Tartu Kubermangugümnaasium

Tartu Kubermangugümnaasium (saksa keeles Gouvernements-Gymnasium zu Dorpat) oli 1804. aastal Tartus avatud saksakeelne kubermangugümnaasium. 1890–1904 kandis nime Tartu gümnaasium ning 1904–1918 Tartu Aleksandri gümnaasium.

Ajalugu
Eellugu
1803. aastal kinnitati Venemaa keisri Aleksander I poolt Venemaa Keisririigi "Rahvahariduse esialgsed eeskirjad", mille kohaselt moodustati Venemaa keisririigis kolmeastmeline haridusasutuste süsteem: kihelkonnakoolid ehk elementaarkoolid või rahvakoolid maapiirkondades; maakonna- ehk kreiskoolid maakonnalinnades ja kubermangugümnaasiumid kubermangulinnades. Avalike koolide kõrval olid lubatud ka elementaarkooli-, kreiskooli- või gümnaasiumikursusega eraõppeasutused.

Gümnaasiumi avamine
Tartu Kubermangugümnaasium avati Tartus 15.vkj /27. septembril 1804, samal ajal selle ettevalmistuskooli – Tartu kreiskooliga. 

Algul asus kubermangugümnaasium Laial tänaval Schultzi majas, kuid juba 1804. aasta detsembris kolis gümnaasium Tartu Jaani kiriku kõrval asunud paruness Tšerkassova (sünd. printsess Hedvig Elisabeth Biron) (1727–1797)Hugo Treffneri Gümnaasiumi koolikvartali ehituslugu nn Printsessi majja, kus enne seda asus Liivimaa Aadlipreilide Asutus. 1828. aastal aga ehitati gümnaasiumile oma hoone Rüütli tänava äärde, mis avati 1830. aastal. Tartu Kubermangugümnaasium töötas hilisema Tartu 1. Keskkooli ehk Hugo Treffneri Gümnaasiumi hoones.
pisi|Hugo Treffneri Gümnaasiumi hoone Rüütli tänaval, Munga 12 / Rüütli 20 
Kubermangugümnaasiumi tegevust juhtis algusaastatel Tartu Ülikooli esimene rektor George Frederic Parrot, 1814. aastast aga määrati alaline gümnaasiumi direktor.

Likvideerimine
Tartu Aleksandri gümnaasium lõpetas tegevuse Saksa okupatsiooni ajal 1918. aastal. 1919. aastal võttis kooli hooned ning eestlastest õpilased üle Hugo Treffneri eragümnaasium.

Õppetöö
Algul oli kool kolmeklassiline, kusjuures iga klass jagunes omakorda kaheks (I – Klein-Tertia (saksa k.) ja Gross-Tertia, II – Klein-Secunda ja Gross-Secunda, III – Klein-Prima ja Gross- Prima). Õppeveerandi lõpul hinnati õpilaste käitumist (Aufführung), tähelepanu (Aufmerksamkeit), kodust hoolsust (häuslicher Fleifi) ja edasijõudmist (Portschrltte) 11-pallise süsteemi järgi, kusjuures hinded olid järgmised: 0–1 halb (schlecht), 2–3 väga keskpärane (sehr mittelmässig), 4–5 keskmine (mittelmässig), 6–7 hea (gut), 8–9 väga hea (sehr gut), 10 eeskujulik (vortrefflich). Üldhinne õppeveerandi kohta pandi õpetajate hinnete põhjalElsa Kudu, Friedrich Robert Faehlmann gümnaasiumi õpetajate hinnanguis. Keel ja Kirjandus, 1975, nr 11, lk 678. 1821. aastal lisati kaks nooremat klassi ja 1861. aastal veel kaks vanemat klassi ning kool sai seitseklassiliseks. Klasse nimetati alates madalamatest klassidest septima, sexta, quinta, quarta, tertia, secunda ja prima. 1855. aastal loodi veel ettevalmistusklass gümnaasiumi madalamasse klassi sisseastumiseks. Venestamisaja alguses 1879. aastal loodi veelgi täiendusklass vene keele paremaks omandamiseks selecta.

Õppetöö oli jaotatud kaheks semestriks, mis kestsid jaanuarist juunini ja augustist detsembrini. Õppeainete seas olid usuõpetus, ladina keel, kreeka keel, saksa keel, vene keel, matemaatika, füüsika, ajalugu, geograafia, loodusõpetus ja ilukiri ning fakultatiivselt prantsuse keel, heebrea keel, joonistamine, laulmine ja võimlemine. Õpiedukust hinnati viiepallisüsteemis, parim hinne I madalaim hinne V. Küpsuseksameid sooritati juunis ja detsembris.

1880. aastail Venemaa keisri Aleksander III algatatud venestamispoliitika käigus kinnitas keiser 10. aprillil 1887 "Vene õppekeele tarvituselevõtmisest Tartu õpperingkonna riiklikes keskõppeasutustes", mille kohaselt pidid ka kõik Läänemere kubermangude riiklikud õppeasutused järk-järgult üle minema saksakeelselt õppetöölt venekeelsele õppetööle ja aastail 1887–1892 mindi koolides kõikides ainetundides (v.a usuõpetus) järk-järgult üle venekeelsele õpetusele. 1893. aastast keelati emakeel linnas mitte ainult õppekeelena, vaid ka õpilaste suhtlemiskeelena koolis.

Õpilased

Aastatel 1804–1879 võeti kooli vastu kokku 4290 õpilast. 1879. aastaks oli kooli lõpetanud 3728 õpilast; 78 noort oli surnud õpingute ajal ja 484 olid sel ajal õpilased.

1850. aastail oli gümnaasiumi õpilastest kolmandik aadliseisusest, arvulises ülekaalus olid haritlaste (pastorite, ülikooli õppejõudude, gümnaasiumi- ja kreiskooliõpetajate, arstide, literaatide), ohvitseride, riigi-, linna- ja kohtuametnike, kaupmeeste ning käsitööliste (peamiselt meistrite) pojad ning gümnaasiumi õpilaste seas oli ka tolle aja kohta küllaltki suur arv talupoegliku päritoluga noori. Need olid nii taluperemeeste kui ka köstrite ja koolmeistrite pojad, kelle tee keskhariduse juurde kulges tavaliselt läbi valla-, kihelkonna- ja kreiskooli.Allan Liim, Tartu Kubermangugümnaasiumi õpilaste seisuslikust päritolust 1850-ndail aastail. Keel ja Kirjandus, 1976, nr 4, lk 225

Direktorid
Tartu Kubermangugümnaasiumi direktorid 1814−1890
 Daatum Nimi Teenistusaste 1814–1838 Otto Benjamin Gottfried Rosenberger (1769–1856)  1838–1849 Johann Samuel Eduard von Haffner (1804–1889)  1849–1870 Julius von Schroeder (1808–1888)   1870–1890 Theodor Gööck (1828–1893) riiginõunik (a-st 1881 tõeline riiginõunik)

Tartu Gümnaasiumi direktorid 1890−1904
 Daatum Nimi Teenistusaste 1890–1893 Theodor Gööck (1828–1893) tõeline riiginõunik 1894–1896 Nil Ivanovitš Tihhomirov (1857 – pärast 1917)  1896–1902 Nikolai Ivanovitš Ivanov (1855−?)   1902–1904 Alphons Grosset (1849−1911) riiginõunik

Tartu Aleksandri Gümnaasiumi direktorid 1904−1918
 Daatum Nimi Teenistusaste 1904–1906 Alphons Grosset (1849−1911) riiginõunik (a-st 1905 tõeline riiginõunik) 1906–1908 Nil Ivanovitš Tihhomirov (1857–pärast 1917) tõeline riiginõunik 1908–1911 Pjotr Grigorjevitš Rutski (1865−1926) riiginõunik 1913 Vassili Jevdokimovitš Popelišev  1913 Illarion Kapitonovitš Vassilkov (1862−?) riiginõunik 1913–1918 Grigori Vassiljevitš Barhhov (1859−1928) riiginõunik

Vilistlasi
Carl Gottfried Gustav Masing (1789–1859)
Johann Friedrich Parrot (1791–1841)
Johann Laaland (1792–1854)
Johann Friedrich Eschscholtz (1793–1831)
Friedrich Wilhelm Rembert von Berg (1794–1874)
Friedrich Robert Faehlmann (1798–1850)
Alexander Georg von Bunge (1803–1890)
Emil Lenz (1804–1865)
Otto Wilhelm Struve (1819–1905)
Cornelius Laaland (1824–1891)
Peter Leopold Schrenk (1826–1894)
Oswald Schmiedeberg (1838–1921)
Jakob Hurt (1839–1907)
Friedrich Gustav Cornelius Treffner (1839–1917)
Jakob Hurt (1839–1907)
Hugo Treffner (1845–1912)
Maximilian Põdder (1852–1905)
Martin Lipp (1854–1923)
Gustav Tammann (1861–1938)
Henrik Koppel (1863–1944)
Philipp Jürgensohn
Jacob Johann Nocks (1800–1890)
Alexander Paldrock (1871–1944)
Karl Reinhold (1873–1933)
Karl Menning 1874–1941)
Aadu Lüüs (1878–1967)
Gustav Suits (1883–1956)
Rudolf Bernakoff (1885–1959)
August Paris (1888–1944)
Nikolai Rootsi (1888–1974)
Friedrich Puksoo (1890–1969)
Aleksander Eller (1891–1971)
Villem Ernits (1891–1982)
Konstantin Savi (1894–1943)
Ferdinand Linnus (1895–1942)
keemik Arthur Puksov (1896–1973)
Harry Busch (1896–1964)
Johannes Kaarde (1896–1976)
Herbert Normann (1897–1961)
Oskar Loorits (1900–1961)
Karl Leius

Vaata ka
Tallinna Kubermangugümnaasium
Linnakool (1428–1805)
Maakonnalinnad ehk kreisilinnad
Kubermangulinn

Viited

Kirjandus
Liim, Allan. Saksa koolidest Tartus 19. sajandil. − Tartu, baltisakslased ja Saksamaa. Artiklikogumik. Koostajad: Helmut Piirimäe, Claus Sommerhage. Tartu Ülikool, Saksa filoloogia õppetool. Tartu Ülikooli Kirjastus, 1998.
Schüler-Album des Dorpatschen Gymnasiums von 1804 bis 1879. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1879  & .

Kategooria:Liivimaa kubermang
Kategooria:Hugo Treffneri Gümnaasium
Kategooria:Tartu endised koolid
Kategooria:19. sajand Tartus