Avo Keel

Avo Keel (sündinud 1. oktoobril 1962 Võrus) on eesti võrkpallur ja treener. 

 Lapse- ja noorpõlv 
Avo Keele lapse- ja noorpõlv möödus Võrus. Suviti mängis ta õues rahvaste-, jalg- ja võrkpalli, talviti käis suusatamas.Avo Keel 60: sõnakas liider nii palliplatsil kui ka selle ääres. – Eesti Võrkpalli Liit, 01.10.2022. Kuni 5. klassini tegeles Keel peale võrkpalli ka rahvatantsuga.

Keel õppis Võru 1. Keskkoolis.Köller, E. Koolisport ajapeeglis. – Võru Teataja, 04.12.1993. 9. klassi läks ta Tallinna Spordiinternaatkoolis. Koolis meeldisid Keelele ajalugu, geograafia ja keemia. Ta õppis valdavalt neljadele-viitele, vahel oli üksikuid kolmesid.

Pärast keskkooli tahtis Keel minna Tartu Ülikooli kehakultuuri õppima, kuid soovist mängida Tallinna Kalevis läks ta hoopis Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonda õppima masinaehituse ökonoomiat ja organiseerimist.

Avo Keel on olnud nii pioneer kui ka kommunistlik noor. Kaks aastat täitis ta pioneerina rühmanõukogu esimehe kohustusi.

1986. aastast kandis Keel kaks aastat ja kaheksa kuud karistust tugevdatud režiimiga parandusliku töö koloonias Vasalemmas.Veiko Visnapuu. Avo Keel: loll noorpõlveapsakas ei muutnud mind kuidagi!. Eesti Päevaleht, 16. november 2009 Põhjuseks oli ajateenistusevabal nädalavahetusel alguse saanud sõnavahetus, mis eskaleerus käsikähmluseks ja noaga vehkimiseks (selles osalesid ka võrkpallurid Parri Kruuda ja Rein LinkVene ajal ülekohtuselt kaheks aastaks vangi pandud võrkpallur Parri Kruudale loeti kohtuotsus ette päeval, kui ta sai esimest korda isaks. Õhtuleht, 17. mai 2018Press, G. Rein Link kogus vanglas elutarkust. Eesti Päevaleht, 12. november 1996). Eesti NSV kriminaalkoodeksi paragrahvi 195 lõike 3 alusel määrati Keelele grupiviisilise huligaansuse eest koos relva kasutamisega algul nelja aasta pikkune vanglakaristus, mida hiljem lühendati.E. Simon. Palluri saatuslik rusikalöök. Õhtuleht, 21. jaanuar 2020 Avo Keele kaitsja oli Aare Tark. Kohtuprotsessi suhtluskeel oli vene keel. Prokurör oli polkovnik, kohtunik major. Määratud karistust on hiljem nimetatud ülekohtuseksDeivil Tserp. Vene ajal ülekohtuselt kaheks aastaks vangi pandud võrkpallur Parri Kruuda naudib Soomes mõnusat elu. Õhtuleht, 17. mai 2018. ja kohtumenetlust näidiskohtuks

Vanglas osales Avo Keel jõutreeningutel ja töötas tehnoloogina. Koloonia ülema loal ehitas Keel koos vanglakaaslastega õuele võrkpalliväljaku. 

 Sportlaskarjäär 
 Saalivõrkpall 
Avo Keel alustas võrkpalli mängimist aastal 1971, tema esimene treener oli Jaan Gutmann. Seejärel suundus Keel Aksel Saali treeningurühma.

1981. aastal lõpetas ta Tallinna SpordiinternaatkooliEesti spordi biograafiline leksikon. Keel, Avo. https://www.esbl.ee/biograafia/Avo_Keel, kus tema treener oli Raimund Pundi. Pärast seda jätkas ta Tõnu Jago ja Laimons Raudsepa juhendamisel.Eesti Entsüklopeedia. Keel, Avo Keel mängis sidemängija positsioonil.

1980. aastal arvati Keel Eesti NSV esindusmeeskonda Tallinna Kalevisse, kus ta mängis aastatel 1980–1986 ja 1988–1991. Esimese mängu Tallinna Kalevis tegi ta 18-aastaselt 1980. aasta detsembris Vana Tooma turniiril. Tallinna Kalevi koosseisus pääses ta 1985. aastal NSV Liidu meistrivõistluste kõrgliigasse.

Aastatel 1981–2003 mängis Avo Keel Eesti NSV ja Eesti koondises. 1993. ja 1994. aastal valiti Keel Eesti parimaks meesvõrkpalluriks. 

1990. aastal kolis ta Soome, kus tegeles võrkpalliga 1999. aastani. Aastatel 1991–1994 mängis ta Kuopio Pallavolos. Kupios elades töötas ta sealse politsei jaoks vene-soome tõlgina, lisaks monteeris kokku kuulikindlaid kilpe. Samuti juhendas ta meesvõimlejate gruppe. Aastatel 1994–1995 mängis ta Varkause Pateris, kellega lõpetati hooaeg kõrgliigas kuuenda kohaga. Aastatel 1995–1999 mängis ta Rovaniemi klubis Napapiirin Palloketut. Rovaniemis elades töötas Keel autovaruosade poes. 1999. aastal tunnistati ta Soome liiga hooaja parimaks mängijaks. 

2000. aastatest alates elas Avo Keel Pärnus ja mängis Pärnu klubis. Peale Keele kuulusid ESS Pärnu võistkonda muu hulgas Argo Meresaar, Raimo Pajusalu, Rivo Vesik ja Jaanus Nõmmsalu. Hooajal 1999/2000 tegutses Keel Pärnu ESS-is ka mänedžerina, otsides klubile sponsoreid ja korraldades igapäevaelu. Neljandal Pärnu aastal jõudis Pärnu ESS koos Keelega Euroopa tugevuselt teises sarjas esinelikusse. 

Avo Keele viimane koondisesuvi mängijana oli aastal 2003. Viimase koondisemängu tegi Keel kaasa vigastatuna. Kokku mängis ta Eesti esindusmeeskonnas 22,5 aastat. Pärast Eesti taasiseseisvumist osales ta 67 ametlikus mängus, millest võideti 30, kaotati 37. 

Keele sportlaskarjäär lõppes 2004. aastal pärast ESS Pärnu pääsu meistrite liigasse, mille alagrupiturniir peeti Tallinnas Saku Suurhallis. 

 Rannavõrkpall 
pisi|Avo Keel (1988)
1980. aastate lõpus hakkas Avo Keel tegelema rannavõrkpalliga. Koos Rein Lingiga osales ta 1988. aastal Eesti lahtistel meistrivõistlustel, kus võideti pronksmedal. Järgmisel aastal sai tema paariliseks Kaido Kreen. Koos said nad 1989. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel hõbemedali ja 1990. aastal kuldmedali. 1989. aastal osales paar ka Rio de Janeiros toimunud maailma võrkpalliliidu esimese ülemaailmse seeriavõistluse avaetapil, kus saavutas 17. koha. 1994. aasta kevadel hakkas paari treenima Andrei Ojamets. Järgnenud olümpiakvalifikatsioonis jäi olümpiapiletist puudu 18 punkti, kuid tänu osa paaride loobumisele õnnestus neil koht hiljem ikkagi saada. 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas pälvisid nad rannavõrkpalliturniiril 17.–24. koha. 1990. aasta maailmameistrivõistlustel said nad 21. koha ning 1994. aastal Euroopa meistrivõistlustel 7. koha, 1993. aastal 9.–12. koha ja 1996. aastal 18. koha. Aastatel 1994–1996 ja 1998 tuli võistkond Eesti meistriks.

Pärast 1996. aasta olümpiahooaega tegi Avo Keel ettepaneku hakata Kristjan Kaisi uueks paariliseks, kuid too keeldus. Võistkond Keel-Kreen lõpetas karjääri 1999. aastal Kuressaares toimunud meistrivõistlustel. Valeri Aleksejeviga saadi 2000. aasta meistrivõistlustel teine koht.

 Treenerina 
2004. aastal asus Avo Keel Eesti meeste rahvuskoondise treeneriks. Keele juhendamisel sai meeskond 2009. ja 2011. aastal EM-i finaalturniirile, sealhulgas võideti 2011. aastal Portugali. Aastal 2014. andis Keel rahvuskoondise juhendamise üle Gheorghe Crețule.

2005. aastal pakkus Eesti Võrkpalliföderatsiooni juhatuse liige Tarmo Keskküla Keelele Tallinna Selveri peatreeneri kohta. Meeskond tuli Keele juhendamisel aastatel 2007–2010 Eesti meistriks. 2010. aastal valiti Tallinna Selver pealinna aasta võistkonnaks.

Aastatel 2014–2022 juhendas Keel ESS/Pärnu Võrkpalliklubi.Klubist. Pärnu Võrkpalliklubi.

2015. aastal alustas Keel tööd U16 vanuseklassi noormeeste rannavõrkpallikoondise treenerina.Avo Keel on uus rannavõrkpalli U16 noortekoondise peatreener. – Delfi Sprt, 24.04.2025.

2016. aastal võttis Keel Gheorghe Crețult koolitust, et saada teadmisi tema õpetamisstiili, täpsemalt mängueelsete analüüside kohta. 

Aastatel 2017–2021 oli Keel Läti meeste koondise peatreener.Avo Keel võttis vastu uue väljakutse. – Postimees, 23.08.2023. Töö kulmineerus 2021. aastal EM-i avamängus Tallinnas Eesti koondise võitmisega.Kuidas Avo Keel Eesti koondise üle kavaldas ja miks hakkab Pevkur nüüd nuga teritama? – Delfi Sport, 17.09.2021.

Aastatel 2022–2023 oli Keel Soomes Rovaniemi klubi peatreener, juhendades sealset WoVo naiskondaAvo Keel lahkub peatreeneri toolilt. Pärnu Võrkpalliklubi, 14.02.2022..

2023. aastast on ta Eesti koondise abitreener. 2023. aasta septembrist on Keel tähtajalise lepinguga ka Saaremaa Spordikooli võrkpallitreener, treenides U18 ja U20 vanuseklassi noormehi.

Keelel on 2020. aastast võrkpallitreeneri 7. kutsetase.

 Sportlikud saavutused 
Mängijana
Klubivõrkpall
Eesti meistrivõistlused
 1981/1982 16px Eesti NSV meistrivõistlused, Tallinna Autobussipark
 1987/1988 16px Eesti NSV meistrivõistlused, Tallinna Autobussikoondis
 1988/1989 16px Eesti NSV meistrivõistlused, Tallinna Silikaat
 1989/1990 16px Eesti NSV meistrivõistlused, Tallinna Silikaat
 1998/1999 16px Soome meistrivõistlused, Napapiirin Palloketut
 1999/2000 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK|ESS Pärnu
 2000/2001 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK|ESS Pärnu
 2001/2002 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK|ESS Pärnu
 2002/2003 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK|ESS Pärnu
 2003/2004 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK|ESS Falck Pärnu

Eesti karikavõistlused
 1999/2000 16px Eesti karikavõistlused 1999, Pärnu VK|ESS Pärnu
 2000/2001 16px Eesti karikavõistlused 2000, Pärnu VK|ESS Pärnu
 2001/2002 16px Eesti karikavõistlused 2001, Pärnu VK|ESS Pärnu
 2002/2003 16px Eesti karikavõistlused 2002, Pärnu VK|ESS Pärnu
 2003/2004 16px Eesti karikavõistlused 2003, Pärnu VK|ESS Falck Pärnu

Rannavõrkpall
 1989 16px Nõukogude liidu meistrivõistlused, Kaido Kreeniga
 1990 16px Nõukogude liidu meistrivõistlused, Kaido Kreeniga
 1994 16px Eesti meistrivõistlused, Kaido Kreeniga
 1995 16px Eesti meistrivõistlused, Kaido Kreeniga
 1996 16px Eesti meistrivõistlused, Kaido Kreeniga
 1998 16px Eesti meistrivõistlused, Kaido Kreeniga
 1999 16px Eesti meistrivõistlused, Kaido Kreeniga
 2000 16px Eesti meistrivõistlused, Valeri Aleksejeviga

Individuaalset
 1993 Eesti aasta võrkpallur
 1994 Eesti aasta võrkpallur
 1998 Soome liiga, All-Star
 1999 Soome liiga, All-Star
 1999 Soome liiga väärtuslikem mängijaTreenerina
Klubivõrkpall
Balti liiga
 2006/2007 16px VK Selver Tallinn
 2007/2008 16px VK Selver Tallinn
 2008/2009 16px VK Selver Tallinn
 2009/2010 16px VK Selver Tallinn
 2010/2011 16px VK Selver Tallinn
 2011/2012 16px VK Selver Tallinn
 2013/2014 16px VK Selver Tallinn
 2015/2016 16px võrkpalli Balti liiga, Pärnu VK
 2016/2017 16px võrkpalli Balti liiga, Pärnu VK
 2017/2018 16px võrkpalli Balti liiga, Pärnu VK
 2018/2019 16px võrkpalli Balti liiga, Pärnu VK
 2021/2022 16px võrkpalli Balti liiga, Pärnu VK

Eesti meistrivõistlused
 2005/2006 16px Eesti meistrivõistlused, VK Selver Tallinn
 2006/2007 16px Eesti meistrivõistlused, VK Selver Tallinn
 2007/2008 16px Eesti meistrivõistlused, VK Selver Tallinn
 2008/2009 16px Eesti meistrivõistlused, VK Selver Tallinn
 2009/2010 16px Eesti meistrivõistlused, VK Selver Tallinn
 2010/2011 16px Eesti meistrivõistlused, VK Selver Tallinn
 2011/2012 16px Eesti meistrivõistlused, VK Selver Tallinn
 2012/2013 16px Eesti meistrivõistlused, VK Selver Tallinn
 2013/2014 16px Eesti meistrivõistlused, VK Selver Tallinn
 2014/2015 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK
 2015/2016 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK
 2016/2017 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK
 2017/2018 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK
 2018/2019 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK
 2021/2022 16px Eesti meistrivõistlused, Pärnu VK

Eesti karikavõistlused
 2006/2007 16px Eesti karikavõistlused 2006, VK Selver Tallinn
 2007/2008 16px Eesti karikavõistlused 2007, VK Selver Tallinn
 2008/2009 16px Eesti karikavõistlused 2008, VK Selver Tallinn
 2009/2010 16px Eesti karikavõistlused 2009, VK Selver Tallinn
 2010/2011 16px Eesti karikavõistlused 2010, VK Selver Tallinn
 2011/2012 16px Eesti karikavõistlused 2011, VK Selver Tallinn
 2012/2013 16px Eesti karikavõistlused 2012, VK Selver Tallinn
 2014/2015 16px Eesti karikavõistlused 2014, Pärnu VK
 2015/2016 16px Eesti karikavõistlused 2015, Pärnu VK
 2016/2017 16px Eesti karikavõistlused 2016, Pärnu VK
 2018/2019 16px Eesti karikavõistlused 2018, Pärnu VK

Individuaalset
 2007 Eesti aasta võrkpallitreener
 2008 Eesti aasta võrkpallitreener
 2009 Eesti aasta võrkpallitreener
 2010 Eesti aasta võrkpallitreener
 2010 Eesti aasta treener
 2011 Eesti aasta võrkpallitreener
 2020 Läti aasta võrkpallitreener

 Muu tööalane ja poliitiline tegevus 
pisi|Avo Keel (2019)
Aastatel 2003–2004 töötas Avo Keel Urmas Sõõrumaale kuulunud kinnisvara haldusfirma Minu Vara Lääne teenindusosakonna juhatajana.

1999. aastal valiti Keel Võrkpalliliiga (hiljem ka Schenkeri liiga) juhiks. Ta oli aastatel 2023–2025 Balti liiga tegevjuht.

Keel on kuulunud aastatel 2000–2011, 2016–2020 ja aastast 2024 Eesti Võrkpalliföderatsiooni / Eesti Võrkpalli Liidu juhatusse.

Avo Keel kuulub alates 10. oktoobrist 2009 Keskerakonda.E-äriregister. Erakonnad. 2011. aastal sai ta Riigikogu valimistel 258 häält ja 2015. aastal 102 häält. 2017. aastal valiti ta Pärnu linnavolikogu 1. koosseisu.Pärnu linnavolikogu 1. koosseis. Pärnu Linn. 2023. aastal sai Keel Keskerakonna Pärnumaa piirkonna esimeheks.Keskerakonna Pärnumaa piirkonna esimeheks valiti Avo Keel. – Kesknädal.

Tunnustus
pisi|Avo Keel 2021. aastal riigi spordipreemia kätteandmisel
 2011 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Eesti meeste võrkpall järjekordselt Euroopa meistrivõistlustel)Kehakultuur ja sport. Eesti Kultuurkapital.
 2011 – Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina Eesti võrkpalli koondmeeskonna ettevalmistamisel)
 2012 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
 2020 – Pärnu teenetemärk (pikaaegse treeneritöö eest noorte juhendamisel ja võrkpalli propageerimisel)Pärnu teenetemärk. Pärnu Linnavalitsus.
 2021 – Eesti Vabariigi spordipreemia 2020. aasta tulemuste eest (Läti võrkpallimeeskonna viimine Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile)Eesti Vabariigi spordipreemiad. Kultuuriministeerium.

Elulooraamat
2017. aastal ilmus spordiajakirjanik Märt Roosna kirjutatud elulooraamat "Terava keelega. Avo Keele ja Eesti võrkpallimeeskonna lugu" (Rahva Raamat, Menu Meedia). Raamat tunnistati 2017. aasta parimaks spordiraamatuks ning see pälvis Georg Hackenschmidti raamatuauhinna.Kuulutati välja 2017. aasta parim spordiraamat. ERR Sport, 7. aprill 2018

Isiklikku
Avo Keele isa on Rõuge vallast pärit Enno Keel, kes pidas pensionini treialiametit, ema on sealtsamast pärit Liidia Keel (neiupõlvenimega Ruus), kes töötas kaubanduses. Avo Keele vend Are Keel on samuti mänginud võrkpalli, tulles kahekordseks Eesti noortemeistriks ja mängides omavanuste koondises.Roosna, M. (2017). Terava keelega. Avo Keele ja Eesti võrkpallimeeskonna lugu. Menu Meedia.

Keel ristiti 1968. aastal. Enda ja usu seoste kohta on ta öelnud järgmist: "Ei eita usku, aga pole ka selline, kes midagi usuks."

Avo ja Kai Keel abiellusid 25. juunil 1988. Tütar Kati sündis 1989. aastal Kuressaares, poeg Martti 1992. aastal Kuopios ja poeg Markkus 1995. aastal Rovaniemis. Kõik lapsed on võrkpalliga tegelenud tipptasemel.

Keel on 192 cm pikk ja kaalub 89 kg. Ta on paremakäeline.

Keel räägib eesti, vene, soome ja vähesel määral saksa keelt. Ta mängib veidi akordionit ja käib jahil.

Pärast Eesti koondise 2008. aasta võitu Poola üle kinkisid Tõnu Kelder ja teised põllumajandusäriga tegelevad ettevõtjad Keelele tänutäheks 34 000 krooni maksva vintpüssi. Meeskonnavaimu tugevdamiseks viis ta Tallinna Selveri treenerina paaril korral jahile ka terve tiimi. Keel on küttinud nii põtru, hirvi, metssigu, metskitsi, kährikuid, kopraid kui ka rebaseid.

2005. aasta sügisel sattus Avo Keel liiklusõnnetusse: tema juhitud Mazda 6 kaldus Raeküla metsa vahel vastassuunda ja sõitis kraavi. Mõni aasta hiljem sõitis Keel väsimusest tingituna oma Volkswagen Passatiga Pärnu Männi kohviku ees vastu betoonposti, mis kukkus auto kapotile ja katusele. Teda on karistatud ka kiiruse ületamise eest, sealhulgas on tal juhiluba üheks kuuks ära võetud.

Viited

 Välislingid 


Kategooria:Eesti võrkpallurid
Kategooria:Eesti võrkpallitreenerid
Kategooria:Võrust pärit sportlased
Kategooria:Eestlased Soomes
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1962