Karl von Mensenkampff

Karl August von Mensenkampff (9. juuni (vkj 28. mai) 1870 Tarvastu – 5. veebruar 1939 Viljandi) oli baltisaksa põllumees ja mõisaomanik.

Elulugu
Karl August von Mensenkampff põlvnes baltisaksa aadliperekonnast. Ta sündis Tarvastu mõisniku Jakob (James) Moritz Justus von Mensenkampffi (1834−1913) vanema pojana.Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft. Teil Livland. Bd. I. Görlitz, 1929. Lk. 388. Õppis Viljandi maagümnaasiumis ja Riia linnagümnaasiumis.EAA, f. 1674, n. 2, s. 238. Pagineerimata. Seejärel astus Saksamaal Göttingeni ülikooli, kus tudeeris põllumajandust. 

1898. aastal võttis ta isalt Tarvastu mõisa majandamise üle.Sakala. 18. veebruar 1939. Nr 16. Lk 4. Ametlikult läks mõis tema kätte kingitusena alles 1905. aastal.Kinnistute register. Nr 86. Tarvastu. 1904. aastal ostis ta Holdre mõisa, mille ta aga juba 1909. aastal ära müüs.Kinnistute register. Nr 52. Holdre. 1911. aastal ostis ta Pahuvere mõisa, mis jäi tema kätte kuni maareformini.Kinnistute register. Nr 97. Pahuvere. 14. juulil 1918 toimunud maapäeval valiti ta Pärnu-Viljandi kreisisaadikuks.Postimees. 16. juuli 1918. Nr 112. Lk 3. Teenis Balti rügemendis. Pärast mõisate võõrandamist jäeti tema kätte Tarvastu mõisasüda kahe normaaltalu ulatuses. 1934. aastal määrati talle võõrandatud mõisa kompensatsiooniks ligi 63 000 krooni.Sakala, 24. oktoober 1934. Nr 124, Lk 2. Jäänukmõisa majandas ta kuni oma surmani, sealhulgas katsetades ebaõnnestunult karakullilammaste pidamist. Viimastel eluaastatel elas tagasitõmbunult, osaledes vaid kohalike baltisaksa seltside tegevuses. Haiguse tõttu viibis ta Viljandis ravil, kus ta surigi.Uus Eesti. 8. veebruar 1939. Nr 38. Lk 8. Ta maeti Mensenkampffide perekonnarahulasse Tarvastu mõisa kalmistul.

Karl von Mensenkampff põllumehena
Põllumehena oli Mensenkampff ettevõtlik. Ajalehes Sakala 1939. aastal ilmunud nekroloogis iseloomustati tema tegevust järgmiselt:

1931. aastal eraldas põllutööministeerium Mensenkampffile Tarvastus 32-hektarilise eriotstarbelise maalapi. Viimane pidi seal hakkama kasvatama heinaseemet. Ministeeriumi ajendas otsust langetama asjaolu, et Mensenkampffi peeti asjatundjaks.Sakala. 21. mai 1931. Nr 58. Lk 5.

Viljandi linnusepargi rippsild
pisi|Viljandi rippsild
1931. aastal kinkis ta varem Tarvastus asunud rippsilla portaalid ja kandetrossid Viljandi linnale. Sild seati juba samal aastal üles Viljandi lossimägedes ja on tänapäeval Viljandi rippsilla nime all tuntud kui üks Viljandi sümboleid.

Perekond
Karl von Mensenkampff oli kaks korda abielus. Esimest korda naitus ta 1901. aastal Viljandi mõisniku tütre vabapreili Alexandrine von Ungern-Sternbergiga (1878−1934), kuid see liit lahutati 1924. aastal. Juba samal aastal abiellus ta Anna Werpachowskaga (1894−1984).Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft. Teil Livland. Bd. I. Görlitz, 1929. Lk. 389. Kahest abielust oli tal kokku kolm poega ja kaks tütart. Perekonnaliini jätkas inseneriharidusega vanem poeg Kurt Justus von Mensenkampff (1902−2001), kelle järeltulijad elavad tänini Saksamaal.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd IV. Hamburg: 2014. Lk 301-3.

Sugupuu

Vaata ka
Mensenkampff

Viited

Kirjandus
Tarvastu mõisatöölised maast ilma. Endine mõisnik hakkab Tarvastus heinaseemet kasvatama. − Sakala. 21. mai 1931. Nr 58. Lk 5.
Wiljandi rippsilla annetaja suri. − Uus Eesti. 8. veebruar 1939. Nr 38. Lk 8.
Tarvastu K. Mensenkampff surnud. − Sakala. 18. veebruar 1939. Nr 16. Lk 4.
Tarvastu mõisnik sai mälestusmärgi. − Sakala. 8. oktoober 2005. Nr 195. Lk 12 .

Kategooria:Liivimaa aadlikud
Kategooria:Liivimaa mõisnikud
Kategooria:Balti Pataljoni koosseis
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Sündinud 1870
Kategooria:Surnud 1939