Mango

pisi|Terve mango ja pikilõige ilma seemneta
pisi|Õunakujuline mango tervena ja läbilõikes
pisi|'Gedong Gincu'
pisi|'Tommy Atkins'
pisi|'Banganpalli'
Mango on mangopuu (Mangifera) perekonda kuuluvate liikide vili. Teise käsitluse järgi peetakse mangodeks eelkõige india mangopuu (M. indica) viljasid.

 Kirjeldus 

Botaaniliselt on mango luuvili. Kujult võib ta olla ümmargune, muna- või silindrikujuline, sarnaneda neeru või sidruniga. Viljas on suur kiuline, munakujuline ja raskesti eraldatav seeme.

Vilja pikkus on 6–25 cm, mass mõnekümnest grammist 1,8–2,3 kilogrammini. Valminud vilja kest on nahkjas, vahajas, sile, suhteliselt paks ja selle värvus võib olla hele- kuni tumeroheline, kollane, kollakasoranž, punakasroosa või punane. Valminud viljad võivad olla kaetud punakate, kollakate või roheliste täpikestega. Mõnikord on viljadel tärpentini meenutav, teinekord meeldivalt aromaatne lõhn. Viljaliha on väga mahlane ja selle värvus varieerub helekollasest oranžini. Maitse meenutab virsikut ja võib olla väga magusast kuni poolhapuka või väga hapuni.

Vilja kesta ja seemne massi osakaal on ligi 29% vilja kogumassist.

 Levik 

Mangopuud pärinevad Lõuna- ja Kagu-Aasiast, eelkõige India idaosast, Birmast ja Andamani saartelt. Mangosid kasvatatakse arvatavasti juba 4000 aastat. Ida-Aasiasse jõudis ta 5. ja 4. sajandi vahetusel eKr. 10. sajandil hakati teda kasvatama Ida-Aafrikas.

Ameerikasse jõudsid mangod 17. sajandil. Tollal ei olnud külmkappe ja sellepärast transporditi vilju marineerituna. Teisi vilju, eriti paprikat, marineeriti samuti ja 18. sajandil muutus sõna "mango" inglise keeles tegusõnaks, mis tähendas 'marineerima'.

Tänapäeval kasvatatakse india mangopuu kultivare troopilises ja lähistroopilises kliimavöötmes üle kogu maailma, kuid kõige rohkem ikkagi Indias. Maailma suuruselt teine mangokasvataja on Hiina.

Kuigi India on maailma kaugelt kõige suurem mangokasvataja, kuulub talle rahvusvahelisest mangokaubandusest kõigest 1%. India sööb oma mangod ise ära.

Euroopas kasvatatakse mangosid peamiselt Andaluusias, eriti Málaga provintsis. Hispaanias kasvatatakse mangosid veel Kanaari saartel.

Maailmas on aretatud üle tuhande mangosordi. Põhiliselt kasvatatakse neid võsudest. Mangode laialdasemat kasvatamist pärsib see, et nad ei kannata üldse külma. Sellepärast on mangode aretamise tähtis suund nende külmakindluse suurendamine. Esimesed edusammud selles osas tehti Kuubal. Aretatud on ka kääbus- ja poolkääbuspuid, mida kasvatatakse pottides, sageli ilupuuna.

 Evolutsioon 

Mango võib olla näide evolutsioonilise anakronismi kohta. Ta on kohastunud suhteks väljasurnud suurte imetajatega, kelleks võisid olla hiidlaisik või londiline gomfoteerium. Nähtavasti meelitas viljaliha ligi suuri loomi, kes vilja ühekorraga alla neelasid. Pärast seda, kui seeme looma kehast koos väljaheidetega väljus, idanes ta paremini. Tänapäeval ei ole olemas niisugusi loomi, kes mango alla neelata suudaksid seda tükeldamata. Mango võis areneda koos pleistotseeni megafaunaga. Sel juhul täidab mango samasugust ökoloogilist nišši kui avokaado, mille viljas on samuti suur seeme.

 Kasutamine 

Mangosid tarbitakse peamiselt värskelt, küpsena ja pooltoorelt. Neist valmistatakse salateid, mahla, marmelaadi, džemmi ja karrit. Tärkliserikkaid seemneid süüakse röstitult või keedetult, neist valmistatakse jahu ja tärklist ning neid kasutatakse loomasöödana. Kõhuvalu vältimiseks soovitatakse tundliku maoga inimestel pärast mango söömist paari tunni jooksul vältida alkoholi ja piima tarbimist.

 Värskete viljade toiteväärtus ja biokeemiline koostis 

+Toitained Toitaine  Väärtus100 g kohta Vesi  83,46 g Kalorsus  60 kcal Valgud  0,82 g Lipiidid  0,38 g Tuhk  0,36 g Süsivesikud  14,98 g Sahharoos  6,97 g Glükoos  2,01 g Fruktoos  4,68 g Kiudained  1,6 g

+Toiteelemendid Toiteelement  Väärtus100 g kohta Kaalium (K)  168,0 mg Fosfor (P)  14,0 mg Kaltsium (Ca)  11,0 mg Magneesium (Mg)  10,0 mg Naatrium (Na)  1,0 mg Raud (Fe)  0,16 mg Vask (Zn)  0,11 mg Tsink (Zn)  0,09 mg Mangaan (Mn)  0,06 mg Seleen (Se)  0,6 μg (1 g = 1000 mg; 1 mg = 1000 μg)

+Vitamiinid Vitamiin  Väärtus100 g kohta A  54,0 μg B1  28 μg B2  38 μg B3  669 μg B4  7,6 mg B5  197 μg B6  119 μg C  36,4 mg E  0,09 mg K  4,2 μg Luteiin+zeaksantiin  23,0 μg Folaadid  43 μg

+Aminohapped Aminohape  Väärtus100 g kohta Glutamiinhape  96 mg Alaniin  82 mg Aspartaamhape  68 mg Lüsiin  66 mg Leutsiin  50 mg Seriin  49 mg Valiin  42 mg Alaniin  40 mg Seriin  35 mg Glütsiin  34 mg Treoniin  31 mg Arginiin  31 mg

 Viited 

 Välislingid 

Mango (Mangifera indica L.)

Kategooria:Puuviljad