Mai Raud-Pähn

Hinge Mai Raud-Pähn (2. november 1920 Pärnu – 23. aprill 2024 Stockholm) oli eesti kunstiajaloolane ja ühiskonnategelane Rootsis, ajakirja Rahvuslik Kontakt peatoimetaja (1987–2014). .

Haridus ja töö Eestis
Ta õppis aastatel 1928–1934 Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumi Algkoolis ja 1934–1937 Pärnu Linna Tütarlaste Keskkoolis. Lõpetas Tallinna Õpetajate Seminari ja sai 1941. aastal algkooliõpetaja kutse. Eestis jõudis ta töötada kolm aastat algkooliõpetajana Nõmmel Kivimäe koolis. 

Elu ja töö Rootsis
Teise maailmasõja ajal põgenes ta 22. septembril 1944 laevaga Horst Wessel Saksamaale ja sealt 1947. aastal Taani kaudu Rootsi.Üllatuspidu Maile! Eesti Päevaleht (Rootsi), 4. november 2015.

Rootsi jõudnult töötas ta haiglaõena Uttrani tuberkuloosihaiglas. Stockholmis töötas ta Städerna kindlustusseltsis algul arhiivis, hiljem IBM-i algse süsteemiga infoosakonnas. Töö juures joonistas ta puhkehetkedel karikatuure ja tema tööd jäid paljudele silma. Ta hakkas saama pakkumisi kujundada kulisse, plakateid, õnnitluskaarte. 1950. aastast õppis ta kunstikooli õhtustel kursustel ilukirja. Aastatel 1956–1959 õppis Konstfackskolani joonistusõpetajate instituudis. Pärast kooli lõpetamist töötas ta kolm aastat joonistusõpetajana Ojamaal Visbys.

1962. aastal kolis Mai Raud-Pähn tagasi Stockholmi. Aastatel 1959–1964 õppis ta professor Sten Karlingi juures Stockholmi Ülikoolis kunstiajalugu, lisaks arheoloogiat, etnoloogiat ja etnograafiat. 

Teadustöö
Karling soovitas Mai Raud-Pähnal hakata uurima hõbekäsitööd. 1972. aastal sai Mai Raud-Pähn litsentsiaadikraadi tööga "Hõbesepad Tallinnas 1474–1659". Oma uurimusest on ta avaldanud artikleid Eesti Teadusliku Seltsi aastaraamatus Annales Societatis Litterarum Estonicae in Svecia ja esinenud ettekannetega samal teemal. Viimase ettekande Balti hõbedast pidas Mai Raud-Pähn oma 100. aasta juubelil. 

1980. aastal, pärast isa surma, asus Mai Raud-Pähn tööle Rootsi Eestlaste Liidu büroo sekretärina ning 1987. aastast büroojuhatajana, kus töötas kuni pensionile minekuni.

Liikmesus
 Rootsi Eestlaste Liidu esinduskogu liige. 
 2006. aastast Rootsi Eestlaste Liidu auliige. 
 Eesti Akadeemiliste Naiste Ühingu liige. 
 Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ja TRIINU liige.
 Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi auliige (23. aprill 2005)Merli Sild. Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi tegevus 2005. aastal. Eesti Päevaleht, 26. jaanuar 2006, nr. 4, lk. 4..
 Rootsis tegutseva Eesti Teadusliku Seltsi auliige ja endine sekretär.

Tunnustus
 2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
 2006 – Rootsi Eestlaste Liidu kultuuriauhindAho Rebas. Rootsi Eestlaste Liidu kultuuriauhind 2006 Mai Raud-Pähnale. Eesti Päevaleht, 2. märts 2006, nr. 9, lk. 1.
 2020 – Aino Järvesoo auhind, eesti kultuuri ja keele hoidja välismaal

 Isiklikku 
Tema abikaasa Ilja Pähn oli silmaarst, isa Märt Raud oli koolitegelane ja kirjanik. Ema Anna Raud (sünd Treumann) oli noorena kooliõpetaja, hiljem koduperenaine.

 Viited 

Kategooria:Eesti kunstiajaloolased
Kategooria:Rootsi kunstiajaloolased
Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Stockholmi Ülikooli vilistlased
Kategooria:Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liikmed
Kategooria:Valgetähe medaliklassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eestlased Rootsis
Kategooria:Eesti üle 100-aastased
Kategooria:Sündinud 1920
Kategooria:Surnud 2024