Kahemehesaag

Kahemehesaag ehk suursaag on saag, mida kasutati eelkõige puude langetamiseks ning tükeldamiseks, palkide ristisaagimiseks ja seinapalkidel nurgatappide lõikamiseks.

Seda saagi nimetati ka põikpuusaag (Saaremaal ja Hiiumaal), kärpsaag (Saaremaal ja Edela-Eestis)Murdekaart. (vaadatud 20.09.2022.),  plokksaag ja nurgasaag (palkide nurkamisel).Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. Lk 185 

Saag koosneb saelehest ja selle kummassegi otsa kinnitatud käepidemest. Esialgu olid saed sirge hammasvööga, 19. sajandil hakati kasutama ka kumera servaga saelehti.

Laudu saeti palkidest samuti kahe mehe jaoks mõeldud saega ehk veidi erineva lauasaega. 

 Ajaloost 
Euroopas oli suursaag puusepatöödel tuntud 15. sajandist, varasemad teated selle sae Baltimaadel kasutamisest on pärit 17. sajandi keskelt. Senise aegaviitva ja puitu raiskava kirvetehnika asemel hakati metsatöödel suursaagi kasutama alles 18. sajandi teises pooles. Eesti talurahva hulgas sai kahemehesaag mõisate ja linnade vahendusel üldiseks 19. sajandi keskpaiku.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2007. Lk 286

 Vaata ka 
 Käsisaag
 Lauasaag
 Lintsaag
 Nurgasaag ehk järkamissaag
 Põõnasaag
 Raamsaag
 Tapisaag ehk roogsaag
 Tikksaag
 Vibusaag
 Vineerisaag
 Vukssaag

Viited

 Kirjandus 
 Ants Viires. "Eesti rahvapärane puutööndus", Ilo, Tallinn 2006. ISBN 9985-57-794-9

Välislingid
 Kahemehesaag]. Eesti Põllumajandusmuuseum.
 Kahemehesaag. Virumaa Teataja, 28. juuli 2018.


Kategooria:Saed
Kategooria:Tööriistad
Kategooria:Talu tööriistad