Looduskapital

Looduskapital (inglise natural capital) on ökoloogiline potentsiaal. Loodusvarade olemusest ja paiknemisest tulenevad edu- ja tegevuseeldused toiminguteks, millel on majanduslik tähendus ja mille kaudu on neile varudele omistatav kapitali kui tegevuseelduse tähendus.

Looduskapitaliks saab pidada nii loodusvarasid, maad kui ka ökosüsteemi omadusi ning funktsioone (nt võimet stabiliseerida inimtekkelisi muutusi, selle kaudu mõjutades ka majandustegevust).

Looduskapitali tähendus majandusanalüüsis muutub seda olulisemaks, mida enam arvestatakse ökosüsteemi majandustegevuse toimumise koha ja/või komponendina. Looduskapitali mõiste ja selle hindamise metoodika on olulisel kohal näiteks ökoloogilise jalajälje, keskkonnaarvestuse ja rohelise SKT mudelites.

 Kontsepsiooni ajalugu 
Mõistet „looduskapital“ kasutas esmakordselt 1973. aastal Ernst Friedrich Schumacher oma raamatus „Small is Beautiful“. Looduskapital on ökosüsteemi teenuste majandusliku hindamise keskne mõiste, mis keskendub ideele, et mitteinimlik elu toodab eluks vajalikke kaupu ja teenuseid. Seega on looduskapital majanduse jätkusuutlikkuse seisukohalt oluline.

Traditsioonilises majandustegurite analüüsis liigitatakse looduskapital tavaliselt „maa“ alla, mis erineb traditsioonilisest „kapitalist“. Ajalooline eristamine „maa“ ja „kapitali“ vahel määratles „maad“ kui looduslikult esinevat ja püsiva varustusega ainet, samas kui „kapital“, nagu seda algselt määratleti, viitas ainult inimese loodud toodetele. (nt GeorgismProgress and Poverty by Henry George, Peatükk 2.) Samas on eksitav käsitleda „maad“ nii, nagu oleks selle tootmisvõimsus fikseeritud, sest looduslik kapital võib aja jooksul inimese tegevuse tõttu paraneda või halveneda (vt keskkonnakahju). Lisaks sellele annab looduskapital kasu ja kaupu, näiteks puitu või toitu, mida inimesed saavad ära kasutada. Need kasud on sarnased nendega, mida realiseerivad infrastruktuurikapitali omanikud, mis annab rohkem kaupu, näiteks autot tootev tehas, sama mis õunapuu, mis toodab õunu.

Ökoloogid teevad koostööd majandusteadlastega, et mõõta ja väljendada ökosüsteemide rikkuse väärtust, et leida lahendusi bioloogilise mitmekesisuse kriisileEdwards, P. J.; Abivardi, C. (1998). "The value of biodiversity: Where ecology and economy blend". Biological Conservation. 83 (2): 239–246. doi:10.1016/S0006-3207(97)00141-9.Naidoo, R.; Malcolm, T.; Tomasek, A. (2009). "Economic benefits of standing forests in highland areas of Borneo: quantification and policy impacts". Conservation Letters. 2: 35–44. doi:10.1111/j.1755-263x.2008.00041.x.Zhoua, X.; Al-Kaisib, M.; Helmers, M. J. (2009). "Cost effectiveness of conservation practices in controlling water erosion in Iowa". Soil and Tillage Research. 106 (1): 71–8. doi:10.1016/j.still.2009.09.015..

Mõned teadlased on püüdnud ökosüsteemi teenustele panna rahalise väärtuse, näiteks Kanada taiga metsade panus globaalsetesse ökosüsteemi teenustesse. Kui taiga metsad on ökoloogiliselt puutumata, on nende hinnanguline väärtus 3,7 triljonit USA dollarit. Taiga metsade ökosüsteem on üks planeedi suurtest atmosfääriregulaatoritest ja see salvestab rohkem süsinikku kui ükski teine bioom planeedilJonsson, M.; Wardle, D. A. (2009). "Structural equation modelling reveals plant-community drivers of carbon storage in boreal forest ecosystems". Biology Letters. 6 (1): 1–4. doi:10.1098/rsbl.2009.0613. PMC 2817262. PMID 19755530.. Taiga metsade ökoloogiliste teenuste aastane väärtus on hinnanguliselt 93,2 miljardit USA dollarit ehk 2,5 korda suurem kui loodusvarade kaevandamise aastane väärtus.

 Vaata ka 
 Inimkapital 
 Keskkonnafunktsioonid
 Sotsiaalne kapital
 "Looduskapitalism"
 Looduskaitsebioloogia
 Ökoloogiline ökonoomika
 Ökoloogiline jalajälg
 Ökoloogia
 Säästev areng
 Taastuv ressurss
 Populatsioonidünaamika
 Keskkonnakaitse
 Keskkonnakahju
 Ökosüsteemsed teenused

 Viited 

Kategooria:Jätkusuutlik areng
Kategooria:Keskkonnamajandus