Viru-Nigula kihelkond

Viru-Nigula kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Maholm, lühend VNg) on ajalooline kihelkond ajaloolisel Virumaal ja Viru/Rakvere kreisis Eestimaa kubermangus. Kihelkonna saksakeelne nimi Maholm on tuletatud vanast Mahu kihelkonna nimest.

Kihelkond asutati 1220. aastatel Mahu kihelkonna põhjal ja selle aladele, mis oli osa ajaloolisest Virumaast.

 Piirkonna ajalugu 
Viru-Nigula piirkonnas on ka Kunda kultuuri leiukoht Lammasmägi.

Kihelkond piirnes idas Lüganuse ja läänes Haljala ning Rakvere kihelkonnaga.

Kihelkonna aladest jääb umbes kolmveerand (koos keskusega) nüüdisaegse Lääne-Virumaa aladele ja veerand Ida-Virumaa aladele.
pisi|Maarja kabeli varemed (juuli 2011),  Viru-Nigula alevikus
Viru-Nigula kihelkonna territooriumi loodeosa moodustab Lääne-Virumaa koosseisu kuuluva Viru-Nigula valla, lääneosa Selja mõisa ümbrus ulatub ka endise Haljala kihelkonna maadele. Kihelkonna loodepiiril asub Kunda linn. Endise kihelkonna edelaosas, Ulvi mõisa piirkonda ulatub Vinni vald oma idapoolse territooriumiga. Kihelkonna lääneserv koos Andja mõisa piirkonnaga kuulub tänapäeval Rakvere valda.
pisi|Eestimaa kubermangu Rakvere kreis. Liivimaa atlas (1798)
Viru-Nigula kihelkonna idapoolsed alad kuuluvad tänapäeval Ida-Virumaa koosseisu: põhjapoolsemad alad Kalvi, Koogu ja Aseri piirkonnad kuuluvad Aseri valda, moodustades viimase tuumiku; lõunapoolsed alad aga Sonda ümbruses endisesse Sonda valda. Viru-Nigula kihelkonna idapiiril asub Kiviõli linn.

Viru-Nigula kihelkond kandis algselt ka Mahu ehk Maumi kirikukihelkonna nime, seda nimetust kandis Virumaal see osa, mis asetses Räpäläst ida pool ja Lemmust ning Pudivirust põhja pool, ulatudes välja Soome laheni. Muistne Mahu kihelkond oli suurem hilisemast Viru-Nigula kirikukihelkonnast. 12. sajandi vallutuseelne Virumaa koosnes viiest kihelkonnast: Rebala, Mahu, Askele, Alutaguse ja Lemmu.

Liivi sõja ajal 1658. aastal rüüstas Vene tsaari Aleksei Mihhailovitši sõjavägi Viru-Nigulat, põletades ühtlasi ka tema kivist kiriku ja kirikumõisa.

 Viru-Nigula kihelkonna mõisad 
Viru-Nigula kihelkonnas paiknes 18 mõisat – 1 kirikumõis, 10 rüütlimõisast peamõisat koos 6 kõrvalmõisaga ning 1 poolmõis. Sellele lisandus 9 karjamõisat.

 Viru-Nigula kihelkonna vallad 
pisi|Eestimaa kubermangu vallad, 1892
Viru-Nigula kihelkonna vallad alates aastast 1866:
Aseri vald (1866–1891)

Kalvi vald (1866–1917)
Kunda vald (1866–1891)
Kunda-Malla vald (1891–1917)
Malla vald (1866–1891)
Pada vald (1866–1917)
Samma vald (1866–1891)
Ulvi vald (1866–1891)
Unukse vald (1866–1891)
Varudi vald (1866–1891)
Vasta vald (1866–1891)
Kihelkonnakool
Viru-Nigula kihelkonnakool
Pikaristi kihelkonnakool

 Viited 

 Kirjandus 

Hilda Kõrge. Ajalooline traditsioon Viru-Nigula kihelkonnast 1931. a. Eesti Kirjandusmuuseum. 2004.

 Välislingid 
Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
Maakond: Viru, Kihelkond: Viru-Nigula, Eesti ala mõisate register
Kategooria:Virumaa kihelkonnad