujutava ja tarbekunsti teosed ja nende kogud
 teaduse, tehnika ja tootmise arengut kajastavad masinad ja seadmed

Mälestisi liigitatakse ka arheoloogia-, arhitektuuri-, kunsti-, tehnika- ja ajaloomälestisteks.

Eesti muinsuskaitsehuvilisi ühendab 1987. aastal loodud Eesti Muinsuskaitse Selts.

Vaata ka
Eesti Muinsuskaitse Selts
Muinsuskaitseamet
Muinsuskaitse Nõukogu

 Viited 

Kirjandus
EE 6. köide, 1995.