Viljandi raad

Viljandi raad oli Viljandi linna valitsemis- ja kohtukolleegium alates XVI sajandist 1889. aastani. Raad tegutses Viljandi raekojas.

Viljandi raad Venemaa keisririigis
Viljandi raad kuni 1783. aastani
Rae kätte oli koondunud nii seadusandlik, täidesaatev kui ka kohtuvõim. Selle pädevusse kuulus veel kodanikuõiguse andmine ja äravõtmine. Magistraadi suurus oli otseses sõltuvuses linnaelanike arvust. Et Viljandi oli väikelinn, oli ka selle magistraat väike. Viljandis valisid kodanikud XVIII sajandi algusest 1783. aastani ühe või kaks kindralkuberneri poolt ametisse vannutatud linnavanemat (saksa keeles Aelteste), kes lahendasid Viljandi linnuse ja mõisa valdaja eesistumisel väiksemaid kohtuasju.Eesti ajalugu IV. Põhjasõjast pärisorjuse kaotamiseni. Tartu: 2003, lk 79, 80.

Viljandi raad asehalduskorra ajal
1783. aastal laiendati Balti provintsidele asehalduskord. Linnadele tõi see kaasa olulisi muudatusi. Rae senine domineeriv roll linna juhtimisel kadus. Magistraadi kohtufunktsioon küll säilis, kuid nüüd võisid linnakodanikud selle liikmeid valida. Linnades astusid ametisse linnapead.Eesti ajalugu IV. Põhjasõjast pärisorjuse kaotamiseni. Tartu: 2003, lk 110. Keiser Paul I kaotas asehalduskorra Eesti- ja Liivimaal 1796. aastal.

Viljandi raad 1796–1889
Pärast asehalduskorra kaotamist taastus selle eelne olukord. Linnades läks võim jälle bürgermeistritest ja raehärradest koosnevale magistraadile. Raad täitis nii halduslikke, politsei- kui ka kohtufunktsioone.Eesti ajalugu IV. Põhjasõjast pärisorjuse kaotamiseni. Tartu: 2003, lk 118. Viljandi rae koosseisu kuulusid bürgermeister, kolm raehärrat ja sündik. Alamkohtuid ei olnud, üks raehärra (Amtspatron) otsustas käsitöölistevahelisi tüliasju. Rae juures olid linnafiskaal, notar, politseiasjade protokollija ning vajalik arv kantseleiametnikke ja kohtuteenreid. Rae liikmed ja ametnikud said palka linna eelarvest.Provinzialrecht der Ostseegouvernements. Erster Theil. Behördenverfassung. St. Petersburg 1845. § 825–829. 1877. aastal kehtestati Balti provintsides 1870. aasta Vene linnaseadus. Magistraadid jätkasid 1889. aastani vaid kohtuinstantsidena.Eesti ajalugu V. Pärisorjuse kaotamisest Vabadussõjani. Tartu: 2010, lk 52.

Viljandi rae koosseis 1728–1889Georg von Freymann. Das Felliner Bürgerbuch (1728-1889). - Jahresbericht der Felliner litterarischen Gesellschaft für die Jahre 1900 und 1901. Fellin: Druck von F. Feldt, 1902, lk 93-4.

Linnavanemad 1728–1783
u 1738 Thomas Rabe
u 1738 Johann Grabbe
u 1753 – 1768 Johann Gustav Linde
u 1767 – u 1775 Gustav Johann Ludwigs
1768–1783 Bernhard Johann Gröhn

Bürgermeistrid 1783–1889
1783–1787 Johann Nikolaus Otto (justiitsbürgermeister)
1783–1790 Bernhard Johann Gröhn (politseibürgermeister)
1787–1797 Hermann Johann Mey (justiitsbürgermeister)
1790–1799 Bernhard Johann Sewigh
1799–1803 Albertus Stein
1803–1804 Bernhard Johann Gröhn
1804–1806 Friedrich Wilhelm Grubner
1806–1837 Jakob Johann Töpffer
1837–1841 Heinrich Johann Schoeler
1841–1851 Ferdinand Georg Schmidt
1851–1858 Ewald Heinrich Schoeler
1858–1864 August Wilhelm Boström
1863 Julius Bernhard Sewigh (valiti, ametisse ei astunud)
1864–1878 Ewald Heinrich Schoeler
1878–1888 Julius Werncke
1888–1889 Nikolai Boström

Linnapead 1784–1797
1784–1793 Johann Joachim Schoeler
1793–1797 Bernhard Johann Gröhn

Linnanõukogu liikmed 1787–1797
1787–1796 Johann Boström
1787–1790 Johann Hacke
1787–1797 Johann Gottfried Waltz
1787–1794 Magnus Gabriel Starck
1787–1794 Carl Friedrich Müller
1787–1790 Friedrich Martin Spierling
1790–1797 Fabian Balthasar Emmerich
1790–1797 Fabian Friedrich Wagemeister
1794–1797 Johann Christian Hagemeister
1794–1795 Carl Fabian Berg
1794–1795 Martin Heinrich Spierling
1795–1797 Carl Friedrich Müller
1795–1797 Adolf Johann Brackmann
1796–1797 Heinrich Julius Schönfeldt

Raehärrad 1783–1889
1783–1787 Fabian Friedrich Wagemeister
1783–1787 Hermann Johann Mey
1783–1799 Friedrich Baltzer
1783–1787 Gotthard Friedrich Buttstädt
1787–1790 Johann Hacke
1787–1800 Johann Boström
1787–1790 Berend Johann Sewigh
1790–1803 Fabian Friedrich Wagemeister
1790–1793 Simon Thumann
1793–1797 Johann Franzen
1799–1803 Bernhard Johann Grön
1800–1804 Friedrich Wilhelm Grubner
1803–1806 Johann Nikolaus Hamberg
1803–1808 Johann Gottfried Waltz
1804–1830 August Kind
1806–1855 Kaspar Johann Grewigk
1808–1841 Ernst Johann Pfeiffer
1830–1850 Georg Adolph Boström
1841–1848 Julius Bernhard Sewigh
1848–1857 Ludwig Johann Jürgenson
1850–1858 August Wilhelm Boström
1855–1859 Julius Werncke
1857–1859 Franz Eduard Heim
1858–1863 Ludwig Graf
1859–1867 Eduard Schokhoff
1859–1862 Hermann Wahrhusen
1862–1863 Friedrich Wilhelm Werncke
1863–1876 Ferdinand Georg Schmidt
1863–1865 Julius Weise
1865–1868 Aleksander Rosenberg
1867–1869 Julius Petersen
1868–1885 Georg ReisnerReisner-Stift sihtasutiseks, Sakala (1878-1940), nr. 134, 20 november 1936
1869–1876 Carl Schokhoff
1876–1878 Julius Werncke
1878–1888 Nikolai Boström
1878–1888 Aleksander Rosenberg
1885–1889 Max Schoeler
1888–1889 Bernhard (Boris) August Sewigh
1888–1889 Karl Woldemar Puls

Vaata ka
Viljandi linnapeade loend
Viljandi Linnavolikogu

Viited

Kategooria:Viljandi ajalugu
Kategooria:Eesti kohtud