Viigimari

pisi|püsti|Pooltoored viigimarjad puul
pisi|Valminud viigid

Viigimari ehk viik on hariliku viigipuu vili.

 Botaaniline iseloomustus 
Viigipuu väiksed ühe- või kahesugulised õied on koondunud omapärastesse kotjatesse õisikutesse. Õisikutest arenevad söödavad liitvilikonnad ehk viigid ehk nn viigimarjad. Viigid on ümara, pirni- või sibulakujulised, 2,5–10 cm pikkused, värvus varieerub kollakasrohelisest kuni vaskpunase või tumepurpurjani. Viigimarja nahk on õhuke ja pehme, viljaliha on kahvatukollane, merevaigukollane, roosakas, punane või purpurjas, valminult mahlane ja magus. Seemned on erineva suurusega, ühes marjas võib neid olla 30–1600.

 Suurimad tootjad 
2012. aastal toodeti maailmas kokku 1,09 miljonit tonni viigimarju, istandike kogupindala oli 380,2 tuhat hektarit. Viimase 40 aasta jooksul pole tootmismahud märkimisväärselt muutunud.
+Suurimad tootjad 2012. aastal Riik Toodang, tonnides Osakaal,%    274 535  25,1   171 062  15,6   110 058  10,1   102 694  9,3   78 000*  7,1   41 224  3,8   35 072  3,2   28 010  2,6   25 000  2,3   24 900  2,3 Maailm kokku 1 093 189 100* – FAO hinnang

 Kasutamine 
pisi|püsti|Läbilõige viigist
pisi|Kuivatatud viigimarjad

Värskeid viigimarju tarbitakse peamiselt nende kasvupiirkonnas, sest valminuna on nad väga õrnad ja ei talu eriti transportimist. Toiduainetetööstuses viljad kooritakse keetmisel, kuivas kliimas süüakse tavaliselt koos koorega. Toiduvalmistamisel viike veidi keedetakse või hautatakse ning kasutatakse seejärel mitmesuguste pagaritoodete valmistamisel või lisatakse jäätisele. Kodustes tingimustes säilitatakse viike suhkrusiirupis või tehakse sellest keedist, marmelaadi või pastilaad. Õrnade viikide transpordi lihtsustamiseks tehakse neist konserve või kuivatatakse. Madalakvaliteedilistest kuivatatud viikidest valmistatakse alkoholi või kasutatakse neid likööride ja tubakatoodete maitsestamisel.

 Värskete ja kuivatatud viigimarjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis 
Värskete ja kuivatatud viigimarjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis on toodud alljärgnevates tabelites:
+Toitained Toitaine Väärtus 100 g kohta Ühik Värsked Kuivatatud Vesi  79,11  30,05  g Kalorsus  74  249  kcal Valgud  0,75  3,30  g Lipiidid  0,30  0,93  g Tuhk  0,66  1,86  g Süsivesikud  19,18  63,87  g Suhkrud   47,92  g Glükoos   24,79  g Fruktoos   22,93  g Galaktoos   0,13  g Kiudained  2,90  9,80  g Tärklis   5,07  g+Toiteelemendid Toiteelement Väärtus 100 g kohta Ühik Värsked Kuivatatud Kaltsium (Ca)  35  162  mg Raud (Fe)  0,37  2,03  mg Magneesium (Mg)  17  68  mg Fosfor (P)  14  67  mg Kaalium (K)  232  680  mg Naatrium (Na)  1,0  10  mg Tsink (Zn)  0,15  0,55  mg Vask (Cu)  0,07  0,29  mg Mangaan (Mn)  0,13  0,51  mg Seleen (Se)  0,20  0,60  μg(1 g = 1000 mg; 1 mg = 1000 μg)
+Vitamiinid Vitamiin Väärtus 100 g kohta Ühik Värsked Kuivatatud C  2,0  1,20  mg B1  0,06  0,09  mg B2  0,05  0,08  mg B3  0,40  0,62  mg B5  0,30  0,43  mg B6  0,11  0,11  mg B4  4,7  15,8  mg E  0,11  0,35  mg A  7  0  μg β-karoteen  85  6  μg K  4,7  15,6  μg Luteiin+zeaksantiin  9  32  μg Folaadid  6  9  μg+Aminohapped Aminohape Väärtus 100 g kohta Ühik Värsked Kuivatatud Aspartaamhape  0,176  0,645  g Proliin  0,049  0,610  g Glutamiinhape  0,072  0,295  g Alaniin  0,045  0,134  g Leutsiin  0,033  0,128  g Seriin  0,037  0,128  g Valiin  0,028  0,122  g Glütsiin  0,025  0,108  g Isoleutsiin  0,023  0,089  g Lüsiin  0,030  0,088  g Treoniin  0,024  0,085  g Arginiin  0,017  0,077  g Fenüülalaniin  0,018  0,076  g

 Viited 

 Välislingid 

Magusad viigid väärivad maitsmist

Kategooria:Puuviljad