Kallasrada

Kallasrada on avaliku veekogu kaldariba. Mõiste on kasutusel Eesti keskkonnaseadustes.

2014. aastal koondati looduskaitseseaduses, veeseaduses ja asjaõigusseaduses olnud kallasrada reguleerivad sätted keskkonnaseadustiku üldosa seadusse.

 Kallasraja laius 
pisi|Tõkestatud kallasrada Rõuges (2014)
Eesti keskkonnaseadustiku üldosa seaduse järgi on kallasraja laius laevatatavatel veekogudel 10 m ning teistel veekogudel 4 m. Kallasraja laiust arvestatakse lamekaldal põhikaardile kantud veekogu piirist ja kõrgkaldal kaldanõlva ülemisest servast, arvates viimasel juhul kallasrajaks ka vee piirjoone ja kaldanõlva ülemise serva vahelise maariba.

 Juurdepääs kallasrajale 
Kallasraja kasutamiseks on vaja sellele juurdepääsu (rada, tee vms), see on vajalik näiteks (mere)päästetöödeks. Kohaliku omavalitsuse üksus peab planeeringutega tagama avaliku juurdepääsu kallasrajale ning kalda omanik või valdaja peab tagama kallasrajale juurdepääsu planeeringuga kehtestatud tingimustel. Rikkumist menetleb Keskkonnaamet ja valla- või linnavalitsus.

Juurdepääsu tingimused määratakse üldplaneeringuga ning juurdepääs ise detailplaneeringuga. Planeering ja juurdepääsu tingimused kehtivad kõigi isikute suhtes ilma servituudi või muu asjaõiguseta kuni vastav planeering kehtib. Seda ka juhul kui planeering nõuab servituudi seadmist, kuid servituut on seadmata.

 Karistused rikkujatele 
Planeering õigusnormina on avaliku korra osa. Kallasraja juurdepääsu planeeringu rikkumine on seetõttu avaliku korra rikkumine.

Kallasraja või sellele juurdepääsu sulgemine on karistatav rahatrahviga kuni 300 trahviühikut ehk kuni 1200 eurot, kui rikkuja on füüsiline isik, ja rahatrahviga kuni 3200 eurot kui rikkuja on juriidiline isik.

Vaata ka
Igaüheõigus
soovirada

 Allikas
Keskkonnaseadustiku üldosa seadus  (vaadatud 13.11.2011)

 Viited 

Kategooria:Keskkonnaõigus