Heinrich Laakmann (ajaloolane)

Carl Heinrich Laakmann (11. jaanuar 1892 Rauza, Aumeistri kihelkond, Valga kreis (praegu Palsmane vald, Smiltene piirkond) – 16. detsember 1955 Marburg) oli Eesti ajaloolane.

Karl Heinrich Laakmann õppis Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis ja aastatel 1910–1918 Keiserlikus Tartu Ülikoolis ajalugu. Tegutses 1917–1918 Pärnus kooliõpetajana ja oli Pärnu kohaliku muuseumi varahoidja, võttis Balti pataljoni koosseisus osa Vabadussõjast.

Oli aastatel 1921–1928 Tartu ajalehe Dorpater Zeitungi toimetaja ja Walteri Saksa Eragümnaasiumi õpetaja. 

Ta oli aastail 1930–1939 Pärnu Muinsusuurimise Seltsi esimees. 1938–1939 Baltisaksa instituudi Teaduslik Kodu-uurimise Instituudi kaastööline Tartus.

1939. aastal lahkus umsiedlungi käigus Posenisse. 1940–1941 oli ta Saksa Ümberasumiskomisjoni ja Saksa Arhiivkomisjoni	Eesti ja Läti küsimuste ekspert	Saksamaal. 1941–1943 Preisi Riigiarhiivi publitseerimisala referent, raamatukoguhoidja	Bautzenis SaksamaalLaakmann, Karl Heinrich, VEPER - Väliseesti isikulooline andmebaas. 

 Publikatsioone 
Das „Revisionsbuch wegen des Hauses Pernow" Anno 1624, Sitzungsberichte der Altertumsforschenden Gesellschaft zu Pernau VII (1910–1912). Pernau 1913
 Privileg des Bischofs Reinhold von Buxhöveden für die Bürger zu Alt-Pernau. Gegeben 1537 acht Tage nach Johanni (Juli 1). In: SB Pernau, Bd. 7, 1914, S. 279-283.
 Das mittelalterliche Kirchenwesen Neu-Pernaus. In: SB Dorpat 1922 (Dorpat 1923), S. 124-147.
 Geschichte Liv-, Est- und Kurlands, der jetzigen Republiken Eesti und Latwija. 158 S. u. 3 Kt. [Kursus der Heimatgeschichte in den oberen Klassen]. Reval 1924.
 Zur altern Geschichte der Grossen Gilde in Pernau. In: SB Pernau, Bd. 8, 1914-1925 (Pernau 1926), S. 45-58.
 Die Schützen-Kompagnie zu Pernau. In: SB Pernau, Bd. 8, 1914-1925 (Pernau 1926), S. 59 f.
 Album Dorpati Livonorum. Nachtrag 1908-1924. 74 S. Dorpat 1925.
 Die Pernauer Ratslinie. In: SB Pernau, Bd. 8, 1914-1925 (Pernau 1926), S. 80-142.
 [Artikel:] Laakmann. In: Stammtafeln Deutsch-baltischer Geschlechter. Bearb. v. Erich Seuberlich. II. Reihe, Leipzig 1927, S. 259-270. (Deutsche Stammtafeln, Bd. 2).
Vadjalaste asustusest Liivimaal [Über die Ansiedlung von Woten in Livland. Estn.]. In: Ajalooline Ajakiri, Jg. 8 (1929), S. 110-113
 Die Eroberung Pernaus durch die Russen 1575. In: SB Pernau, Bd. 9, 1926-1929 (Pernau 1930), S. 3-23 .
 Das Erbebuch von Neu Pernau 1543. In: SB Pernau, Bd. 9, 1926-1929 (Pernau 1930), S. 24-120.
 Pärnu Ajalugu [Geschichte Pernaus, Estn.]. In: Pärnumaa. Tartu 1930, S. 1-24. Sammelwerk „Eesti", Bd. 4.
 Die Altertumsforschende Gesellschaft in Pernau. In: Jahrbuch des baltischen Deutschtums in Estland und Lettland, Jg. 1931, S. 95—96. 
 Pärnu linnaarhiiv [Das Stadtarchiv von Pernau. Estn.]. In: Ajalooline Ajakiri, 10. Jg. (1931), S. 127-128. 
 Das Wappen der Aderkas. In: Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen, 2. Jg. (1932), Nr. 2, S. 18f. 
 Zur Geschichte Heinrichs von Lettland und seiner Zeit. In: Beiträge zur Kunde Estlands, Bd. 18, Reval 1933, S. 57-102.
 Zur Geschichte der öselschen Ritterschaft. In: Nicolai von Essen: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Tartu 1935 (Geneal. Handb. d. balt. Rittersch., 4, Teil Oesel), S. 698-704.
Zur Geschichte des Grossgrundbesitzes im Erzstift Riga in älterer Zeit. In: Sitzungsberichte der Gesellschaft für Geschichte und Altertumskunde zu Riga. Vorträge zur Hundertjahrfeier am 6. —9. Dez. 1934. Riga 1936, S. 51—62.
Das Bürgerbuch von Pernau. [Teil] I: 1615-1787 (96 S.), [Teil] II: 1787-1889 (122 S.). In: Abhandlungen des Instituts für wissenschaftliche Heimatforschung an der Livländischen Gemeinnützigen und Ökonomischen Sozietät, Bd. 1 (1936) u. Bd. 6 (1939). (Auch als: SB Pernau, Bd. 11 und 12).
Zur ältesten Geschichte des Bistums Ösel-Wiek. In: Liber saecularis. Litterarum societas Esthonica 1838-1938. Tartu 1938, S. 321-328 (Verhandlungen der Gelehrten Estnischen Gesellschaft, Bd. 30). 
Liv-, Est- und Kurländisches Urkundenbuch, Bd. 13 (1473-1494), Lief. 1, S. 1-28, Berlin 1943
Pernau zur Ordenszeit [Auszug aus dem Ms. „Geschichte der Stadt Pernau im Mittelalter". Vgl. Nr. 50]. In: Baltische Geschichtsforschung, Nr. 2 (Dez.1952). Beilage zu: Baltische Briefe, 5. Jg. (1952), Nr. 12
 Albert I. von Buxhövden (hl.), Bischof von Riga. In: Neue Deutsche Biographie, Bd. 1, 1953, S. 130. 
 Albert IL Suerbeer, erster Erzbischof von Riga. In: NDB, Bd. 1,1953, S. 130f. 
 Ewald Ammende (1893-1936). Nationalitätenpolitiker. In: NDB, Bd. 1,1953, S. 253. 
 Ernst Johann Reichsgraf von Biron, Herzog von Kurland und Semgallen (1690-1772). In: NDB, Bd. 2, 1955, S. 260. 
 Altlivländische Rufnamen. In: Baltische Hefte, 1. Jg. (1954/55), H. 2, S. 23-29; H. 3, S. 28-35; 2. Jg. (1955/56), H. 1, S. 45: Zu „Altlivländische Rufnamen". 430 Peter Wörster 
 Geschichte der Stadt Pernau in der Deutsch-Ordenszeit [bis 1558]. VIII, 286 S., Marburg/L. 1956. Wissenschaftliche Beiträge zur Geschichte und Landeskunde Ostmitteleuropas, Bd. 23,  BSB: Bibliographie Heinrich Laakmann.

Isiklikku
Tema vanaisa oli trükkal Heinrich Laakmann.
 Viited 

Kirjandus
Evald Blumfeldt. Heinrich Laakmann †. Teataja nr 5, 26. veebruar 1956. Lk 7

Välislingid

Laakmann, Heinrich, Kulturportal West-Ost (saksa)
Bibliographie Heinrich Laakmann

Kategooria:Eesti ajaloolased
Kategooria:Õpetatud Eesti Seltsi liikmed
Kategooria:Balti Pataljoni koosseis
Kategooria:Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Kategooria:Korporatsioon Livonia liikmed
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Baltisakslased
Kategooria:Pärnu linnaelanikud
Kategooria:Sündinud 1892
Kategooria:Surnud 1955