Hebron

pisi
pisi|Patriarhide haud
Hebron (araabia نابلس Al-Khalīl; heebrea חֶבְרוֹן H̱evron) on linn Jordani Läänekaldal. Asub umbes 35 km Jeruusalemmast edela pool kõrgendikul 930 m üle merepinna.

Linnas elab umbes 160 000 palestiinlast (teistel andmetel 200 000http://www.spiegel.de/politik/ausland/0,1518,594891,00.html) ja 800 juuti. Linnast vahetult idas on juudi asundus Kiryat Arba.

 Ajalugu 

Hebron on püsivalt asustatud olnud üle 5000 aasta. Linnas asuv Machpela ehk Patriarhide hauakoobas on nii juutide kui ka muslimite pühakoht. Pärimuse järgi on sinna maetud Aabraham, Iisak ja Jaakob koos oma naistega. Hauakoopa juures asub ka Aabrahami mošee. 6. sajandil lasi Justinianus I sinna kiriku ehitada, mis hiljem purustati.

638. aastal vallutasid araablased Hebroni koos muu Palestiinaga. 1100 vallutasid linna ristisõdijad. 1187 vallutasid linna ajjubiidid Saladini juhtimisel. 1516 läks linn Ottomani impeeriumi koosseisu. Detsembris 1917 okupeerisid Briti väed Hebroni. Linna hakkasid tagasi tulema juudid. 1929. aastal elas Hebronis 750 juuti. 1929. aasta Hebroni veresaunas tapsid araablased 69 juuti ning ülejäänud põgenesid linnast. Kui 1948 loodi Iisraeli riik, läks Hebron koos läänekaldaga Jordaaniale. 1967 okupeeris Iisrael Läänekalda. 1974 asusid Hebroni kesklinna elama juudi asunikud. Enamik neist on radikaalsed juudi natsionalistid.

1995. aastast on suurem osa linnast Palestiina omavalitsuse kontrolli all. Hebroni kesklinn on Iisraeli sõjaväe kontrolli all, kes kaitsevad seal elavaid juudi asunikke. Lisaks asunikele elab seal ka umbes 30 000 palestiinlast, kelle liikumisvabadus on tugevasti piiratud.

Linnas asub Hebroni ülikool.

Linna nimi viitab Aabrahamile, kes oli 'Jumala sõber' (araabia خليل , heebrea חבר 'sõber').

 Viited 

Välislingid
Hebroni koduleht
Juudi asunduse koduleht

Kategooria:Palestiina linnad
Kategooria:Ohustatud maailmapärandiobjektid