Eesti NSV Kultuuriministeerium

Eesti NSV Kultuuriministeerium oli aastatel 1953–1990 tegutsenud Eesti NSV valitsusasutus, mille ülesandeks oli Eesti kultuurielu juhtimimine.

Eesti NSV kultuuriministrid
 Aleksander Ansberg, Eesti NSV kultuuriminister 17. aprill 1953 – 19. aprill 1963
 Albert Laus, Eesti NSV kultuuriminister 19. aprill 1963 – 8. juuni 1973
 Juhan-Kaspar Jürna, Eesti NSV kultuuriminister 8. juuni 1973 – 23. november 1978
 Johannes Lott, Eesti NSV kultuuriminister 23. november 1978 – 14. juuli 1988
 Jaak Kaarma, Eesti NSV kultuuriminister 21. detsember 1988 – 3. aprill 1990

Ajalugu
Kultuuriministeeriumi moodustamine
Eesti NSV Kultuuriministeerium moodustati 1953. aastal läbi viidud NSV Liidu ja Eesti NSV riiklike asutuste reorganiseerimise käigus senise Eesti NSV kultuurielu juhtimist teostanud erinevate asutuste liitmise teel, selle ajani kureeris Eesti NSV kultuurielu Eesti NSV Ministrite Nõukogu Kunstide Valitsus.

Eest NSV Kultuuriministeerium moodustati Eesti NSV Kunstide Valitsuse (mille juhataja oli Johannes Semper 1941–1948 ja juhataja asetäitja August Alle), Eesti NSV Kinematograafia Ministeeriumi, Raadioinformatsiooni Komitee, Kultuurihariduslike Asutuste Komitee, Polügraafiatööstuse, Kirjastuste ja Raamatukaubanduse Valitsuse, Vabariiklik Tööjõureservide Valitsuse liitmise tulemusel. Senised iseseisvad asutused allutati ministeeriumile peavalitstuste ja valitsustena.

1953. aastal vastavalt Eesti NSV Ülemnõukogu seadlusele – liiduvabariikide ministeeriumite ümberkujundamise kohta moodustatud KM koosseisus olid:
ministeeriumi juhtkond
<tr valign=top><td>
Kunstide Peavalitsus
Kultuurihariduslike Asutuste Peavalitsus
Raadioinformatsiooni Peavalitsus
Kutsehariduse Peavalitsus
Kinematograafia Peavalitsus
Kirjastuse ja Polügraafiatööstuse Peavalitsus
Raamatukaubanduse Peavalitsus
Kapitaalehituse Peavalitsus
Varustus-Turustuse Peavalitsus
<td>
Kõrgemate koolide ja kesk-eriõppeasutuste osakond
Tootmise-tehniline osakond
Finantsosakond
<td>
Mälestusmärkide Kaitse Inspektsioon 
Kaadriosakond
I osakond
Keskraamatupidamine
Kantselei
Administratiiv-majandusosakond
1954. aasta detsembris aga viidi läbi juba uus reorganiseerimine, ministeeriumi koosseisust iseseisvusid taas Kõrgema Hariduse Ministeerium ja Tööjõureservide Peavalitsus ning moodustati KM 4 peavalitsust, 3 valitsust ja 15 osakonda.

1957. aastal eraldati ministeeriumist Raadioinformatsiooni Peavalitsus, Kinematograafia Komitee, Tallinna Televisioon ja ringhääling ning 1963. aastal moodustati Välismaaga Kultuuriliste Sidemete Pidamise Komitee.

1959. aastaks oli ministeeriumis: ministeeriumi juhtkond
<tr valign=top><td>
Kirjastuste ja Polügraafiatööstuse Peavalitsus
Kinematograafia Peavalitsus
Varustuse-Turustuse Peavalitsus
Raamatukaubanduse Peavalitsus
<td>
Kaadri- ja õppeasutuste osakond
Kultuurihariduslike Asutuste Valitsus
Kunstide Valitsus
<td>
Kapitaalehituse osakond
Finantsosakond
Plaaniosakond
Keskraamatupidamine
Administratiiv-majandusosakondRita Peirumaa, Hruštšovi "sula" ja muudatused ENSV kunstipoliitikas ja -elus 1950. aastate teisel poolel lk 25, Tartu Ülikooli Filosoofiateaduskond Ajaloo osakond Kunstiajaloo õppetool, Tartu 2004

1. jaanuarist 1990 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeritava Eesti NSV Riiklik Kultuurikomitee baasil, Eesti NSV KultuuriministeeriumEesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi  21.12.1989 seadlus Eesti NSV riigivalitsemise keskorganite süsteemi ümberkujundamise kohta.

Viited

Eesti NSV Kultuuriministeerium
Kategooria:Kultuuriministeerium
Kultuuriministeerium