Mērsragsi vald

Mērsragsi vald on vald Lätis Kuramaa kirdeosas Liivi lahe rannikul Talsi piirkonnas. See piirneb sama piirkonna Roja, Ķūļciemsi, Lauciene ja Vandzene vallaga ning Tukumsi piirkonna Engure ja Zentene vallaga.

Valla pindala on 109 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1712 inimest.Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. 2011. aastal oli Mērsragsi piirkonna elanike seas lätlasi 92,7% ja venelasi 3,9%.Ethnic composition of Latvia 2011 Valla keskus on Mērsragsi küla, haldushoone asub aadressil Lielā iela 35.Mērsraga novads

 Loodus 

Pinnamood
Vald paikneb Rannikumadaliku Engure tasandikul. Kõrgeim punkt asub valla idaosas ja ulatub 20 m üle merepinna.

 Jõed 
Mērsragsi kanal – tehisveekogu Engure järve ja mere vahel, rajatud 1842. aastal
Čēkstgrāvis
Alksnājgrāvis

 Järved 
Valda jääb suurem osa Engure järvest (22,22 km² 40,46 ruutkilomeetrist).

Looduskaitse

Looduskaitse all on Mērsragsis asuvad Rozu iela 12 sanglepad ja veel üks nimetu sanglepp, üks pärn, üks saar, seitseteist mändi, Bākas iela 13 tammed, kaks vahtrat ja üks hobukastan. Väljaspool Mērsragsi kasvab vallas veel kolm looduskaitsealust põlispuud. Enamik valla territooriumist jääb Engure järve loodusparki. Vallas asub Mērsragsi metsade hoiuala. Suurem osa valla rannikust jääb Riia lahe läänekalda kaitstavale merealale.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 25.10.2025.

 Ajalugu 
Mērsragsi vald loodi 1918. aastal Engure metsakaitsevalla baasil. 1935. aastal oli valla pindala 71,7 km2.

1945. aastal loodi Mērsragsi vallas Mērsragsi külanõukogu ja Ķūļciemsi külanõukogu. 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Mērsragsi külanõukoguga Upesgrīva külanõukogu, Mērsragsi külanõukogu alla kuulunud kolhoosi Plēsums ala liideti aga Ķūļciemsi külanõukoguga. 1961. aastal liideti osa Mērsragsi külanõukogust Vandzene külanõukoguga. 1963. aastal liideti Mērsragsi külanõukoguga Ķūļciemsi külanõukogu kolhoosi 1. Maijs maad. 1990. aastal reorganiseeriti külanõukogud valdadeks.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0

2008. aastal ühendati Mērsragsi vald Roja vallaga Roja piirkonnaks.Roja piirkonna volikogu istungi protokoll (14.10.2008)

2010. aasta jaanuaris otsustati Mērsragsi elanike koosolekul eralduda Roja piirkonnast ja luua Mērsragsi piirkond. 2010. aasta septembris toetas seimi esimesel lugemisel haldusüksuste ja asulate seaduse muutmist, nähes ette Mērsragsi piirkonna loomise. Eraldi Roja ja Mērsragsi piirkondade volikogude valimised toimusid 18. detsembril 2010.Keskvalimiskomisjoni koduleht

2012. aastal oli piirkonnas 1800 elanikku.

2021. aastal liideti piirkond Talsi, Dundaga ja Roja piirkonnaga uueks, Talsi piirkonnaks. Piirkonnast kujunes üks uue omavalitsusüksuse valdu.

 Vaatamisväärsused 

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mērsragsi tuletorn. Kohaliku kaitse all on Mērsragsi kirik koos sealse oreliga.Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

Asulad

Valla külad on:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arvVietvārdu datubāze, vaadatud 23.02 2019 Alksnāji  mazciems  20 (2018) Ķipati  mazciems  45 (2018) Mērsrags  ciems  1268 (2025) Upesgrīva  ciems  105 (2025)
Ülejäänud piirkonna elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid

 Mērsragsi piirkonna koduleht
 Mērsragsi piirkonna kaart

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Talsi piirkond