Pärnu–Mõisaküla raudteelõik

Pärnu–Mõisaküla raudteelõik oli ligi 50 km pikkune raudtee, mis rajati aastatel 1895–1896 kitsarööpmelise Esimese Juurdeveoraudteede Seltsi juurdeveoraudteena seoses Valga–Ruhja–Pärnu raudteeliiniga.

Ajalugu

Kitsarööpmeline raudtee
Raudteest jäi pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal Eesti Vabariigi territooriumile Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudteelõik.

Kitsarööpmelise raudtee ajastu lõppes 30. septembril 1975, kui Mõisakülast lahkus viimane kitsarööpmeline kaubarong.VIIMANE KITSARÖÖPMELINE; Pärnu Kommunist : EKP Pärnu Linnakomitee, EKP Pärnu Rajoonikomitee, Pärnu Linna Rahvasaadikute Nõukogu ja Pärnu Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu häälekandja, nr. 196, 4. oktoober 1975 (DIGAR)

Laiarööpmeline raudtee
1975–1981 rajati kitsarööpmelise raudtee asemele uus laiarööpmeline raudtee, mis oli osa Tallinna–Pärnu–Riia raudteest. Selle tulemusel ehitati suurem osa seniseid jaamu ümber raudteepeatusteks, osa suleti lõplikult. 1980. aasta septembris ühendati Riisselja ja Sigaste vahel viimased rööpapaarid ja juba 12. septembril sõitis esimene vedur A. Kuuse juhtimisel Pärnust Mõisakülla.Rööpaotsad koos; Pärnu Kommunist : EKP Pärnu Linnakomitee, EKP Pärnu Rajoonikomitee, Pärnu Linna Rahvasaadikute Nõukogu ja Pärnu Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu häälekandja, nr. 196, 4. oktoober 1980 (DIGAR)

Tallinna ja Riia vaheline reisirongiliiklus avati pidulikult 17. juulil 1981. Mõisakülas kohtusid möödasõiduks sel puhul Tallinnast Riia suunas saabunud diiselrong D1-616 ja Riiast Tallinna liikuv reisirong DR1A-189.

Liiklusohutuse tagamiseks oli esialgu rongide kiirus Pärnu ja Surju vahelisel lõigul 80 km/tunnis, Mõisaküla–Surju vahel 60 km/tunnis. Pärast tee vajumist ja järelremonti sõidukiiruseid tõsteti. Enamus raudteeülesõidukohti olid varustatud automaatsignalisatsiooniga, kolm ülesõitu olid alalise valvega (Raeküla, Kilingi-Nõmme ja Mõisaküla).RONGID PÄRNU JA MÕISAKÜLA VAHEL; Pärnu Kommunist : EKP Pärnu Linnakomitee, EKP Pärnu Rajoonikomitee, Pärnu Linna Rahvasaadikute Nõukogu ja Pärnu Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu häälekandja, nr. 142, 22. juuli 1981 (DIGAR)

Raudteelõigu kiirema valmimise huvides kasutati ehitamisel kasutatud materjale, et hiljem kogu lõigule kapitaalremont teha. Riigikorra vahetumisel jäi remont tegemata. Selle tagajärjel hakkas raudtee kiiresti lagunema, pikendades järk-järgult rongide sõiduaega.

Viimane diiselrong Tallinnast Riiga sõitis läbi Mõisaküla 20. veebruaril 1992, vähem kui 11 aastat pärast raudtee avamist. 1995. aastaks kujunes Tallinna–Mõisaküla rongiliinist koos Tallinna–Haapsalu liiniga üks kõige väiksema kasumlikkusega liine. Liini sulgemise ettekäändeks oli toodud reisijate arvu pidev vähenemine, mille statistikat tehti piletimüügi järgi, kuid pileteid kontrolliti haruharva. Lisaks sellele oli ka äärmiselt ebamugav sõiduplaan.Liinil oli ainult üks paar ronge, kusjuures Mõisaküla-Tallinn rong väljus Mõisakülast juba kell 04.48 hommikul.Täiendavalt mõjutas liini hääbumist Eesti Raudtee toonase juhtkonna, eriti peadirektori asetäitja Jakov Leškini seisukoht, milles ei peetud vajalikuks omada kahte ühendusteed Läti raudteedega.
Viimane Pärnust edasi Mõisaküla poole liikunud regulaarne reisirong sõitis 31. jaanuaril 1996 ja saabus Mõisakülla kell 21.06. Pärast seda oli reisirongide liiklus Pärnu-Mõisaküla lõigul lõppenud. Mitu korda on käinud komisjoni rong. Viimane neist 13.10.1999 oli DR1A-229.

Kaubarongid sõitsid Mõisakülla veel aastani 2001.Seal kus rongid enam ei sõida; Vooremaa, 19.10.2017      

2007. aasta suvel korraldati Kilingi-Nõmme ja Tallinna vahelisel raudteelõigul rahvusvaheline käsidresiinivõistlus "Relsiralli".YouTube'i video: Relsiralli 2007

2008. aasta alguses hakati raudteed demonteerima, tööde käigus korrastati kõik raudteeülesõidud. Raudteetamm jäeti alles ja raudtee all olnud maad ei müüdud.

Peatused
Pärnu–Mõisaküla raudteel oli algselt järgmised raudteejaamad ja peatused:
Pärnu kesklinna tupikjaam ("Pärnu.M." aastatel 1896–1972);
Papiniidu raudteejaam (aastatel 1896–1972, endise nimega Valdhofi);
Pärnu raudteejaam (rajati Raekülla 1985. aastal seoses Tallinna–Pärnu–Riia raudteega);
Vaskrääma raudteepeatus (kuni 1975. aastani Vaskrääma jaam);
Surju raudteejaam; 
Riisselja raudteejaam, mis suleti 1975. aastal. Kuni 1975. aastani hargnes Riisseljalt ka Riisselja–Orajõe raudteeharu Iklasse;
Sigaste raudteepeatus (kuni 1975. aastani Sigaste pooljaam);
Kilingi-Nõmme raudteepeatus (kuni 1975. aastani Kilingi-Nõmme jaam);
Tihemetsa raudteepeatus, mis rajati 1981. aastal Voltveti jaama asemele;
Mõisaküla raudteejaam.Pärnu-Mõisaküla; Eesti Raudteeajaloo Selts

Rail Baltic

Tulevikus plaanitakse rajada kolme Balti riiki läbiv ning Kesk-Euroopasse kulgev standardrööpmeline raudtee – Rail Baltic. 728 kilomeetri pikkune Rail Balticu marsruut kulgeks kõige optimaalsemalt Poola piirini, trajektooril Tallinn–Pärnu–Riia–Panevėžys–Kaunas. Selline marsruut annab lootust ka Mõisaküla raudtee taassünnile. 

Pildid

Vaata ka
 Lelle–Pärnu raudtee
 Eesti raudteetransport
 Riisselja–Orajõe raudtee
 Tallinna–Mõisaküla rongiliin
 Tallinna–Pärnu–Riia rongiliin

Viited

Välislingid

 Keskpäevareportaaž; Pärnu Kommunist : EKP Pärnu Linnakomitee, EKP Pärnu Rajoonikomitee, Pärnu Linna Rahvasaadikute Nõukogu ja Pärnu Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu häälekandja, nr. 150, 1. august 1981 (DIGAR)
 Neli aastakümmet teedel; Rahva Hääl (1940-1995), nr. 64, 16. märts 1985 (DIGAR)
 Pärnu-Mõisaküla rong lõpetab sõitmise; Sõnumileht : SL, nr. 5, 8. jaanuar 1996
 "Raudtee tukub ootus- ja lootusunes" Pärnu Postimees, 7. oktoober 2003
 "Mõisaküla raudtee lammutamine algab" Sakala, 1. juuli 2005
 "Valitsus otsustab homme Pärnu-Mõisaküla raudtee ülesvõtmise" Eesti Päevaleht, 3. oktoober 2007
 "Vaikus raudtee ääres" Sakala, 6. november 2007
 "Pärnu–Mõisaküla raudtee lammutatakse" Eesti Päevaleht, 19. jaanuar 2008 
 "Koos Pärnu-Mõisaküla raudteega hääbub elu ja sureb linn" Pärnu Postimees, 8. november 2008
 "Ülesvõetud raudtee ootab inimest" Pärnu Postimees, 8. november 2008
 YouTube'i video: Tallinn-Pärnu-Riga DMU train in 1989

Kategooria:Eesti raudteed
Kategooria:Eesti endised raudteeliinid
Kategooria:Pärnu maakonna ajalugu
Kategooria:Viljandi maakonna ajalugu