Pas-de-Calais' departemang

Pas-de-Calais' departemang [padökal'ee] (pikardi Pas-Calés) on departemang Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas, nimetatud külgneva Calais' väina järgi.

pisi|Üle 10 000 elanikuga linnad

Pas-de-Calais on praeguses Hauts-de-France'i piirkonnas ning seda ümbritsevad Nordi ja Somme'i departemang, La Manche ja Põhjameri. Sellel on nominaalne piir Inglismaa Kenti krahvkonnaga Eurotunneli poolel teel.

Selle peamised linnad rannikul on Calais, Boulogne-sur-Mer ja Étaples ning Artois's Lens, Liévin, Arras ja Saint-Omer.

Kuigi departemang tervikuna on üks rahvarohkemaid Prantsusmaal, elab suurimas linnas vaid 80 000 inimest.

Peamised jõed on Authie, Canche, Ternoise, Liane, Sensée, Scarpe, Deûle, Lys ja Aa.

 Haldusjaotus 
2016. aastani kuulus departemang Nord-Pas-de-Calais' piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

 Ringkond Elanike (2022) Pindala(km²) Valdu  Arras 249 836  2245,30   357  Béthune 292 660  707,40  104  Boulogne-sur-Mer 157 976  633,70  74  Calais 152 282  593,40  52  Lens 368 724  351,50  50  Montreuil 110 251   1327,10  161  Saint-Omer 128 455  813,10  89

 Majandus 

Departemangu majandus sõltus pikka aega kaevandamisest, peamiselt söekaevandustest Lensi linna lähedal, kus kivisüsi avastati 1849. aastal. Kuid alates Teisest maailmasõjast on majandus muutunud mitmekesisemaks.

 Haridus 


Praegu on departemangus kaks avalik-õiguslikku ülikooli. Kuigi see on Prantsusmaa üks rahvarohkemaid departemange, ei olnud Pas-de-Calais's 1991. aastani ülikooli, kui Prantsusmaa valitsus asutas kaks ülikooli: Université du Littoral-Côte-d'Opale departemangu lääneosas ja Université d'Artois idaosas.

 Ajalugu 

Juba eelajaloolistest aegadest asustatud Pas-de-Calais' piirkonda asustasid omakorda keldi belgid, roomlased, germaani frangid ja alemannid. 4. ja 5. sajandil lõi Rooma tava valida germaani hõimud sõjaväe- ja kaitseteenuste osutamiseks marsruudil Boulogne-sur-Merist Kölnini, luues piirkonnas germaani-romaani keelepiiri, mis kestis kuni 8. sajandini.

Saksi kolonisatsioon piirkonda 5.–8. sajandil laiendas keelepiiri tõenäoliselt mõnevõrra lõunasse ja läände, nii et 9. sajandiks kõneles enamik asukaid sellest Béthune'i ja Bercki vahelisest joonest põhja pool keskhollandi keele murret, samas lõunapoolsed asukad kõnelesid pikardi keelt, mitmesuguseid romaani murdeid.

See keelepiir ilmneb tänapäevalgi piirkonna kohanimedes ja patronüümides. Alates 9. sajandist hakkas keelepiir ühtlaselt põhja ja itta liikuma ning 15. sajandi lõpuks olid romaani murded hollandi murded täielikult välja tõrjunud.

Pas-de-Calais on üks Prantsuse revolutsiooni ajal 4. märtsil 1790 loodud algsest 83 departemangust. See loodi endiste provintside Calais' (varem Inglismaa valdus), Boulonnais', Ponthieu ja Artois' (varem Hispaania Madalmaade osa) osadest.

Selles piirkonnas peeti mõned Esimese maailmasõja kulukaimad lahingud. Canadian National Vimy Memorial, 8 km Arrasist, tähistab Vimy kõrgendiku lahingut Arrasi lahingu (1917) ajal ja on Kanada kõige olulisem mälestusmärk Euroopas selle langenud sõduritele.

Pas-de-Calais oli ka operatsiooni Fortitude sihtmärk Teise maailmasõja ajal, mis oli liitlaste plaan petta sakslasi, et sissetung Euroopasse pidi toimuma seal, mitte Normandias.

 Turism 

 Vaata ka 
 Vimy kõrgendiku lahing
 Pas de Calais' 7 orgu
 Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

 Viited 

Kategooria:Prantsusmaa departemangud