Ira Lember

Ira Lember (21. mai 1926Rein Veidemann "Ira Lemberi kaleidoskoop" Postimees, 19.05.2006 – 1. august 2025) oli eesti kirjanik.

Elulugu
Ira Lember sündis Tallinnas raamatupidaja tütrena. Ta õppis Prantsuse Lütseumis (1933–1940) ja Tallinna 4. Keskkoolis/Gümnaasiumis (1940–1944). Hiljem töö kõrvalt õppis ta aastatel 1957–1958 Tallinna Kooperatiivkaubanduse Tehnikumis ning sai kaubatundja kutse.

Ta töötas kokku 25 aastat Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariiklikus Liidus (ETKVL-is)."Optimismisüst" Õpetajate Leht, 15. september 2006

Alates 1974. aastast oli ta vabakutseline kirjanik, 1984. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. 

"Mina ja kirjanikuks – ei, sellest ei olnud ma kunagi unistanud," on ta ise oma noorpõlve tagasi vaadates öelnud.

Looming
Ira Lember tuli kirjandusse 1962. aastal noortelehes Säde avaldatud luuletustega. "Ira Lember (81)" EPL, 19. mai 2007 

Ta kirjutas arvukalt proosateoseid: diloogia "Jannu" (1969) ja "Koolipoiss Jannu" (1981), "Peeter ja vanaisa" (1977), "Peaasi, et pahandusi ei tuleks" (1981) jne. Ehkki Lemberit tuntakse eelkõige lastekirjanikuna, on ta kirjutanud ka üle 30 täiskasvanutele mõeldud raamatu, sealhulgas 29 romaani. 2010. aastal ilmunud "Katariina portree" oli tema 56. raamat. 

Ira Lemberi lasteraamatuid ilmestab humoristlik, kohati ka lihtsustatud ja didaktiline lähenemine ainele. Teisalt on ta käsitlenud ka raskemaid teemasid: tema raamat "Neljateistkümnes neljapäev" (1995) räägib lastekodupoisi saatusest ja romaan "Näitleja vastu tahtmist" ühe juudi poisi varjamisest Saksa okupatsiooni ajal."Külla tuleb kirjanik Ira Lember" Tartu Lutsu-nimeline raamatukogu, 20.11.2002 

Lember on kirjutanud ka kuuldemänge ja nukunäidendeid ning tekste telesaatesarjale "Jänkupoisi lood". 

Tema värsse on viisistanud heliloojad Raimond Lätte, Felix Mandre, Uno Naissoo ja Ülo Vinter. 

2006. aastal ilmus tema autobiograafiline romaan "Kuldne kaleidoskoop".

Teoseid
<tr valign=top><td>
 1969 "Jannu"
 1976 „Kurnoss” 
 1977 "Peeter ja vanaisa"
 1981 "Peaasi et pahandusi ei tuleks"
 1981 "Koolipoiss Jannu"
 1983 "Ülesküntud liivakast"
 1986 "Tädi Fantaasia"
 1992 "Pott peas"
 1994 "Koerapolka"
 1994 "Fantastiline tüdruk" (noorsooraamat)
 1994 "Juba tornid paistavad" (romaan)
 1995 "Kaks õde" (noorsooraamat)
 1995 „Näitleja vastu tahtmist” 
 1997 "Fantastiline poiss" (noorsooraamat)
 1998 "Kaardimajake" (romaan)
 1998 „Musta kaarna küüsis”
<td>
 1998 „Väike Fee” 
 2000 „Kevadromanss” (romaan)
 2001 „Isehakanud detektiivid”
 2001 „Vanaema kuldsõrmus” 
 2003 „Silmapaistev tegelane” 
 2004 „Daamide valss” (novellikogu)
 2004 "Kummuli kuu" (romaan)
 2005 "Must ratsanik" (romaan)
 2006 „Võrukaelad” 
 2006 „Kuldne kaleidoskoop” (mälestused) 
 2007 „Kohvik pärnade all” (romaan)
 2008 "Ööviiulid" (romaan)
 2009 "Päevalilled" (romaan)
 2009 "Tuulehobune" 
 2010 "Jannupoiss"
 2010 "Katariina portree" (romaan)
<td>
 2011 "Sügiscapriccio" (romaan)
 2011 "Nõiajaht koolis" 
 2013 "Õde Veera" (romaan)
 2014 "Villa järve ääres" (romaan)
 2015 "Pärandus" (romaan)
 2016 "Hea kasvatusega mees" (romaan)
 2017 "Lavale sündinud" (romaan)
 2017 "Elukutse ohver" (romaan)
 2018 "Vale nimega mees" (romaan) 
 2020 "Tütarlaps maalilt" (romaan)
 2021 "Teine viiul" (romaan)
 2022 "Päikesepoiss" (romaan) 
 2023 "Peen perekond" (romaan)
 2024 “Valged klaarid“ (romaan)

Ira Lember on Erika Esopiga kahasse kirjutanud neli romaani Artur Erichi pseudonüümi all. Pärast Erika Esopi surma 1999. aastal jätkas Ira Lember sama romaanitsükli kirjutamist üksi.

Tunnustus
 1996 – Nukitsa konkurss, 3. koht ("Fantastiline tüdruk") 
 2000 – Nukitsa konkurss, 1. koht ("Musta kaarna küüsis") 
 2002 – Nukitsa konkurss, 2. koht ("Isehakanud detektiivid")  
 2014 – Ira Lemberi nimeline pink Nõmmel Kitsarööpa tee ääres
 2016 – Tallinna linna teenetemärk 
 2017 – Valgetähe V klassi teenetemärk 

 Isiklikku 
Iral olid õed Leena ja Veera ning vend Boris. Tema poeg on Tõnu Lember.

Ira Lemberi isa onutütar oli Erika Esopi ema.

Ira Lemberist kolm aastat vanem õde Veera elas USA-s Illinois' osariigis, kuhu ta jõudis sõjapõgenikuna. Ira külastas Veerat esimest korda 1974. aastal. Nõukogude ajal käis ta turistina ka Süürias.

Viited

 Välislingid 
 "Ira Lember (81)" Eesti Päevaleht, 19. mai 2007
 "Optimismisüst" Õpetajate Leht, 15. september 2006
 Rein Veidemann "Ira Lemberi kaleidoskoop" Postimees, 19. mai 2006
 "Külla tuleb kirjanik Ira Lember" Tartu Lutsu-nimeline raamatukogu, 20. november 2002
 Merike Kask "Reaalne ja müstiline" Vali Uudised, 30. oktoober 1998, nr 84, lk 1


Kategooria:Eesti lastekirjanikud
Kategooria:Eesti kirjanikud
Kategooria:Tallinna Kristiine Gümnaasiumi vilistlased
Kategooria:Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Rahumäe kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1926
Kategooria:Surnud 2025