Vähk (haigus)

Vähk ehk vähktõbi on laiemas mõttes pahaloomuliste kasvajate põhjustatud haiguslik seisund organismis.

Meditsiiniharu onkoloogia mõistes moodustab vähktõbi kasvajaliste haiguste rühma, mille hulka kuulub üle 100 kasvajalise haiguse, millele on iseloomulik rakkude paikne, soovimatu ja kontrollimatu jagunemine, kasv ning metastaseerumine ehk kaugsiirded teistesse elunditesse.

Vähktõve tekkepõhjused ei ole tänapäeval lõplikult selged. On teada, et vähki tekkele aitavad kaasa teatavad vähitekitajad ehk kantserogeenid. Nende seas on näiteks UV- ja röntgenikiirgus, aga ka mitmed keemilised ühendid. Osa neist võivad olla ka liigispetsiifilised, näiteks võivad tekitada vähki küll hiirel ja küülikul, kuid mitte meriseal.

Tänapäeval on läänemaailmas vähk ja südameveresoonkonna haigused kõige levinumad surmapõhjused. Haigusjuhtude poolest on kõige levinum rinnavähk, millele järgnevad kopsuvähk ja kõhunäärmevähk. Surmapõhjuste arvult on esikohal kopsuvähk, kuid palju inimesi sureb ka soolevähki, rinnavähki ja kõhunäärmevähki.

 Võimalikud põhjustajad 

1. jaanuaril 2015 avaldatud uurimuse kohaselt on Johns Hopkinsi Ülikooli The Sidney Kimmel Comprehensive Cancer Centeri teadlaste loodud statistiline mudel – mis järjestas vähitüüpide esinemissageduse koetüüpide lõikes (sh koespetsiifilised tüvirakud) – pakub 2/3 täiskasvanute vähi tekke põhjuste seletamiseks "bioloogilise halva õnne" kontseptsiooni.

1970. aastateks oli kindlaks tehtud, et vähktõbi ei ole nakkav ega valdavalt ka mitte pärilik. Samas on tänapäevaks teada ka mõni nakkav vähivorm, millest tuntuim on 1990. aastatel levima hakanud kukkurkuradite näokasvaja, mis on vähem kui 20 aastaga kahandanud populatsiooni arvukust 80% ja ohustab liigi püsimajäämist.

Tähtsamad riskitegurid on:

 Vanus 

Arvatakse, et vähktõbi tabab ebaproportsionaalselt rohkem vanemaealisi patsiente. Inimestel vanuses 65 ja rohkem eluaastat on 11 korda suurem risk haigestuda vähktõppe. Need patsiendid vajavad geriaatrilist hindamist, et selle alusel koostada individualiseeritud ravikava. Eakate vähiravi jaoks on tähtis leida patsiendid, kes tõenäoliselt surevad vähktõppe või kel tekivad vähist tingitud tüsistused.

 Elustiil 
 Suitsetamine (eriti kopsuvähk (suremus 2000. aastal oli 1,1 mln inimest), aga ka näiteks põievähk, neeruvähk, kõhunäärmevähk, suuvähk ja peenisevähk);
 alkohol (suu-, kurgu-, neelu-, soole-, söögitoru- ja rinnavähk).

 Füsioloogilised tegurid 
 Geneetilised sündroomid
 viirused
 krooniliste põletike seisundid
 endo- ja eksongeensed östrogeenid

 Füüsikalis-keemilised tegurid 
 Varasem pikemaajaline keemiaravi mitmete ravimitega (nt antiöstrogeenid)
 varasem kiiritusravi
 füüsikalised: UV-kiirgus (nahavähk) ja ioniseeriv kiirgus

Vähki põhjustavad mitmed pärilikud haigused, näiteks Li-Fraumeni sündroom ja Von Hippeli – Lindau sündroom. Vaid vähem kui 3–10% vähijuhtudest on täielikult pärilikud.
Enamiku vähiliikide korral kasvab haigestumise risk koos inimese vanusega, sest aja jooksul tekib rakkudes mutatsioone, mis muudab nad vähile vastuvõtlikumaks. Kui rakkude kasvu reguleeriv mehhanism ei talitle enam normaalselt, siis apoptoosi ei toimu ja rakud paljunevad lõpmatult. Enamik vähkkasvajatest tekib elu jooksul saadud geenikahjustuste tulemusena.

 Vähieelsed seisundid 

Nn organismile kahjulikud (parasiitlikud) vähirakud ei kasva ega levi järsku, vaid pahaloomulise kasvajad võivad progresseeruda eelnevate krooniliste haiguslike seisundite taustal järk-järgult.

Nendeks kroonilisteks vähkkasvaja arengut soodustavateks haiguslikeks seisunditeks, mis ravita võivad vähkkasvajaks areneda, on näiteks maohaavand, rinnanäärme healoomuline kasvaja, emakasuudme erosioon, säärehaavand, naha liigsarvestus, krooniline bronhiit, maksatsirroos jt.

 Vähi viirusteooria 

Vähi viirusteooria pooldajad arvavad vähi põhjustaja olevat teatav submikroskoopiline nakkusalge, mis ühineb rakkudes pärilikke omadusi edasiandva ainega, muutes rakud pahaloomuliseks.

Ka tänapäeval seostatakse vähiseisundiga viirusi, näiteks arvatakse, et täiskasvanu ägedat leukeemiat põhjustab HTLV-1 viirus (nakatab T-rakke), maksavähki B-hepatiidi viirus, emakakaelavähki inimese papilloomiviirused (teada on üle 100 liigi, kuid vähi seisukohalt loetakse tähtsamaks 16. ja 18. tüüpi) jne.

 Vähktõve liigid kasvajapaikme järgi 
Levinumad vähktõve liigid on järgmised:
 pea ja kaela pahaloomulised kasvajad
 melanoom
 rinnavähk
 kilpnäärmevähk
 kopsuvähk
 seedetrakti pahaloomulised kasvajad
 söögitoruvähk
 maovähk
 kõhunäärmevähk
 hepatotsellulaarne kartsinoom
 sapipõie ja sapipõiejuhade pahaloomulised kasvajad
 jämesoolevähk
 anaalkanali kartsinoom
 Uroloogilised ja meessuguorganite pahaloomulised kasvajad
 eesnäärmevähk
 põievähk
 neeruvähk
 Günekoloogilised pahaloomulised kasvajad
 emakakaelavähk
 endomeetriumi vähk
 häbeme- ja tupevähk jpt.

Väga haruldased on näiteks südamevähk ja merkelirakk-kartsinoom jt.

 Vähktõve diagnoosimine 
 Erijuhud
Inimeste surma võivad põhjustada ka kääbus-paelussi (Hymenolepis nana) pahaloomulised kasvajad: arstiteadlased kirjeldavad tavatut surmajuhtu, kus immuunpuudulikkusega colombialasele said saatuslikuks soolestikus pesitsenud paelussi kasvajad.

 Vähktõve vormid 
Pahaloomulisi kasvajaid on üle 1000 liigi. Koe tüübist ja morfoloogiast sõltuvalt jagatakse need järgmiselt:
 kartsinoomideks – lähtekoht epiteelkude;
 sarkoomideks – sidekude;
 lümfoomideks – lümfikude;
 leukeemiateks – vereloomekude;
 kesknärvisüsteemi kasvajad – peaaju ja seljaaju koed;
 sugurakulisteks kasvajateks ja blastoomideks.

 Vähki haigestumine ja vähiuuringud 
Mitmete uurijate arvates on šimpansid ja inimesed geneetiliselt üsna sarnased ning osa uurijate meelest saaks neid kasutada vähimudelite uurimisel, kuid teiste uurijate arvates muudab šimpansite ja inimeste geneetiline erinevus need loomad sobimatuks inimeste vähiseisundite, aga ka teiste haiguslike seisundite uurimisel. Lisaks esineb šimpansidel vähktõbe harva ja bioloogiliselt need erinevad inimvähkidest.

 Vähi molekulaartasand 

Eesti NSV aegne arstiteadus arvas 1970. aastal kindlalt, et vähktõbi ei ole nakkav ega pärilik.

Vähktõve geneetika uurib pahaloomuliste kasvajate põhjuste geneetilisi aspekte ning võimalikku geeniteraapiat.

Viimaste aastate jooksul on kirjeldatud mitusada vähigeeni, mis osalevad põhilistes radades ja regulatoorsetes võrgustikes, hoides nii kontrolli all raku saatust. Vähigeenide ja nende tähtsamate funktsioonide identifikatsioon rakkudes ja kudedes täiendas teadmisi tuumoritest ja nende kasvust. Vaatamata sellele, et seni tuntud vähigeenide loetelu võib tulevikus pikeneda, jäävad vähi geneetika põhiprintsiibid nende geenide puhul ikka samaks.

Onkogeen on normaalse tsellulaarse geeni (proto-onkogeen) muteerunud vorm, mis soodustab vähi arengut. Proto-onkogeenid tavaliselt reguleerivad rakkude kasvu ja diferentseerumist. Mutatsioonid nendes geenides põhjustavad konversiooni onkogeenideks, mis mõjutavad rakke negatiivselt. Onkogeenid kuuluvad vähigeenide hulka, mis on unikaalsed, sest nende tekkimise mutatsioonid muudavad (aga ei elimineeri) valkude funktsioone, mida nad kodeerivad. Valgud, mida kodeerivad onkogeenid, näitavad tavaliselt biokeemiliste funktsioonide kõrgemat taset võrreldes mittemuteerunud proto-onkogeeni valguproduktidega.

Tuumorsupressorgeen ehk antionkogeen on vähigeeni tüüp, mis kaitseb rakku vähirakuks arenemast.

 Süstemaatika 
Pahaloomuliste kasvajate ravi määramiseks tuleb teada kasvajate leviku ulatust, histopatoloogiat ja päritolu. Selleks on paljudes maades kasutusel osade pahaloomuliste kasvajate levikut kirjeldav TNM-süsteem.

 TNM-süsteem 

 T-ga märgitakse ära kasvajakolde (esmase) tuvastatud mõõtmed ja levik lähedalasuvatesse kudedesse
 N-iga märgitakse ära lähedalasuvate (regionaalsete) lümfisõlmede kaasatus (kas on metastaase, levikut)
 M'''-iga märgitakse ära kaugemalasuvate metastaaside olemasolu ja/või puudumine.

 Staadiumid 
TNM-süsteemi ära märkinud, tuuakse võimalusel ära ka kasvajate staadiumid, peamiselt Rooma numbritega I–IV koos vastavate alajaotustega (ladina suurtähed), erandiks on 0-staadium, mis tähendab enamiku pahaloomuliste kasvajate korral kartsinoomi in situ.

 Raviviisid 

Hea- ja pahaloomuliste kasvajate raviga tegeleb onkoloogia, mis enamikus onkoloogiaasutustes toetub tõenduspõhisele meditsiinile. Vähi ravi põhineb eri ravimeetodite kombineerimisel. Sageli kasutatakse kirurgilist kasvaja eemaldamist. Levinumad ravimeetodid:
 kirurgiline ravi (kirurgiline onkoloogia);
 kiiritusravi (kiiritusonkoloogia ehk radioteraapia);
 kemoteraapia ehk keemiaravi (medikamentoosne onkoloogia);
 hormoonravi;
 vähi immunoteraapia.

Varajase diagnostika korral osutub ravi enamasti efektiivseks.

 Levik ja suremus 

2008. aastal registreeriti maailmas 7,6 miljonit vähi põhjustatud surmajuhtu (Eestis 3543, 2010. aastal 3553). Igal aastal diagnoositakse inimestel üle 12 miljoni vähijuhu. Kõige sagedamini esinevad eesnäärmevähk, rinnavähk ja soolevähk. Üldise suremuse põhjustest on vähk teisel kohal südame- ja veresoonkonna haiguste järel.

OECD andmetel oli 2024. aastal Eestis vähki suremus Euroopa Liidu suurim: 13% kõrgem kui Euroopa Liidus keskmiselt, sealjuures meeste suremus oli EL-i keskmisest kolmandiku suurem ja Eesti meeste haigestumus vähki on 28% kõrgem kui Euroopa Liidu meestel keskmiselt.

 2002. aasta Eesti meditsiinistatistika 
Eesti Meditsiinistatistika andmetel olid 2002. aastal Eesti suremusstruktuuris teisel kohal surmapõhjustajatena pahaloomulised kasvajad (19%) (esikohal südame- ja veresoonkonna haigused (SVH), suremus keskmiselt 54%, ja kolmandal õnnetusjuhtumid, mürgistused ja traumad 11%).

 2012. aasta Eesti vähiregistri statistika 
Tervise Arengu Instituudi (TAI) avaldatud 2012. aasta vähiregistri statistika järgi diagnoositi Eestis 2012. aastal 8040 vähi esmasjuhtu (2011. aastal 8089 juhtu). Sagedasimad vähitüübid olid eesnäärmevähk ja naha mittemelanoom, neile järgnesid käär- ja pärasoolevähk ning kopsuvähk.

Kümne kõige sagedamini esineva vähkkasvaja hulka kuulusid lisaks eelnimetatutele nii meestel kui naistel veel mao-, neeru- ja kõhunäärmevähk; meestel kusepõievähk, mitte-Hodgkini lümfoom ja nahamelanoom ning naistel emakakeha-, emakakaela- ja munasarjavähk.

Üle 60 protsendi vähi esmasjuhtudest diagnoositi 65-aastastel ja vanematel.

Lastel vanuses 0–14 aastat diagnoositi 2012. aastal 26 pahaloomulise kasvaja juhtu.

 2014. aasta Eesti vähistatistika 

2014. aastal suri pahaloomulistesse kasvajatesse Eestis 3812 inimest.

 Termin 

Termini cancer autoriks peetakse Vana-Kreeka arsti Hippokratest Kosilt, kes kasutas kasvajate kohta termineid carcinos ja carcinoma. Rooma entsüklopedist ja võimalik ka, et arst Aulus Cornelius Celsus (25–50 eKr) olevat tõlkinud kreekakeelse termini ladinakeelseks. Vana-Rooma arst ja anatoom Galenos kasutas 2. sajandil kasvajate kohta terminit oncos''.

 1960. aastad meditsiinis 
 Nõukogude Eesti meditsiin vähktõvestH. Jänes, H. Kahn, H. Roots, "Tervise ABC", Kirjastus Valgus, Tallinn, lk 607-610, 1970, trükiarv 40 000, hind rbl. 1.85

Vähktõveks nimetatakse pahaloomulise kasvaja ehk vähi põhjustatud haiguslikke muutusi organismis. Pahaloomulised kasvajad võivad hakata arenema kõikides kudedes ja põhjustada organismi surma.

Vähktõbi ei ole nakkav, pärilik ega teki järsku, vaid areneb järk-järgult eelnevate krooniliste haiguslike protsesside kulgedes, näiteks maohaavand, rinnanäärme healoomuline kasvaja, emakasuudme erosioon, krooniline bronhiit, maksatsirroos jt. Healoomulised kasvajad kujutavad endast pahaloomuliste kasvajate eeljärku (vähieelsed seisundid), kuid mitte kõik vähieelsed protsessid ei arene vähiks.

 Vähktõve etioloogia
Pahaloomuliste kasvajate tekkepõhjused pole selged, kuid üldiselt peetakse õigeks, et niihästi keemilised, füüsikalised ning ka bioloogilised tegurid muudavad teatavatel tingimustel mõnede tundlikumate rakkude pärilikke omadusi nii, et need rakud hakkavad kiiresti poolduma, ei valmi normaalselt ega allu organismisisesele regulatsioonile, nagu immunoloogiline kontroll, neuraalne ja hormonaalne mõju. Nii moodustunud (parasiitlikud) rakud paljunevad pidevalt edasi ja muutuvad valiku teel järjest pahaloomulisemaks (kasvaja progressioon).

Kindlalt on tuvastatud vähiteke inimestel ja katseloomadel teatavate vähki tekitavate ainete toimel.
Hormoone tuleb käsitada kui mõnel juhul vähiteket soodustavaid bioloogiliselt aktiivseid ühendeid. Mõned hormoonid, näiteks östrogeenid, toimivad suurtes annustes teatavates tingimustes kantserogeensete ainetena.

 Vähktõve teooria
Viirusteooria pooldajate arvates põhjustab vähki teatav nakkusalge. See submikroskoopiline alge ühineb rakkudes pärilikke omadusi edasiandva ainega ja muudab raku pahaloomuliseks ja nii saab alguse vähiteke.
Siiani on loomade, kuid mitte inimeste, hea- ja pahaloomuliste kasvajate juurest eraldatud mõnikümmend viirust.

Vähktõve vormid
Olenevalt vähitekke paikmest elundis eristatakse maovähki, kopsuvähki, emakavähki, rinnanäärmevähki jne.

Vähktõve tunnused
Vähktõve tunnused on väga erinevad ja sõltuvad vähikolde asukohast, nii näiteks esinevad maovähi korral seedehäired, ebamugavustunne, isutus, hiljem võivad lisanduda iiveldus, oksendamine, verejooks, valud ülakõhus, nõrkus, kõhnumine ja muud tunnused.

Vähtõve diagnoosimine
Vähi diagnoosimisel on tähtis põhjalik küsitlus ja üldine kliiniline uurimine. Uurimismeetoditeks on peale laboratoorsete (biokeemiliste) meetodite olulised ka õõneselundite sisemuse vaatlus (endoskoopia), röntgenoloogiline uurimine (kaasa arvatud tomograafia ja bronhograafia), tsütoloogiline ja patohistoloogiline (operatsioonimaterjali või proovitükikeste) uurimine.

Vähktõve ravimine
Vähktõve ravi oleneb nii kasvaja asukohast kui haiguse staadiumist. Kombineeritud ravi koosneb kirurgilisest ravist (kasvajakolde ja selle metastaaside eemaldamine), kiiritusravist (röntgenikiired, raadiumi ja radioaktiivsete isotoopide kiirgus), kemoteraapia ja hormoonravi.

Teadlased olid tollal kindlad, et emakakaelavähk on lõplikult likvideeritav, kui vaid kõik naised vanuses üle 35 aasta laseksid end kaks korda aastas spetsialistil läbi vaadata ja vajaduse korral end raviksid (Eesti vähistatistika kohaselt registreeriti vabariigis 1965. aastal 3140 pahaloomulise kasvaja esmasjuhtu; rahvusvahelise vähistatistika 2012 kohaselt on emakakaelavähi esinemissagedus arenenud maades 100 000 kohta 9,9 ja suremusmäär 3,3 ning arengumaades 15,7 ja suremusmäär 8,3Estimated Incidence and Mortality Rates* by Sex, Cancer Site, and Level of Economic Development, 2012, ''American Cancer Society, Inc., Surveillance Research, 2015, lk 7 (vaadatud 10. augustil 2017).).

Vähivastane võitlus
Vähivastane võitlus oli Nõukogude Liidus riikliku tervishoiusüsteemi ülesanne. Iseäranis pärast suurt isamaasõda on välja arendatud onkoloogiadispanserite, onkoloogiakabinettide ja vähiuurimisinstituutide tihe võrk, mis võimaldab ravitud haiged ja vähikahtlased haiged pideva järelevalve alla võtta.

Eesti NSV-s oli kaks onkoloogiadispanserit:
 Vabariiklik Tallinna Onkoloogia Dispanser ja
 Tartu Linna Onkoloogia Dispanser.

Rajoonikeskustes oli 4 onkoloogiaosakonda ja 12 onkoloogiakabinetti.

 Vaata ka 
 Eesti Vähihaigete Laste Vanemate Liit
 Eesti Vähiregister
 Kantserogeenid
 Kasvaja tüvirakud
 Kiirgusest indutseeritud vähk
 Mammograafia
 Pehmete kudede sarkoomid
 Rahvusvaheline Vähiuurimise Keskus
 Vähi biomarkerid
 Vähi geneetika
 Vähimudel
 Wilmsi tuumor

 Viited 

 Välislingid 

 kasvaja.net
 Eesti Vähiliit
 D.M. Parkin, J. Ferlay, M. Hamdi-Chérif, F. Sitas, J.O. Thomas, H. Wabinga, S.L. Whelan, Cancer in Africa Epidemiology and Prevention, 2003, IARC Scientific Publication No. 153
 Peter Boyle and Bernard Levin, World Cancer Report 2008
 Ahmedin Jemal, Freddie Bray, Melissa M. Center, Jacques Ferlay, Elizabeth Ward, David Forman, Global Cancer Statistics, 61.köide, nr 2, 4. veebruar 2011, CA: A Cancer Journal for Clinicians
 Peeter Padrik, Hele Everaus, Onkoloogia õpik Arstiteaduskonna 4. kursusele, 2013, Tartu Ülikooli Kirjastus OÜ, ISBN 9789949323067.
 Katrin Sak, piirimail ehk sissevaade vähkkasvaja olemusse, Horisont 4/2013
 Piret Pappel, Vähk on sama vana kui loomariik, 25.06.2014
 Rajeshwar N. Sharan,1, Ravi Mehrotra, Yashmin Choudhury, ja Kamlesh Asotra, Association of Betel Nut with Carcinogenesis: Revisit with a Clinical Perspective, PLoS One. 2012; 7(8): e42759., doi: 10.1371/journal.pone.0042759, PMCID: PMC3418282
 Processed meats do cause cancer – WHO, BBC, 26. oktoober 2015
 Rivo Veski, WHO paigutas töödeldud liha ohtlikkuselt plutooniumiga samasse kategooriasse, 26. oktoober 2015
 Andrew M. Scott, Jedd D. Wolchok & Lloyd J. Old, Antibody therapy of cancer, Nature Reviews Cancer 12, lk 278–287, (aprill 2012), doi:10.1038/nrc3236,
 Joseph W. Nichols ja You Han Bae, Odyssey of a cancer nanoparticle: from injection site to site of action, Nano Today. 1. detsember 2012 ; 7(6): 606–618., doi:10.1016/j.nantod.2012.10.010, PMCID: PMC3519442, NIHMSID: NIHMS422777
 Bayer tutvustab oma uusimaid saavutusi vähiravi valdkonnas, Ameerika vähiuuringute seltsi 105. aastakoosolek, 4.04.2014
 Dave Mihalovic, Intravenous Vitamin C – A Cancer Killer The FDA Wants Banned, 23. veebruar 2014
 Dave Mihalovic, What The Cancer Industry Does Not Want You To Know About Chemotherapy And Radiation
 Dave Mihalovic, 5 Facts On Cancer That Conventional Medicine Is Now Aggressively Claiming Are Myths,
 David J. Hanson, Ph. D., Drinking Alcohol and Cancer Risk
 Uuring: suhkur aitab kaasa vähi arengule, 21.10.2015