Kadrina kirik

Kadrina Katariina kirik on Eesti kindluskirik Lääne-Viru maakonnas Kadrinas. Kirikut kasutab EELK Viru praostkonna Kadrina Katariina kogudus.

Kadrina Katariina kirik oli Kadrina kihelkonna peakirik. Algul nimetati seda Tristferi kirikuks. Kirikul oli abikirik, kabel Ilumäel ja Viitna järvede ja Viitna kõrtsi juures. Kirik hävitati Põhjasõjas 1702. aastal ning taastati hiljem.

Nii kirik kui ka seda ümbritsev kirikuaed on arvatud kultuurimälestisteks.
pisi|Kirik talvel
 Kirjeldus 
Kadrina kirik on hilisgooti sakraalehitis, mille algkavatis koosnes nelinurksest kooriruumist ning kaks korda pikemast laiast pikihoonest. Hoone välisnurkadel on kantkividest nurgaketid. Pikihoone oli algselt võlvimata, kuid koori katab roieteta ristvõlv. Võidukaar on ehitatud puhtaist kantkividest, selle madal teravkaar toetub lühikestele palendipiilaritele. Võidukaare esikülje faasitud servad lõpevad reljeefse kolmiklehega. Koori idaseinas on suur nelinurkne sakramendinišš. 15. sajandi lõpus kaeti pikihoone roieteta ristvõlvidega ja kindlustati tugipiilaritega. Hoonel on kolm sissepääsu, peaportaal läänes, eeskodadega sissepääsud ka lõuna- ja põhjaküljel.

Interjööris on hilisemate lubjakihtide all säilinud dekoratiivsed seinamaalingud hiligooti ja barokkstiili perioodist.

 Ajalugu 
Kihelkonnakirikute rajamisest Põhja-Eestis on tänu Paul Johansenile ülevaade, Taani hindamisraamatus on kiriklike keskuste kujunemislugu antud lausa aastase täpsusega. Kirikute rajajaks ja patrooniks peab Johansen enamikul juhtudest maaisandat – Taani kuningat. Mõne kiriku patrooniks võis olla ka vasalliperekond (Viru-Nigula, Kadrina kirik, Lüganuse ja Jõhvi).Kersti Markus,  Keskaegsed maavaldused - uus allikas arhitektuuriuurijale, Acta Historica Tallinnensia 10, 2006 

Praegune Kadrina Katariina kirik (saksa k. St. Catharinä oder TristferEduard Paucker, Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848: Im Anschlusz an "Ehstlands Geistlichkeit von H. R. Paucker", Reval 1885, seite 20), varasem Tristtferi kirik (kirikuraamat 1595), oli Kadrina kihelkonna peakirik. See on 15. sajandi keskpaigast pärinev sakraalehitis, mille puhul on tõenäoline oletada kaitsefunktsiooni. Sellele viitavad kõrgel asetsevad kitsad aknaavad, mis hiljem on ümber ehitatud. Paksud müürid ja võlvipealsed võimaldasid kasutada kirikut pelgupaigana.

Umbkaudu 15. sajandi III veerandil, asus samas paigas väiksemast nelinurksest võlvitud koorist ja võlvimata pikihoonest koosnev tornita algkirik. Sama sajandi lõpus võlviti see kolmelööviliseks gooti stiilis kodakirikuks ja selle juurde ehitati samasugune madala võlviga käärkamber. Ilmselt samast ajast pärinevad ka kirikut väljast toestavad tugevad kontraforsid. Kiriku lääneseinas varem asunud kaks romaani stiilis petiknišši viivad mõtte sellele, et ehitust alustati romaani stiilis, jätkati aga gooti stiilis. Ristvõlvid on servjoonelised, piilarid neljatahulised, konsoolid trapetsikujulised.

Põhjasõja ajal, 1702. aastal sai kirik tulekahjus rängalt kannatada. Kogudus püüdis kirikut võimalikult ruttu korrastada, et jumalateenistused võiksid toimuda, ehitati hoonele ajutine laudkatus. Aastatel 1741–1752 tehti kirikus põhjalik remont, mille käigus kirik ja torn said ka uue katuse.

1818. aastal sai Kadrina kirik uue kellatorni.

 Sisustus 
pisi|Gustav Johannes Beermann Kadrina kiriku altari ees 1930. aastatel. Näha on üks kahest kummalgi pool altarimaali kõrval asunud inglikujust. Kujud purunesid teise maailmasõja ajal

Kirikus on Läti tisleri Karlis Hermanise (1847–1926) 19. sajandi II poolel lõigatud oreliprospekt, mis valmis 1877. aastal Peterburi Jeesuse kiriku saksa-läti koguduse jaoks, kuid viidi 1895. aastal Kadrinasse, kui kirik otsis endale senisest suuremat orelit. Kiriku kroonikaraamatus on kirjas, et 18 registriga orel läks maksma 1350 rubla ning kirik sai selle detsembris 1895.EESTI EVANGEELIUMI LUTERIUSU KIRIKUD. Toimetanud Bruno Ederma, Asta Jaik. Konstantin Jaik'i kirjastus Tartu 1939.

Varasem orel osteti 1849. aastal Tallinnas korraldatud oksjonilt ning pärast uue oreli saabumist müüdi edasi Haljala kiriku Käsmu kabelile.

Altar ja kantsel pärinevad mõlemad 19. sajandist ja kuuluvad stiili poolest uusgootikasse.

Altarimaal "Ristilt võtmine" on pärit 19. sajandi I poolest. Selle on valmistanud tundmatu meister initsiaalidega G.O. See on alates 1984. aastast muinsuskaitse all. 

Kirikus on 1490. aastatest pärinev Kristuse figuuriga saarepuust krutsifiks, mis on sisustusest ainus meie ajani säilinud ese ja mis on umbkaudu sama vana kui kirikuhoone ise. 

Pilte

Vaata ka
Kadrina Katariina kogudus

Viited

Välislingid


"Kultuurimälestiseks tunnistamine" kultuuriministri 30.03.1998 määrus nr. 8, (RTL 1998, 147/148, 558) Kuupäev: 30.03.1998
Mida peidavad endas kirikud?, 26. august 2012
Inna Grünfeldt, Kadrinas valgustati kirik, Virumaa Teataja, 4. september 2004
Kadrina kiriku oreli remondi fond sai heategevuskontserdiga rahasüsti, Virumaa Teataja, 5. oktoober 2005
Rahvusvaheline komisjon hindab Kadrina orelit, Virumaa Teataja, 12. juuli 2008

Kategooria:Kadrina
Kategooria:Kadrina kihelkond
Kategooria:Lääne-Viru maakonna kirikud
Kategooria:Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kirikud‎
Kategooria:Gooti kirikud Eestis