Vändra kihelkond

Vändra kihelkond (lühend Vän; sks Kirchspiel Fennern) on kihelkond Pärnumaal ja Pärnu kreisis Liivimaa kubermangus.
pisi|Liivimaa kubermangu, Pärnu kreis. Liivimaa atlas (1798)
 Piirkonna ajalugu 
Vändra kihelkond asutati 17. sajandi keskpaigas.Olaf Sild, Mis tähendus oli rootsiaegsel Tartu ülikooli usuteaduskonnale Eestimaa ja Liivimaa kirikule., Usuteadusline Ajakiri, Oktoober 1938, No 2,  lk 49 Kihelkond oli pindalalt väga suur, kuid asustuselt hõre.Vändra kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 4. märts 2012)

Kihelkonna alad võisid muinasajal kuuluda valdavalt Alempoisi muinaskihelkonda, mis polnud maakondadega ühinenud. Teisalt arvatakse, et Vändra alad võisid muinasajal olla liitunud Sakala maakonnaga ning Viluvere piirkond jäi hoopis Läänemaale Kõrve muinaskihelkonna alla."Vändra kihelkonna juured peituvad muinasajas" Pärnu Postimees, 4. aprill 2010

Vändra nime on ürikutes eri keeltes esinenud mitmel kujul, nagu Wenders-kulle, Wennier, Fendern, Fennern, mis tähendab eesti keeles soo- ja rabamaad.

Kihelkonnakirik oli Vändra Püha Martini kirik, 1860. aastal ehitati Käru abikirik.

 Vändra kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes 13 mõisat – 1 kirikumõis, 5 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga, 1 poolmõis, 1 linnamõis ja 4 karjamõisat.
Vändra kirikumõis (Pastorat Fennern)
Eidapere mõis (Eidaperre) rüütlimõis
Käru mõis (Kerro) rüütlimõis
Lelle mõis (Lelle) rüütlimõis
Uue-Vändra mõis (Neu-Fennern) rüütlimõis
Rõusa mõis (Karlshof), Uue-Vändra kõrvalmõis
Vana-Vändra mõis (Alt-Fennern) rüütlimõis
Võidula mõis (Karolinenhof), Vana-Vändra mõisa klaasivabrik (poolmõisa staatusesMärt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Õpetatud Eesti Selts), mis eraldati Vana-Vändra mõisast u 1880. aastal.
Viluvere mõis (Willofer) Pärnu linnamõis
Tootsi mõis (Südhof), Viluvere karjamõis

 Vändra kihelkonna vallad 
Vändra kirikuvald (1866–1892)
Käru vald (1866–1917)
Lelle vald (1866–1893)
Lelle vald (1906–1917)
Uue-Vändra vald (1866–1939)
Vana-Vändra vald (1866–1939)
Vändra vald (1939–1950)
Vändra vald (1991–2017)

 Vändra kihelkonna kalmistud 
Hauamäe talu kalmistu
Kurgja talu kalmistu
Käru kalmistu
Lelle uus kalmistu
Lelle vana kalmistu
Vana-Vändra mõisa kalmistu
Vändra II maailmasõja matmispaik
Vändra uus kalmistu
Vändra vana kalmistu
Ülejõe talu kalmistu

 Vändra kihelkonna pärand 
Esimesed Eesti Rahva Muuseumi vanavarakogujad jõudsid Vändra kihelkonda 1912. aastal. Muuseumisse on kogutud piirkonnast üle 1200 eseme, lisaks on fotosid ja kirjalikke materjale.Vändra kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 4. märts 2012)

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Kihelkonna lõunapoolne osa jääb tänapäeval Pärnu maakonna Põhja-Pärnumaa valda, kus Vändra on eraldi alev. Loodepoolne osa jääb Rapla maakonna Kehtna valla ja kirdepoolne osa Järva maakonna Türi valla aladele.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal jäi kihelkonnast kaks kolmandikku Pärnu maakonda, moodustades Vändra alevi ja endise Vändra valla.

 Vaata ka 
Käru kihelkond

 Viited 

 Kirjandus 

 Välislingid 
Vändra kihelkond Eesti mõisaportaalis

Kategooria:Pärnumaa kihelkonnad