Aleksander Kurvits (1885–1970)

Aleksander Kurvits (12. november 1885 Vahete talu, Tagula, Sangaste kihelkond, Tartumaa – 1. aprill 1970 Tartu) oli eesti pedagoog ja sordiaretaja.

Haridus
1905. aastal lõpetas ta Tartu Õpetajate Seminari ja 1912. aastal Peterburi Õpetajate Instituudi. Õppis Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas aastail 1921–1922 ja filosoofiateaduskonnas 1922–1928, ülikooli lõpetas 1928. aastal. 1930. aastal kaitses magistriväitekirja „Autoriteet ja vabadus kasvatuses”. 

Töö
 1905–1919 õpetaja (Saare- ja Virumaal, Velikije Lukis ja Tartus) 
 1919–1945 Tartu maakonna koolinõunik-inspektor 
 1932 – asutas ta õpikute ja koolitarvete kooperatiivi Koolivara, oli selle esimees 
 1939–1944 Tartu linnakoolide inspektor
 1936–1940 Koduse Kasvatuse Instituudi juhatuse esimees
 1945–1949 Tartu Õpetajate Instituudis
 1945–1954 Tartu Muusikakoolis vene keele õpetaja

Ta uuris kooliuuendamise, enesearendamise ja edasiõppimise küsimusi ja avaldas sellealaseid kirjutisi. 

Sordiaretus
Sordiaretuse vastu tekkis tal huvi koolipõlves. Pomoloogia ja sordiaretuse alal oli ta iseõppija.

1924. aastal rajas ta Tartusse (praeguse aadressiga Riia 46) viljapuude katse- ja aretusaia (oli 1957–2022 riikliku looduskaitse all). 

Ta avaldas oma aretustöö tulemuste kohta palju artikleid. Oli tegev Eesti Pomoloogia Komisjonis, Eesti Looduseuurijate Seltsis ja Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsis (1961. aastast auliige). 
Tema aretatud sorte
 Pirnisordid  „Kurvitsa lemmik” ja  „Eesti pirn”, "Põhjamaa pirn" (Kurvitsa 13), "Kurvitsa 17", "Kurvitsa 5", "Tartu pirn" (Kurvitsa 14)
 Ploomisordid „Tartu kaunitar”, „Tartu kollane”,  „Tartu punane”, „Tartu värviline” ja "Kurvitsa 17"
 Õunasordid  "Kurvitsa sibulõun", "Kurvitsa renett"
 Punase sõstra sort  „Kurvitsa 4”

Teoseid 
 „Raamatukogu ja vabaharidusetöö“ (1929) 
 „Õpetaja kooliuuenduse kandjana” (1932) 
 „Kool ja kodu kasvatusteguritena“ (1933) 
 „Enesearendus ja edasiõppimine” (1933) 
 „Rahvamaja” (1935) 
 „Minu aretustöid puuviljanduses” (1957) 
 „Uut minu aretusaiast” (1969)

Isiklikku
Aleksander Kurvits oli taluniku poeg. Abikaasa oli Veera (sündinud Meyer; 1883–1965). Lapsed olid Vassili (1913–1914), Eugen (1913–1914), Georg (1916–1920), Maria (1917–1919), Ülo ja Virve. Tema pojatütar on filoloog Aleksandra Kurvits-Vahter ja tütretütar on lastearst Imma Tiirmaa.

 Välislingid 
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
 Päevakaja: sordiaretaja Aleksander Kurvits. Arhiiv, ERR
 Juhani Püttsepp. "Riia tänaval püsib alles Kurvitsa aed". Postimees, 9. oktoober 2024

Kategooria:Eesti pedagoogid
Kategooria:Eesti aednikud
Kategooria:Eesti sordiaretajad
Kategooria:Eestlased Venemaal
Kategooria:Uspenski kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1885
Kategooria:Surnud 1970