Virnatäiuse koefitsient

Virnatäiuse koefitsient on nullist suurem ja ühest väiksem murdarv, millega korrutatakse läbi puidu virna mõõtmete põhjal leitud virna maht ruumimeetrites, et leida selles oleva puidu maht tihumeetrites. Kasutatakse peamiselt peenemate tarbepuidu ümarmaterjali sortimentide (paberipuit) mahtude teisendamiseks. Konkreetse virna virnatäiuse koefitsiendi väärtus sõltub virnastatud materjali nottide mõõtmetest (läbimõõt, pikkus), nottide kõverusest, koore paksusest, nottide pinna tasasusest (mühud, oksatüükad vms), võõrkehade (lumi, jää, muld, kivid, raiejäätmed vms) sisaldusest, nottide vormist (ristlõikepinna ühtlusest kogu noti ulatusest, sõltub tugevasti puuliigist ja sellest, millisest tüveosast on nott valmistatud), virna kõrgusest, nottide virnas oleku ajast, virna ladumise viisist ja hoolsusest jm asjaoludest.
Tavapraktikas kasutatakse virnatäiuse koefitsiendina kõige enam väärtusi vahemikus 0,5...0,6.Nils Niitra "Riigimetsa palgid ripuvad metsatöösturite rõõmuks õhus" Tartu Postimees, 05.06.2008 (vaadatud 25.10.2011).
Virnatäiuse koefitsienti saab täpsemalt määrata näiteks järgmistel meetoditel:
 mõõtmise abil, näiteks diagonaalide meetodil, mõõtes virnale tõmmatud diagonaalidel nottide otspindade kooreta osa täpselt diagonaalile jäävate kõõlude pikkused ja jagades siis kõõlude pikkuste summa diagonaalide pikkusega;
 hinnanguliselt, näiteks kasutades puuliigipõhist baaskoefitsienti, millele kohaldatakse virnastatud materjalist ja virna iseloomust sõltuvaid parandusarve."Keskkonnaministri määrus 15.11.2006 nr 64: Puidu mõõtmise ja mahu määramise meetodid, mõõtmistäpsusele ning mõõtmistulemuste dokumenteerimisele esitatavad nõuded" Riigi Teataja, 15.11.2006 (vaadatud 25.10.2011).

Mõningaid näiteid virnatäiuse koefitsiendi orienteeruva väärtuse kohta (kehtivad materjali normaalse kvaliteedi ja ladumise puhul)Jüri Jänes "Ümarpuidu mõõtmine ja hindamine" Eesti Metsaselts, 2001 (vaadatud 25.10.2011).Aadu Paist, Arvi Poobus "Õppematerjal: Soojusgeneraatorid" TTÜ Soojustehnika instituut, 2008 (vaadatud 25.10.2011).Ülo Kask, Peeter Muiste, Villu Vares "Brošüür: Puitkütus 2010" SA Erametsakeskus, 2010 (vaadatud 25.10.2011).:
 Virnastatud materjal  Virnatäiuse koefitsient Peenhagu pikkusega kuni 2m  0,1 Hagu pikkusega 2…4 m  0,12 Hagu pikkusega 4…6 m  0,2 Saepuru  0,25 Puiduhake  0,35…0,45 2…3 m pikkused küttepuu notid  0,55 2…3 m pikkused paberipuu notid  0,6 Pikad (1 m) puuhalud  0,62 Lühikesed (33 cm) puuhalud  0,67

 Näide virnatäiuse koefitsiendi määramiseks 

pisi|Virnatäiuse koefitsiendi määramise näide: punasega – diagonaalid, sinisega – otspindadelt mõõdetud kõõlud

 Diagonaalide meetod  Parandusarvude meetod Kõõlud diagonaalil 1, cm  Kõõlud diagonaalil 2, cm Näitaja Parandusarv 10  14  Puuliik: kask  65 22  2  Keskmine diameeter: 15 cm  0 39  6  Koore paksus: õhuke  –7 14  8  Nottide pikkus: lehtpuu 3 m  0 33  19  Virna kõrgus: üle 2 m 2/3 ulatuses  1 12  20  Virnastamise kvaliteet: normaalvirn  –4 25  17  Nottide kõverus: keskmise kõverusega  –4 20  14  Okslikkus, laasimine, tüükalaiendid: üksikud  0 24  37  Lumi või jää virnas: puudub  0 21  –  Raiejäätmed virnas: vähe  –1 Kokku 220  Kokku 137  Kokku 50 Diagonaal1 = 360  Diagonaal2 = 360     Koefitsient1 = 220/360 = 0,61  Koefitsient2 = 137/360 = 0,38  Koefitsient3 = 50/100 = 0,5   Diagonaalide meetodi keskmine tulemus 0,5 Parandusarvude meetodi tulemus 0,5

 Viited 

Kategooria:Metsandus