Adavere mõisa kalmistu

Adavere mõisa kalmistu on kalmistu Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kalme külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas. 

Ajalugu
Kalmistut on esimeste seas maininud 1782. aastal August Wilhelm Hupel, kirjutades oma "Topographische Nachrichteni" kolmandas köites, et "mõisa põldudel on kõrgeima võimu loal hiljuti rajatud eraldi perekonna matmispaik".Hupel, A.W. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland, Bd. 3, Johann Friedrich Hartknoch, Riga, 1782, lk 304. On oletatud, et kalmistu rajasid Adavere mõisa tollased omanikud Vietinghoffid millalgi 18. sajandi teise poole alguses, sest esimene teadaolev matus toimus 1761. aastal.Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Lk 36

Kalmistut kasutasid ka 1816. aastal mõisa abiellumise teel omandanud Stackelbergid. Arvatavasti rajati siis ka kalmistut piirav müür, sest värava sepislehtedel olevat olnud Bernhard von Stackelbergi initsiaalid.

Kui 1874. aastal omandasid Adavere mõisa Wahlid, polnud neil vajadust selle kalmistu järgi, sest suguvõsa omanduses oli sellest kalmistust linnulennult umbes 4 km kaugusel paiknev suur Pajusi mõisa kalmistu. Adavere mõisa kalmistu ja selle juures olev talumaa jäid endiselt Stackelbegide omandiks ning kalmistule jätkus Stackelbergide matmine. Viimane teadaolev matus oli 1898. aastal.

Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusele edelasse. Müüriga piiratud kalmistu ala pindala on umbes 0,12 hektarit ning seal on 14 haua tähiseid.

Kalmistu kabel
Kalmistu keskosas paikneb matusekabel, mis praegu on varemetes. Kabeli esiküljel on aastaarv "1777", kuid pole teada, mida see aastaarv tähendab. Kabeli viiluvälja kaunistab kolm ümarkaarset nišši, ümarkaarne on ka kabeli värava avaKaruks, M. Elu Adavere mõisas. Tartu Ülikooli avatud ülikooli ajaloo osakonna lõputöö, Tartu 2007, lk 17. Kristjan Valdma on 1926. aastal Põltsamaa kihelkonna kohakirjelduses märkinud, et otsustades akna avauste, katuse servas oleva reljeefi ja hoone üldkuju järgi on kabel gootistiilne. Toona oli kivist hoone valgeks lubjatud seinte ja sindlikatusega.Waldmann, K. 1926. Põltsamaa kihelkonna minewikust ja mälestusmärkest, Viljandi: J. Nurmbergi trükikoda, lk 33

Kabelist 1970. aastal tehtud Vello Ranniku fotol oli kohati lagunenud katus veel säilinud. Katusel, otsaviilu lähedal asetses toona metallist rist.Adavere mõisa kalmistu ja kabel. Vello Ranniku fotokogu. Kultuurimälestiste register. Vaadatud 10.05.2025

Kalmistupark
Eesti oludes on huvipakkuv ka kalmistu varajane planeering. Ühe 1887. aasta plaani peal on kalmistuna kujutatud 2,5 ha suurust maa-ala.General-Charte von dem sämmtlichen Hofes-Ländereien des im Pernau-Fellinschen Kreise und Oberpahlenschen Privat-Gut Addaffer. 1887. Eesti Rahvusarhiiv, EAA 2469.1.703 Tõenäoliselt oli kalmistu matmisala sama suur kui praegu (umbes 0,12 ha) ning ülejäänu oli tõenäoliselt park.

Sellist kalmistuparki pole teada selle aja muudest Eesti mõisatest. Väikseid pargilaadseid mõisakalmistuid rajati 1890. aastate lõpus (nt Kuremaa mõisa kalmistu), kuid päris metsakalmistu rajati alles 1930. aastatel Tallinnas. Adavere mõisa kalmistul on seetõttu vägagi väljapaistev koht Eesti kalmistupärandis.

Kalmistule maetuid

Ühel, arvatavasti aastatel 1885–1898 tehtud, plaanil on 16 hauda, milles nimeliselt on toodud ära 12 maetut."Plan von den Gräben bei der Kapelle zu Addafer und deren Inschriften". Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.1862.1.463. Leht 5p, 6.

 Hauanr  Maetu  Tekst, mis olevat olnud hauatähisel 1 maetu teadmata 2 Helene Louise von Stackelberg, sündinud von Vietinghoff(1772–1800)Helene Louise von Stakelberg.Geborene von Vietinghoff.unsere geliebte Mutter.geb. d. 13 July. 1772. heimgegangen d. 23 Octbr. 1800.Ich will euch nicht Waisen lassen,ich komme zu euch.Joh 14. v. 18. 3 maetu teadmata 4 Beata Regina von Vietinghoff, sündinud von Fick(1708–1785)Frau LandeshauptmänninBeata Regina von Vietinghoff.geborne von Fick.Besitzerin von Addafer Immafer und Jömpergeb d. 20 August. 1708. gest. d. 20 Januar. 1785.Ich bin der Weg und die Wahrheitund das Leben, niemand kommt zumVater, denn durch mich.Joh 14. v. b. 5 maetu teadmata 6 maetu teadmata 7 Hermann Karl von Vietinghoff(1737–1812) Hermann Carl von Vietinghoff.Erbherr aus Addafer.geb. d 13 Febr. 1737. gest d. 3 Sept. 1812.dessen Gemahlin:Johanna Louise v Vietinghoff. geb. v. Bergholtz.geb. d. 17 Febr. 1742. gest. d. 27 Decb. 1809.Christus ist mein Leben,Sterben ist mein GewinnPhilipper 1. v. 21. 8 Johanna Louise von Vietinghoff, sündinud von Bergholtz (1742–1809) Hermann Carl von VietinghoffErbherr aus Addafer.geb. d. 13 Febr. 1737. gest d. 3 Sept. 1812.dessen Gemahlin:Johanna Louise v Vietinghoff. geb. v. Bergholtz.geb. d. 17 Febr. 1742. gest. d. 27 Decb. 1809.Christus ist mein Leben,Sterben ist mein GewinnPhilipper 1. v. 21. 9 Friedrich Konstantin von Rosée (1797–1868)General Major u Ritter C. von Roseegeb. d. 16 Nov. 1797. gest d 6 Märtz 1868.Jes. 54. v 10.Christus ist mein Lebenund Sterben mein Gewinn. 10 Catharina von Rosee, sündinud Stackelberg(1798–1856)Generalin Catharina von Rosee.geborene Baronesse von Stakelberg.geb. d. 2 December 1798. gest. d 20. Decbr. 1856.Jesus spricht: Ich bin die Auferstehungund das Leben. Wer an mich glaubt,der wird leben, ob er gleich stürbe.Ev. Joh. 11. v 25.  11 Bernhard Caspar von Stackelberg(1768–1845)Bernhard Caspar von Stakelbergunser theurer Vater.geb. d 12 October 1767. heimgeganged d. Mai 1845.Ich habe dich je und je geliebt, darum habeIch dich zu mir gezogen aus lauter Güte.Jeremia 31. v 3. 12 Ottilie von Stackelberg, sündinud von Baranoff(1770–1846)Ottilie v. Stackelberg geb. v. Baranoff.unsere theure Mutter.geboren d. 29 Sept. 1770. heimgegangen d. 27 Juni 1846.Ich habe dich je und je geliebt, darum habe Ichdich zu mir gezogen aus lauter Güte. Jerem. 31. v 3.Ich bin die Auferstehung und das Leben,Wer an Mich glaubet, der wird leben ob er gleich stürbeJoh. 11. v. 25. 13 Julie Hedwig von Stackelberg, sündinud von Ditmar(1806–1887)Julie Hedwig Baronin Stackelbergverw. Schmidt geb. von Ditmarzu Immafer.geb. d 29 December 1806. gest. d. 9 Juli 1887In Deine Hände befehle ich meinen Geist.Du hast mich erlöset, Herr, Du treuer Gott.Psalm. 31. v. 6. 14 Otto Karl Hermann von Stackelberg(1800–1873)Otto Carl Baron Stackelberg.Besitzer von Addafer Immafer mit Werreferund Hermanshof.geb d 23 October 1800. gest d 25 October 1873.Ich habe Dich je und je geliebt, darumhabe ich Dich zu mir gezogen aus lauterGüte. Jerem. 31. v. 3.Ich liege und schlafe ganz mit Frieden.denn Du Herr hilfst mir, dass ich sicherwohne. Pst. 4. v. 39. 15 Eduard von Stackelberg(1811–1864)Garde Stabs–CapitainEduard Freyherr von Stakelberg.Erbbesitzer von Addafer.geb. d. 17 Juli 1811. gest. d. 28 Januar. 1864.Ich aber will schauen dein Antlitz inGerechtigkeit, ich will satt werden, wenn icherwache nach deinem Bilde.Ps. 17. v. 15.Selig sind, die reines Herzens sind,denn sie werden Gott. schauen.Math. 5. v 28. 16 Helene von Stackelberg(1873–1885)Hier ruht.in Gott.Baronesse Helene Stakelberggeboren d. 29 September 1873.gestorben d. 2. August. 1885Also hat Gott die Welt geliebt, dass er seineneingeborenen Sohn gab, auf dass Alle die anihn glauben, nicht verlohren werden, sonderndas ewige Leben haben.Ev. Joh. 3. v 16.

1920ndatel Põltsamaa kihelkonna kalmistuid revideerinud Helmuth Speeri andmeil on Adavere kalmistule maetud 14 lahkunutEAA.1674.2.337 Necropolis von Livland. Bd. IV : Kreis Fellin. Verfasser von Helmuth Speer. Lisaks eelpool loetletuile on ta ära nimetanud järgmised isikud:

 Erich Johann von Vietinghoff (1699-1761) - Saaremaa rüütelkonna maapealik
 Bernhard Caspar Otto von Stackelberg (1841–1898), endine Adavere mõisnik

Pildid

Viited

Kirjandus
Kristjan Waldmann. "Põltsamaa kihelkonna minewikust ja mälestusmärkest". Tartu 1926
"Omapärane protsess Imavere "kabelikoha" pärast". Sakala nr 107, 12. september 1938. Lk 4
Helle Kull. "Kilde Põltsamaast ja tema lähiümbruse ajaloost". Põltsamaa 1993. Lk 4
Harald Rebane. "Väikekalmistud Põltsamaal ja lähikonnas". [I osa] Vooremaa, 12. september 1996 
Harald Rebane. "Väikekalmistutest Süda-Eestis". // Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu–Tallinn 2001. Lk 102–103
Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
Valdo Praust. "Mõisaomanike matusepaigad". // Viljandimaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 59 ja 61
Valdo Praust. "Adavere mõis (Addafer)". // Viljandimaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 101
Alo Särg. "Adavere (Addafer)". // Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2012. Lk 10–11
Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Kadri Tael. "Põltsamaa kalmistute pärand". III osa. Vali Uudised, 7. veebruar 2014. Lk 6
Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistutepärandis, 3. osa". Vali Uudised, 4. aprill 2014. Lk 5
Varje Õunapuu. "Adavere mõisa kalmistu ja kabel – seisundi analüüs ja konserveerimisettepanekud". Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri konserveerimise ja restaureerimise täiendkoolituskursuse lõputöö. Tallinn 2017

Välislingid

Adavere mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
Adavere mõisa kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu

Adavere mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis


Kategooria:Põltsamaa kihelkonna kalmistud
Kategooria:Põltsamaa valla kalmistud
Kategooria:Eesti mõisakalmistud
Kategooria:Vietinghoffid
Kategooria:Stackelbergid