Auleegioni orden

Auleegioni orden (prantsuse keeles Ordre national de la Légion d'honneur, vahepeal ka Ordre royale de la Légion d'honneur) on Prantsusmaa kõrgeim teenetemärk, mille asutas Napoleon 19. mail 1802.

Ordenil on viis klassi: Chevalier (rüütel, algselt leegionär), Officier (ohvitser), Commandeur (komandör, algselt komandant), Grand Officier (suurohvitser) ja Grand Croix (suurrist). Medaliklasse ei ole.

 Kujundus 
Pilt:Offizierskreuz.jpg
Pilt:Wearing of the insignia of the Légion d'honneur (gentlemens).svg

 Auleegioni ordeni saanud Eestiga seotud isikuidEestiga seotud Auleegioni ordeni kavalerid. Prantsuse saatkonna veebisait. 
+AastaNimiKraad?Villem Saarsenohvitserikraad?Karl Robert Pustasuurohvitserikraad?Jüri Sammulohvitserikraad1921Johan Laidonerohvitserikraad1925Johan Laidonerkomandörikraad 1927Paul KogermanTTÜ professorid Eesti Vabadussõjas?Ludvig Puusepp?1929August Steinbergohvitserikraad1937Oskar Öpikohvitserikraad1938Konstantin PätsAuleegioni suurrist presidendile, kuldmõõk kindral J. Laidonerile. Rahvaleht, 15. detsember 1938, nr. 239, lk. 5.suurristikraad 2001Enn EesmaarüütlikraadJaanus ElvreohvitserikraadToomas Hendrik IlvessuurohvitserikraadAin KaalepohvitserikraadSiim KallassuurohvitserikraadJaan KaplinskirüütlikraadAndi KasakrüütlikraadToivo KlaarkomandörikraadJaan KrossohvitserikraadJüri KuuskemaarüütlikraadRuth Lausma LuikkomandörikraadLauri LeesirüütlikraadJüri LuiksuurohvitserikraadToomas LumanohvitserikraadAllan MartinsonrüütlikraadLennart MerisuurristikraadTiina NirkohvitserikraadKristiina OjulandkomandörikraadÜlle-Marike PõldmarüütlikraadVäino ReinartkomandörikraadUrmas ReinsalukomandörikraadAndres TarandkomandörikraadIndrek TarandkomandörikraadToivo TasakomandörikraadTiiu Viljasaarohvitserikraad2002Malle Talvetohvitserikraad2003Stefanus (Charalambides)ohvitserikraad2004Tarmo Türksonrüütlikraad2008Philippe Jourdanrüütlikraad2011Arvo Pärtrüütlikraad 2013Aavi DobrõšohvitserikraadSandor LiiverüütlikraadRiho TerrasohvitserikraadKarl Jaanimägiohvitserikraad 2015Sten SepperohvitserikraadAlar StreimannrüütlikraadMärt Volmerrüütlikraad2016Rein Ojarüütlikraad2018Arnold Sinisalurüütlikraad2021Martin Heremkomandörikraad2025Kersti Kaljulaidkomandörikraad

 Ordu 
Auleegioni ordu (Ordre national de la Légion d'honneur) on Prantsusmaa rahvusordu. Ordu asutati Napoleon Bonaparte'i poolt 19. mail 1802 rüütliordude eeskujul. Vastavalt Auleegioni koodeksile tegutseb see organisatsioon iseseisva juriidilise isikuna. Kuulumine ordusse tähendab liikmele tema poolt Prantsusmaale osutatud teenete ametlikku tunnustamist, ühtlasi tähendab kuulumine ordusse ka kõrgeimat aumärki.

 Tänapäeval 
Ordu liikmeks saadakse väljapaistvate sõjaliste või tsiviilteenete eest. Ordu eesotsas on ordu suurmeister (grand maître), kelleks on ex officio (ameti poolest) Prantsusmaa president. Tähtsuselt järgmine amet ordus on suurkantsler, kes on regulaarselt peetavate ordu nõukogu istungite eesistuja. Istungitel arutatakse organisatsiooni staatust puudutavaid küsimusi, aasta eelarve kasutamist, samuti uute liikmete vastuvõtmist ja orduliikmetele uute auastmete andmist.

 Suurkantslerid 
 1803–1814 Bernard Germain de Lacépède
 1814–1815 Dominique Dufour de Pradt
 1815 Louis de Bruges
 1815 Bernard-Germain de Lacépède
 1815–1831 Étienne Macdonald
 1831–1836 Édouard Mortier
 1836–1839 Étienne Maurice Gérard
 1839–1842 Charles Oudinot
 1842–1848 Étienne Maurice Gérard
 1848 Jacques-Gerard Subervie
 1848–1849 Gabriel Molitor
 1849–1852 Rémy Joseph Isidore Exelmans
 1852–1853 Philippe Antoine d'Ornano
 1853–1859 Anne-Charles Lebrun
 1859–1860 Aimable Pélissier
 1860–1864 Ferdinand Hamelin
 1864–1870 Charles de Flahaut
 1871–1880 Joseph Vinoy
 1880–1889 Louis Faidherbe
 1889–1895 Victor Février
 1895–1901 Léopold Davout
 1901–1918 Georges-Auguste Florentin
 1918–1934 Augustin Dubail
 1934–1940 Charles Nollet
 1940–1944 Charles Brécard
 1944–1954 Paul Dassault
 1954–1969 Georges Catroux
 1969–1975 Georges Cabanier
 1975–1981 Alain de Boissieu
 1981–1992 André Biard
 1992–1998 Gilbert Forray
 1998–2004 Jean-Philippe Douin
 2004–2010 Jean-Pierre Kelche
 2010–2016 Jean-Louis Georgelin
 2016– Benoît Puga

 Auastmed 
Vastavalt koodeksi artiklile R6 koosneb Auleegion (kui organisatsioon) liikmetest, kes kuuluvad viide astmesse.

Suurristid ja suurohvitserid on ordu kõrgema astme liikmed. Üldine tava on, et ordusse vastuvõetu alustab madalaimast astmest, s.o rüütli astmest. Kuid on ka erandeid, kus pikaajalise teenistuse eest on antud kohe kas ohvitseri või komandöri auaste. Kõik Prantsusmaa peaministrid, kes on oma ametis olnud vähemalt kaks aastat, saavad automaatselt Auleegioni suurohvitserideks.

Vastavalt koodeksi artiklile R54 tervitab ordusse vastuvõtmise tseremoonial suurmeistri poolt delegeeritud esindaja uut kandidaati sõnadega: "Vabariigi Presidendi nimel ja tulenevalt volitustest, mis meile on antud, ülendame teid Auleegioni rüütliks (ohvitseriks, komandöriks)." (Au nom du Président de la République et en vertu des pouvoirs qui nous sont conférés, nous vous faisons chevalier (officier ou commandeur) de la Légion d'honneur). Seejärel annab esindaja kandidaadile üle auastmele vastava aumärgi (insigne) ja embab teda.

Suurristide ja suurohvitseride puhul on lausutav tekst veidi erinev: "Vabariigi Presidendi nimel ja tulenevalt volitustest, mis meile on antud, tõstame teid Auleegioni suurristi seisusse (suurohvitseri seisusse)." (Au nom du Président de la République et en vertu des pouvoirs qui nous sont conférés, nous vous élevons à la dignité de grand officier (ou de grand croix) de la Légion d'honneur.)

 Liikmete arv 
Pärast ordu asutamist 1802. aastal on uute liikmete arv järk-järgult kasvanud. Aastal 1871 oli tegevliikmeid juba üle 70 000. Pärast seda võeti meetmeid arvukuse suurenemise piiramiseks. Kuid alates 1923. aastast iga-aastane uute liikmete vastuvõtmine järsult suurenes. Selline tendents kestis 40 aastat ja oli tingitud vajadusest kodanikke kahes maailmasõjas ja mitmes koloniaalsõjas ülesnäidatud mehisuse ja vapruse eest autasustada. 1962. aastal oli ordus juba üle 300 000 tegevliikme.

Kindral de Gaulle pidas liikmeskonna sellist kasvu ordu mainele ohtlikuks. Võeti suund liikmeskonna arvukuse vähendamisele 125 000 inimeseni 20. sajandi lõpuks. Lõpptulemusena, aastal 2009, ordu liikmete arv ei ületanud 90 000 inimest.

Vastavalt koodeksi artikli R7 viimasele redaktsioonile kehtisid 2009. aasta seisuga järgmised arvulised piirangud:
 suurriste 75
 suurohvitsere 250
 komandöre 1250
 ohvitsere 10 000
 rüütleid 113 425

Praegu on iga-aastased normid järgmised:
 suurriste 7
 suurohvitsere 24
 komandöre 144
 ohvitsere 730
 rüütleid 4246

 Viited 

Kategooria:Prantsusmaa teenetemärgid