Vana turg

Vana turg on tänav Tallinna vanalinnas.

Vana turg on üks vanemaid ja lühemaid tänavaid Tallinna vanalinnas, kust keskajal algasid teed Tallinna sadamasse, Narvasse, Viljandisse, Tartusse, Pärnusse, saartele (Saaremaale ja Hiiumaale), Riiga, Novgorodi ja Rooma. 
pisi|Vana turg 19. sajandil (Theodor Gehlhaar)
Vana turu tänav algab Vanaturu kaelast, ristub Vene ja Viru tänavaga ning lõpeb Suur-Karja ja Kuninga tänava ristmikul.

Vanal turul asus Tallinnas 1888. aastal asutatud Tallinna hoburaudtee ("konka") lõpp-peatus, kust algas sõit Kadrioru suunas. 

Hoonestus
Vana turg 1 // Vanaturu kael 12
Vanal turul asus keskajal kauplemiskoht, kus Tallinna rae otsusel tegutsesid võõramaised kaupmehed, mille ehitist mainitakse kirjalikult 15. sajandil, mis aga ilmselt oli veelgi vanem. Vanal turul oli eravalduses olev kiviait koos poodidega, millest osa hoonest aga kuulus Pühavaimu seegile. Kauplemiskohta on keskajal nimetatud ka Alumiseks turuks (1368 allikas forum inferior). Tallinna entsüklopeedia. II köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 312

pisi|left|Vana turg 1 // Vanaturu kael 12, Olde Hansa

26. augustil 1654 varises hoone täielikult kokku ja aastatel 1655–1656 tehtud ulatusliku ümberehituse käigus (müürseppmeistrid Siffer Kock ja Paul Harra ning puusepp Jacob Wichman) püstitati varemetele uus kaubaladu, nn Pakkhoone, mille allkorrusel ja keldris asusid poed ja laod, ülakorrusel aga aidad importkaupade ladustamiseks ja müügiks. Kaubaladu oli ainuke koht, kus võõramaa kaupmeestel oli luba hoida oma kaupu ja mille hoidmise eest tuli maksta linnale suurt tolliraha, kuna juba 1346. aastast oli Tallinna linnal laokohaõigus, mis tähendas, et Tallinna sadamast ei saanud kaupu läbi vedada kohalike kaupmeeste vahendust kasutamata. 

Pakkhoone on põhiplaan on trapetsikujuline, kolmekorruseline keldriga paekiviehitis, mille pööningule rajati veel mitu laokorrust. Hoone lõunapoolses osas oli igal korrusel üks suur ruum. Põhjapoolne osa jagunes kaheks väiksemaks ruumiks, korruseid ühendasid müürisisesed keerdtrepid.

19. sajandi lõpus hakati selle ajani muudatusteta püsinud pakkhoonet osade kaupa ameti-, kaupluse- ja eluruumideks välja üürima, 19. sajandi teisel veerandil püstitati esimese korruse ette kaubaputkad, ning aastatel 1894–1921 muudeti mitmeid ukse- ja aknaavasid, ehitati kaubaluugid akendeks ning tehti täiendavaid ümberkorraldusi siseruumides. 

Tänapäeval asub hoones Vana turg 1 // Vanaturu kael 12 Olde Hansa.Olde Hansa koduleht
pisi|Vana turg 6 ja Vana turg 2 // 4
Hoone Vana turg 1 // Vanaturu kael 12 on kultuurimälestis nr 22253. Hoonel on säilinud 17. sajandi ehitusetapist üldgabariidid ning dekoratiivseid detaile: harjakivid mõlemal viilul, tuulelipp, vintskapid, luugi- ja valgusavad, dekoratiivsed reljeefkivid raekojapoolsel fassaadilVana turg 1. Arhitektuurimälestise pass.

Vana turg 2/4 // Suur-Karja tänav 1 
pisi|left|Vana turg 2 // 4 // Suur-Karja tänav 1
Vana Turg 2 keskaegne hoone lammutati 1921. aastalVoldemar Vaga, TALLINNA KESKAEGNE ELAMU, EESTI NSV AJALOO KÜSIMUSI, 1960, VIHIK № 87, TARTU 1960, lk 71.

Majas Vana turg 2 // 4 // Suur-Karja tänav 1 asub Poola Suursaatkond Tallinnas. Varem asus selles hoones Klaus Scheeli G. Scheel & Co pangamaja ja Tallinna Telefonivõrgu telefonikeskjaam. 

Tänapäeval asub hoones Vana turg 2 Scheeli restoran.Scheeli restoran Scheeli Restorani koduleht
pisi|Vana turg Tallinna vanalinnas, 1930. aasta. Autor: Johannes Mülber

 Vana turg 6 // Viru tänav 2
pisi|left|Vana turg 6 // Viru tänav 2, Peppersacki hoone
Vana turg 6 // Viru tänav 2 asuv neljakorruseline diele-dornse-süsteemis kaupmeheelamu ehitati ajavahemikul 1420–1460. Elamu moodustab koos kõrval asuva Viru tänav 2 hoonega kahest tänavaäärsest peahoonest ja hoovimajast koosneva ühise elamukompleksi kahel ajaloolisel kinnistul. Hoonekompleksi kohandas firma PKZ (ins. arh. A. Macur) aastatel 1977–1980 kohviku Gnoom tarbeksLinn müüb kümne miljoniga restorani Gnoom hoone, arileht.delfi.ee, 04.04.2001.
pisi|Vana turg 6 // Viru tänav 2
Tänapäeval asuvad hoonetes restoran PeppersackPeppersack ja kohvik Elsbeth.

Kultuurimälestis nr 22253. Hoone on osalt ühe-, osalt kahe- ja kolmekorruseline ehitis. Peahoone tänavafassaad on säilitanud gootipärase üldilme, mida moonutavad esimese ja teise korruse osas ümberehitatud või uued sissemurtud avad (uksed, aknad). Kolmandal, neljandal korrusel liigendavad seinapinda vaid raidkivist piitadega kaubaluugid ja valgusavad. Hoone gooti stiilis viilu ääristavad baroksed viilulauad ja lõpetab samast stiiliperioodist pärinev harjakivi.

Vaata ka
Tallinna ajalugu

Viited

Välislingid

Kategooria:Tallinna vanalinna tänavad
Kategooria:Tallinna 6. linnajagu