Albert Szent-Györgyi

Albert Imre Szent-Györgyi de Nagyrápolt (16. september 1893 Budapest, Austria-Ungari – 22. oktoober 1986 Woods Hole, Massachusetts, USA) oli ungari füsioloog, Nobeli meditsiiniauhinna laureaat (1937). 

 Panus orgaanilise keemia arengusse 
Albert Imre Szent-Györgyit peetakse askorbiinhappe (C-vitamiini) avastajaks, kes algul nimetas laboris apelsinimahlast, kapsamahlast ja lehmade neerupealiste koorest (ingl k adrenal gland cortex) eraldatud nn redutseerivat faktorit (ingl k reducing factor) ainet kord ignose, kord Godnose. Koos Walter Norman Haworthiga arvasid nad, et on avastanud uue hormooni, ja seejärel, osalt publikatsiooni tarvis ja toimetaja sunnil, nimetas ta 1928. aastal aine heksuroonhappeks (ingl k hexuronic acid). 

Hiljem, pidevalt uusi allikaid otsides avastas ta punase pipra ehk paprika (Capsicum annuum) (arvatavasti osalt ka Nellie Szent-Györgyi "täidetud paprikatele" mõeldes), neis avastas ta suuretes kogustes nimetatud ainet ning koos Walter Norman Haworthiga (kes aine struktuuri koostas ja mille Gordon Cox (ingl k X-ray diffraction'iga kinnitas) nimetas aine ümber askorbiinhappeks.

1936. aastal eraldas Szent-Györgyi algselt sidrunimahlast ja hiljem sidrunikoorest vees halvasti lahustuva flavonoidide kompleksi, mille ta  nimetas citrin'iks. Kuna kompleks koosnes mitmest ainest, nimetati selle aktiivne komponent algul P-vitamiiniks.

 Viited 

 Välislingid 
 "Albert Szent-Györgyi - Nobel Lecture: Oxidation, Energy Transfer, and Vitamins". Nobelprize.org. Nobel Media AB 2013. Web. 23 Jun 2013 (vaadatud 23.06.2013)
Publications by Albert Szent-Györgyi, Reference: Biol. Bull. 174: 234-240. (June, 1988) (vaadatud 23.06.2013)

Kategooria:Ungari teadlased
Kategooria:Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaadid
Kategooria:Sündinud 1893
Kategooria:Surnud 1986
Kategooria:Füsioloogid