Südamepuudulikkus

Südamepuudulikkus (inglise keeles congestive heart failure (CHF), cardiac failure, heart failure, ladina keeles insufficientia cordis) on südame ja soonte süsteemi haiguslike seisundite ja häirete kompleks inimestel ja paljudel selgroogsetel, mille korral mitmed füsioloogilised protsessid kahjustavad elundi (nii vasaku kui ka parema vatsakese) funktsionaalsust ja südamelihase talitlust ning kontraktiilsust ja ka organismi metaboolseid ning neuro-hormonaalseid protsesse.
Ägeda südamepuudulikkuse korral võib haigus ravi puudumisel lõppeda letaalselt ehk viia organismi surmani.

Südamepuudulikkus inimestel
Inimeste südamepuudulikkuse mudelid on välja töötatud loomamudelite baasil, nagu hiired, rotid, merisead, koerad, lambad, jänesed, süüria hamstrid jne.

Südamepuudulikkust põhjustavad haigused

Levinumad südamepuudulikkuse põhjused on südame isheemiatõbi, müokardi infarkt, kõrgvererõhktõbi, krooniline südamelihase hüpoksia, äge koronaarsündroom, südameklapi haigused, aordiklapi stenoos, AIDS, mitraalklapi puudulikkus jpt teised haiguslikud seisundid.

Harvemini on südamepuudulikkuse põhjuseks: kaasasündinud südamerikked ja/või pulmonaalhüpertensioon, kroonilised kopsuhaigused, kardiomüopaatia ehk südamelihasehaigestumus, müokardiit, tahhükardia, hüpertüreoos, rindkerepiirkonna kiiritusravi.

Sümptomid
Südamepuudulikkusega seotud haiguslikud seisundid võivad põhjustada erinevate sümptomite ilmumist nagu:

tursed jalgades
õhupuuduse tunne
valu rinnus
segasus, ängistustunne
kõrge vererõhk
hingeldushood 
köha, nimetatakse ka südameköhaks
koormuse talumatus
erinevad arütmiad jpm.

NYHA-klassifikatsioon 

Patsiendi kirjeldatud sümptomite põhjal klassifitseeritakse südamepuudulikkust NYHA südamepuudulikkuse funktsionaalse klassifikatsiooni alusel, mille on välja töötanud New Yorgi Südamearstide Assotsiatsioon (NYHA).

Nimetatud klassifikatsiooni kasutavad kardioloogia vallas kardioloogid ja paljud teised eriarstid, et määratleda patsientide kirjeldatud sümptomite alusel NYHA klass: I (patsient sümptomiteta) kuni IV (sümptomid ka voodis olles).

Südamepuudulikkuse rahvusvaheline klassifikatsioon 
Südamepuudulikkust klassifitseerivad Eesti Tervishoiusüsteemis töötavad arstid RHK-10 alusel, peatüki IX: Vereringeelundite haigused erinevates alamjaotistes, mida vajadusel täpsustatakse.

Südamepuudulikkuse rahvusvaheline klassifikatsiooni kohandused RHK-10 alamjaotistena
AlamjaotisedNimetus I11.0 Südamekahjustusega hüpertooniatõbi (kongestiivse) südamepuudulikkusega I13.0 Südame- ja neerukahjustusega hüpertooniatõbi (kongestiivse) südamepuudulikkusega I50.0 Kongestiivne südamepuudulikkus I50.1 Vasaku vatsakese puudulikkus I50.9 Täpsustamata südamepuudulikkus  R57.0 Kardiogeenne šokk

Eristusdiagnoos
Südamepuudulikkust põhjustavad mitmed haiguslikud seisundid ja diagnoosi viimistlemiseks teeb kas perearst või eriarst (Eestis) eristusdiagnoosi.

 akuutne neerupuudulikkus
 aordiklapi stenoos
 diabeet
 Goodpasture'i sündroom
 hingamisseiskus
 hüpertüreoos
 kaasasündinud südamerikked 
 kardiomüopaatia ehk südamelihasehaigestumus
 kopsuemfüseem
 kopsufibroos
 kopsuödeem (kardiogeenne, neurogeenne) 
 kopsupõletik (bakteriaalne, viiruslik)
 kõrgvererõhktõbi
 kopsuemboolia
 krooniline obstruktiivne kopsuhaigus (KOK)
 krooniline südamelihase hüpoksia
 kroonilised kopsuhaigused
 mitraalklapi puudulikkus 
 müokardi infarkt
 müokardiit
 nefrootiline sündroom
 pulmonaalhüpertensioon
 pärilikud südamehaigused
 rindkerepiirkonna kiiritusravi
 südame isheemiatõbi
 südameklapi haigused
 tahhükardia
 tsirroos
 õhkrind ehk pneumotooraks
 äge koronaarsündroom
 äge stressreaktsioon
 AIDS
 südame seiskumine

Diagnostilised protseduurid
Diagnoosi kinnitamiseks viiakse kliinilises meditsiinis läbi mitmeid laboratoorseid analüüse, teste ja diagnostilisi protseduure.

Mitteinvasiivne südamepuudulikkuse diagnostika
 EKG ehk kardiogramm
 EKG ööpäevane registreerimine (Holter-monitooring)
 ööpäevane vererõhumõõtmine 
 südame ultraheliuuring ehk ehhokardiograafia
 südame isotoopuuring
 kallutustest
 koormustest
 südame kompuutertomograafia (MSCT, multislice computed tomography) 
 südame magnetresonantstomograafia (MRI magnetic resonance imaging) 
kopsuröntgen jt.

Invasiivne südamepuudulikkuse diagnostika
 nahaalune rütmimonitor
 söögitoru kaudu tehtav südame ultraheliuuring
 koronaarangiograafia
 südame kateteriseerimine
 südamelihase biopsia
 elektrofüsioloogiline uuring jt.

Kliinilise keemia uuringud

Südamepuudulikkuse kahtluse korral tehakse patsiendile veel mitmesuguseid analüüse: 

 Südame marekrensüümid (isoensüümid), veri
 kliiniline vereanalüüs, veri
täisvere analüüs 
elektrolüütide analüüs
uriini analüüs jpt
histopatoloogilised koeproovid
viiruste külviproovid jpm

Südame marekrensüümid

Südamepuudulikkuse korral teostatakse kliinilise keemia kaudu mitmeid markerensüümi analüüse.

kreatiini kinaas (CK), seerum
alaniini aminotransferaas (ALT), seerum
aspartaadi aminotransferaas (AST), seerum]]
laktaadi dehüdrogenaas (LDH), veri
laktaadi dehüdrogenaas (LDH), isoensüümid, veri
vaba türoksiin (S,P-fT4), veri
B-tüüpi natriureetilise propeptiidi N-fragment (S,P-NT-proBNP)

Ravimeetodid
Südame- ja veresoonkonna haiguste ravimid
Südamepuudulikkuse raviks kasutatakse ka medikamentoosset ravi, mille otstarbekuse ja vajaduse üle otsustab arst. Eestis kuuluvad südamepuudulikkuse ravimid ATC-koodipuul, C- ehk kardiovaskulaarsüsteemi rühma.
Südameglükosiidid-Sõrmkübraraglükosiidid – digitoksiin, atsetüüldigitoksiin, atsetüüldigoksiin,lanatosiid, deslanosiid, metüüldigoksiin, gitoformaat jpt;
Angiotensiini konverteeriva ensüümi inhibiitorid (AKE-inhibiitorid) – kaptopriil, enalapriil, enalaprilaat, fosinopriil, ramipriil;
Angiotensiin II antagonistid – losartaan, valsartaan; 
Aldosterooni antagonistid
Beeta-adrenoblokaatorid – propranolool, atenolool, metoprolool, labetalool, esmolool, atsebutolool, betaksolool, bevantolool, bisoprolool, tseliprolool, epanolool, nebivolool, talinolool ;    
Kaltsiumikanalite blokaatorid ehk kaltsiumiantagonistid – nifedipiinum, diltiaseem, verapamil,amlodipiin, felodipiin;      
Diureetikumid – furosemidum, mannitolum, hüdroklorotiasiidum;
Nitropreparaadid – glütserüültrinitraat jpt.

Südamesiirdamine
Südamesiirdamine on üks südamepuudulikkuse ravimeetodeid, mida saab erandjuhtudel kasutada. Kui südamehaiguse medikamentoosne ravi ei anna soovitud tulemusi ja abiseadmete paigaldus pole edukas ning kirurgilised protseduurid pole aidanud ja patsient on südamepuudulikkuse ravile vaatamata eluohtlikus seisundis ning patsiendil ei ole kaasuvaid haigusi, mis takistaksid südamesiirdamise järgset eluaegset ravi, võivad arstid kaaluda südamesiirdamist (Eestis 2012. aasta seisuga südamesiirdamisi ei tehta).

Toitumuslik nõustamine
Südamepuudulikkuse korral nõustatakse patsiente ka toitumuse osas. Südamepuudulikkus on kataboolne seisund, kus südame erinevad rakkude, kudede signalisatsioonimolekulid aktiveerivad neuroendokriinseid (reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteem jt) ja põletikulisi protsesse, mille kulgemisel kulutab organism palju energiat ja mis panevad südamele ja organismile lisakoormuse. Osalt lisakoormuse aga ka sissevõetavate ravimite toime tõttu, võib südamepuudulikkus põhjustada rasvkoe kiirenenud metabolismi (koos sellega rasvlahustuvate vitamiinide varude ja omastatavuse vähenemist) ning vitamiinide, mineraalide ja elektrolüütide (nt kaaliumi ja magneesiumi) koguse vähenemist (ka diureetikumide toimel). 

Südamebiopsia
Südamepuudulikkuse tuvastamiseks rakutasandil võidakse teha südame biopsia, tuvastamaks muutusi südamelihase rakkude ehituses, koostises ja talitluses ning kasvajamarkerite jm võimaliku patoloogiliste seisundite tuvastamiseks.

Südamepuudulikkus ja südamesurm

Ägeda südamepuudulikkuse korral võib haigus ravi puudumisel lõppeda letaalselt.Südamesurma saab ära hoida kui patsienti elustatakse intensiivselt ja ajutüve vereringekeskused funktsioneerivad, siis saab hingamisfunktsioone imiteerida hingamisaparaadiga ning muud abistatud hingamiseks vajalik manustatakse haiglas.  

 Südamepuudulikkus väikeloomadel 
 Kassidel 
Südamepuudulikkust kassidel põhjustavad mitmed füsioloogilised või haiguslikud seisundid. Diagnoosi viimistlemiseks teeb loomaarst eristusdiagnoosi. Südamepuudulikkus kassidel võib välja areneda (aga ka olla kaasasündinud) tõust ja soost olenemata igas vanuses.    

Põhjused
Levinumad südamepuudulikkuse põhjused on järgmised: 
 hüpertüreoos
 kõrgvererõhktõbi
 südameklapi puudulikkus
 südameklapi haigused
 VSD ehk vatsakeste vaheseina defekt
 vedeliku kogunemine südame ümber
 vereklombid südames
 rütmihäired
 Heartworm disease
 kasvajad
 aneemia
 tiinus jpt.

Sümptomid
Südamepuudulikkusega seotud haiguslikud seisundid võivad põhjustada erinevate sümptomite ilmumist nagu:

 raske ja kiire hingamine 
 igemed ja keel on sinakad 
 söögiisu kadumine
 nõrkus ja letargia (väsimus) 
 kollaps
 tagajalgade halvatus
 äkksurm. 

Diagnoosimine ja proovid
Diagnoosi kinnitab loomaarst tavaliselt sümptomite ja arstliku läbivaatuse alusel. Vajadusel tehakse laboratoorseid analüüse, teste ja diagnostilisi protseduure. Leiu ilmnemisel suunatakse patsient (koos peremehega) veterinaari-kardioloogi juurde.

uriini analüüs 
vere analüüs
 kliiniline vereanalüüs, veri
täisvere analüüs
FeLV/FIV test 
röntgenipilt
 EKG ehk elektrokardiogramm (rahusteid soovitatavalt mitte kasutada, kuna nende toime võib salvestust muuta)  
 südame ultraheliuuring ehk ehhokardiograafia
 vererõhu mõõtmine jpt.

Südamepuudulikkuse ravimid
Südamepuudulikkuse raviks kasutatakse ka medikamentoosset ravi, mille otstarbekuse ja vajaduse üle otsustab loomaarst. Eestis kuuluvad südamepuudulikkuse ravimid ATCvet-koodi QC ehk kardiovaskulaarsüsteemi rühma.

Angiotensiini konverteeriva ensüümi inhibiitorid (AKE-inhibiitorid) – enalapriil, ramipriil;
Beeta-adrenoblokaatorid – propranolool, atenolool; 
Kaltsiumikanalite blokaatorid ehk kaltsiumiantagonistid – diltiaseem; 
Diureetikumid – furosemidum jpt.

Südamepuudulikkus koertel
Koerad on olnud aluseks inimese südamepuudulikkuse mudeli (meetodid, ravimid,klassifikatsioon, prognoos, kulg jms) väljatöötamisel ja juurutamisel. Sarnaselt inimestega ravitakse veterinaarias koerte südamepuudulikkust muu hulgas ka veterinaarravimitega (näiteks koerte Prilocardiga (AKE inhibiitor).

Vaata ka
Süda
Südame töötsükkel
Südame löögisagedus
Südamele toksilised ravimid, alkohol, narkootikumid, ületoitumus, alatoitumus
Kardiomüopaatia
Äge südamepuudulikkus
Krooniline südamepuudulikkus
Tehissüda
Südamesiirdamine
Siiriksüdame puudulikkus
Kunstlik hingamine
Kaudne südamemassaaž
Südamesurm

 Viited 

 Lisalugemist 
Sunao Tawara, Das Reizleitungssystem des Säugetierherzens. Eine anatomisch-histologische Studie über das Atrioventrikularbündel und die Purkinjeschen Fäden, Jena, 1906,  Google`i raamat veebiversioon, vaadatud 17.05.2013]
Martin A. Samuels, The Brain–Heart Connection, Contemporary Reviews in Cardiovascular Medicine, Circulation, 2007; 116: 77–84, doi: 10.1161/CIRCULATIONAHA.106.678995, 
Arnold Katz. Physiology of the heart. 5 ed, Wolters Kluwer /Lippincott Williams & Wilkins, 2011, ISBN 978-1-60831-171-2. Google'i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 31.05.2013)
David S. Jones, Broken Hearts: The Tangled History of Cardiac Care, The Johns Hopkins University Press; 1 ed, 2012, ISBN: 978-1421408019. 
Amazoni raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 6.06.2013)

Välislingid
Larry P. Tilley, Francis, W. K.Smith Jr., Meg M. Sleeper,Manual of Canine and Feline Cardiology, Saunders; 4 ed. 2007, ISBN 978-1416023982 Google'i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 28.05.2013)], (inglise keeles)
Bertram Pitt, Michael Givertz, Ragavendra Baliga, Management of Heart Failure: Volume 1: Medical, Springer, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 16.03.2014) (inglise keeles)
 HEART FAILURE SOCIETY OF AMERICA. (HFSA) 2010, Comprehensive Heart Failure Practice Guideline., veebiversioon (vaadatud 7.06.2013) (inglise keeles)(pdf)

Kategooria:Vereringeelundite haigused