Lümandu mõis (Hageri)

Lümandu mõis (saksa keeles Limmat) on endine mõis Hageri kihelkonnas. Mõisa keskus asus Lümandu külas, mis jääb praegu Rapla maakonna Kohila valda.

 Ajalugu 
1549. aastal ostis Ewert Mecks Tallinna toomkapiitlilt Lümandu küla. Reinhold Anrepi lesk Gertrud Hastfer andis 1620. aastal Lümandu üle oma tütremehele Mathias Stackelbergile. 1660. aastal müüs kapten Georg Bernhard Howen mõisa Tallinna linnusekohtu assessorile Hermann Wöestmann`ile, kes 1666. aastal müüs Lümandu Tallinna bürgermeistrile Heinrich Tunderfeldile. Suure reduktsiooni ajal oli Lümandu mõis on reduktsioonist vabastatud. 

1706. aastal omandas mõisa Berend Johann Tunderfeldi poja pärijatelt, Stackelbergi Püssi-Pagari perekonnaharust Rootsi sõjaväelane (major) Carl Wilhelm Stackelberg (?–1711 Tobolsk), 1720. aastal Carl Wilhelm Stackelbergi uuesti Eestimaa maanõunik Adam Johann Uexkülliga abiellunud lesk Magdalena Elisabeth (sünd Essen) ja omanikud olid kahasse Adam Johann Uexküll naisega ja võõraspoeg Otto Magnus von Stackelberg. 1785. aastal müüdi kogu mõis brigadier vabahärra Carl Stackelbergile ja järgnevalt olid Lümandu mõisal ühised omanikud Sutlema mõisaga. 1846. aastal päris mõisad oberst Bengt Otto von Stackelberg (surnud 1845) otseste pärijate puudumisel tema venna Peter Gustavi pojad ning nende kokkuleppel sai Lümandu ja Sutlema mõisad Ernst Friedrich Eduard von Stackelberg (surnud 1885). 1883. aastal loovutas Eduard von Stackelberg Lümandu ja Sutlema mõisad oma venna Karl Otto von Stackelbergi pojale, Nikolai von Stackelbergile. 1902. aastal kinkis parun Nikolai von Stackelberg Lümandu ja Sutlema mõisad (1681 tessatiini) oma vennapojale Eduard von StackelbergileLümandu mõis (Hageri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis.

Lümandu mõis oli 1785. aastast Sutlema mõisa kõrvalmõis ning esinduslikult polnud mõisakompleks kunagi välja ehitatud. Peale tagasihoidliku peahoone teisi hooneid suurt ei olnudki (nüüdseks on kõik hävinud). Tiigist ja sealsetest allikatest algab Vasalemma jõgi. 

20. sajandi teisel kümnendil ostis mõisakoha koolmeister Mihkel Rõuk ja ehitas sinna esimese uhke hoone. Koolmeister Rõuk arendas Lümandu mõisas põllumajandust-aiandust, suurtes köetavates kasvuhoonetes valmisid isegi arbuusid ja melonidRaplamaa kaks Lümandu mõisa sarnanevad vaid nime poolest, Nädaline, nr. 76, 11 juuli 2009.

Viited

Välislingid
Lümandu mõisast Eesti mõisaportaalis

Kategooria:Eestimaa fideikomissmõisad
Kategooria:Harjumaa mõisad
Kategooria:Kohila vald
Kategooria:Hageri kihelkond
Kategooria:Stackelbergide mõisad