Maria-Kristiina Lotman

Maria-Kristiina Lotman (sündinud 28. septembril 1974) on eesti klassikaline filoloog ja tõlkija. 

Haridus
Ta on lõpetanud 1997. aastal Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia bakalaureuseõppe ja 1999. aastal magistriõppe. 2003. aastal sai ta doktorikraadi klassikalises filoloogias väitekirjaga "Jambiline trimeeter: värsisüsteemid, meetrum, rütm, semantika". Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks on värsiõpetus, eelkõige antiikvärss ja eesti värss tüpoloogilisest vaatenurgast ning värsisemantika. 

Töökäik
Aastatel 1997–2000 töötas Maria-Kristiina Lotman Tartu Karlova Gümnaasiumis ladina keele õpetajana. 2000. aastast töötas Tartu Ülikoolis lektorina, 2008. aastast oli ta Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakonna dotsent ning 2021. aastast on ta TÜ maailma keelte ja kultuuride instituudi klassikalise filoloogia kaasprofessor.

Maria-Kristiina Lotman oli värsiteadusliku veebikeskkonna "Eesti värss" toimetaja ning kuulus humanitaarteadusliku veebiajakirja Studia Humaniora Tartuensia toimetuskolleegiumisse.Studia Humaniora Tartuensia − Editorial Team (vaadatud 05.11.2024)

Tunnustus

 2024 Tartu Ülikooli medal

 2025 Eesti kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali 2024. aasta artikli kategooria laureaat koos Rebekka Lotmaniga artikliga „Riim eesti poeetilises kultuuris. Teooriad ja praktikad“ (Keel ja Kirjandus, 2024, 7)

Tõlkeid
 Juri Lotman, "Hirm ja segadus" (üks tõlkijaist), 2007
 Gaius Suetonius Tranquillus, "Keisrite elulood" (koos Kai Tafenauga). Tänapäev, 2009
 "Jalutuskäigud Lotmaniga" (üks tõlkijaist), 2010
 Gaius Sallustius Crispus, "Catilina vandenõu" (koos Kai Tafenauga). Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2011
 Mihhail Lotman, "Struktuur ja vabadus. I: semiootika vaatevinklist. I.I, Tartu-Moskva koolkond: tekstist semiosfäärini" (üks tõlkijaist), 2012
 Mihhail Lotman, "Pistriku talvekarje" (luuletõlked koos Mihhail Lotmaniga), 2005, 2013
 Martin Opitz, "Raamat saksa luulekunstist" (koos Kai Tafenauga), 2016
 "Juri Lotmani autoportreed" (üks tõlkijaist), 2016
 "Roomlaste teod" (üks tõlkijaist), LR 38-40/2019
 Titus Livius, "Linna asutamisest alates" (koos Kai Tafenauga), 2018
 Jossif Brodski, "Atlantise lähistel", 2018
 Mihhail Gasparov, Kapitooliumi emahunt. Rooma enne keisreid", 2020
 "Kõige kaunimad ehted: lapsed antiikkirjanduses" (üks tõlkijaist), 2021
 Ferdinand Addis, "Rooma: igavene linn" (koos Lauri Saaberiga), 2022
 "Vestlused Lotmaniga" (üks tõlkijaist), 2022

Teoseid
 "Ladina keel. Grammatika", 2001
 "Jambiline trimeeter: värsisüsteemid, meetrum, rütm, semantika", 2003

Isiklikku
Maria-Kristiina Lotman on Juri Lotmani lapselaps – Mihhail Lotmani ja Piret Lotmani tütar. Rebekka Lotman on tema õde.

Viited

 Välislingid 
Maria-Kristiina Lotman Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakonna kodulehel

Kategooria:Eesti klassikalised filoloogid
Kategooria:Eesti tõlkijad
Kategooria:Eesti õpetajad
Kategooria:Tartu Ülikooli õppejõud
Kategooria:Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Kategooria:Sündinud 1974