Suure Rannavärava eesvärav

Suure Rannavärava eesvärav on keskaegse Tallinna kaitseehitise Tallinna linnamüüri osa linna põhjaküljel, Pika tänava ja Rannamäe tee ristmikul.
pisi|Suure Rannavärava eesvärava kaitsetornid, vaade Rannamäe lõunapoolselt nõlvalt, 2008. aasta talv

Eesvärava ehitus
Tallinna linnamüüri 15. sajandi ümberehituste valmimise järel hakati sellele ehitama eeskaitsesüsteemi. Müüris asuvate linnamüüri  väravakaitsetornide ette ehitati täienevad eesväravad: 1448-1452 Harju värava eesvärav, 1453-1454 Väikese Rannavärava eesvärav, 1454 Viru värava eesvärav, 1456 Karja värava eesvärav, 1461 Nunne värava eesväravRein Zobel. "Tallinna linnamüür". Kirjastus Eesti Raamat, 1966, lk 64.

Suure Rannavärava eesvärav ehitati algselt 15. sajandil aastatel 1448–1460 ning see koosnes kahest sihvakast tornist ja allalastavast võreväravast analoogselt Viru värava eesväravaga. Eesväravast kirde pool oli 15. ja 16. sajandil üks Tallinna vanemaid aedu – Roosiaed.Tiiu Viirand. "Tallinn". Tallinn: Koolibri, 2009. Lk 114

Järjekordsed ehitustööd 16. sajandil olid nähtavasti tingitud suhete teravnemisest Liivi ordu ja Vene suurvürstiriigi vahel.

1510. aastal alustati töid, mille käigus lisati uus eesvärav ja idapoolse torni asemele ehitati eelkõige sadama kaitseks uut tüüpi suurtükitorn, mis pidi juba oma välisilmega mõjuma imposantselt. Läänepoolne väike sihvakas torn säilis.
Ehitustöid juhtis aastatel 1518–1529 Vestfaalist pärit ehitusmeistri Gert Koningki poolt.Dmitri Bruns, Rasmus Kangropool. "Tallinn sajandeis". Eesti Raamat. Tallinn 1972. Lk 41 Tööd lõpetati 1531. aastal. 
pisi|Suure Rannavärava eesvärav ja Tallinna sadama rannajoon 16. sajandilpisi|Vaade Suure Rannavärava eesväravale 1842. Elizabeth Eastlake (Elizabeth Rigby)
pisi|Suur Rannavärav. Püssirohu kelder (käik bastioni), väljakaevatud 1934 fotogr N Nylander


Eesvärava hilisem aeg
Algul nimetati uut ehitist "väravaks", siis lihtsalt "uueks torniks". 

Aastatel 1518–1529 rajati eesvärava kõrvale Suure Rannavärava bastion.

1570. aastal toimunud Tallinna piiramisest on jäänud Moskva suurvürsti Ivan Groznõi vägede poolt torni pommitamise vigastused "uue torni" välimikku.  

17. sajandil lammutati suurtükitorni mašikulii ja ehitati tornile katus. Suurtükitorn omas tähtsust veel Tallinna piiramise ajal 1710. aastal ning ka 1790. aastal Rootsi laevastiku poolt Tallinna ründamise ajal. Selle lahingu mälestuseks paigutati hävinenud Rootsi laevadelt pärit  laevakahurid lahtiselt Suure Rannavärava bastionile. 

1842. aastast tuntakse torni Paksu Margareetana. 1870. aastal lammutati eesvärava kõige merepoolsem vallivärav.

19. sajandi keskpaigast hakati Paksu Margareeta torni kasutama vanglana, milleks ehitati ka tornist edela poole (torni ja Suure Rannavärava vahihoone vahele) uus vangla kantseleihoone. 

1902. aastal rajati Margareeta aiast Tallinna sadama poole vanakraamiturg ja seal korraldati laatu.

1917. märtsirevolutsiooni ajal vallutasid ülestõusnud vangla ja põletasid hooned.

2018. aasta leiud
2018. aastal ehitustööde käigus leiti Paksu Margareeta tornist seniteadmatuid müürikatkeid ilmselt Suure Rannavärava eesvärava varasemast ehitusetapist (15. sajandi keskpaigast). 16. sajandi alguse müür kulges läänepoolsest eesväravatornist sadama suunas. Tõenäoliselt pöördus see ilmselt üsna pea piki looduslikku nõlva Väikese Rannavärava suunas.Stina Kordemets. "Paksu Margareeta torni alt leiti keskaegseid müüriosi". Eesti Päevaleht, 14. september 2018

Vaata ka
Tallinna linnamüür
Skoone bastion
Väike Rannavärav ja Väikese Rannavärava eesvärav
Tallinna tornistik

Viited

Välislingid
Kinnisturegister, kinnistu nr. 1, Pikk tänav 70

Kategooria:Tallinna linnamüüri väravad
Kategooria:Pikk tänav (Tallinn)