Wikimedia Foundation

pisi|Wikimedia projektide logod
Wikimedia Foundation ehk Wikimedia Sihtasutus (WMF) on Ameerika Ühendriikide mittetulundusühendus, mille peakorter asub San Franciscos California osariigis ning mis on rajatud 2003. aastal Florida osariigi seaduste alusel, kus organisatsioon algselt paiknes.

WMF haldab mitut veebipõhist koostööprojekti, mis põhinevad vikidel. Nende seas on Vikipeedia, Vikisõnastik, Vikitsitaadid, Vikiõpikud, Vikitekstid, Wikimedia Commons, Wikispecies, Wikinews, Vikiülikool, Wikidata, Wikivoyage, Wikimedia Incubator ja Meta-Wiki. Suurim neist, Vikipeedia, on maailma kümne enim külastatud veebilehe seas. Samuti tegeleb organisatsioon MediaWiki tarkvara arendamisega, mida Wikimedia projektid kasutavad.

Sihtasutuse loomisest teatas ametlikult 20. juunil 2003 Jimmy Wales, üks Vikipeedia kaasasutajaist,Rupert Neate "Wikipedia founder Jimmy Wales goes bananas" The Daily Telegraph, 07.10.2008 (vaadatud 25.10.2009) "Entsüklopeedia tohutu fänkond hakkas Bomist sedavõrd kurnama, et hr Wales ja kaasasutaja Larry Sanger leiutasid uue radikaalse rahastusmudeli: heategevuse kaudu." kes juhtis varem Vikipeediat oma ettevõtte Bomis kaudu.Jimmy Wales "Wikipedia English mailing list message" 20.06.2003

2016. aasta algul töötas sihtasutuses umbes 300 inimest.Wikipedia turns 15-year-old, gets new source of cash Times of India/AP, 15. jaanuar 2015 2023. aasta oktoobris töötas WMFis üle 700 inimese. Peamiselt tegeleb WMF projektide tehnilise ja juriidilise külje ning rahastamisega, sekkudes sisusse ülimalt harva ja peamiselt üldise poliitika kujundamise kaudu. 

Alates 2026. aasta algusest on organisatsiooni tegevjuhiks Bernadette Meehan. WMFi nõukogu võib olla kuni 16-liikmeline ning seda juhib 2025. aastast Lorenzo Losa."Wikimedia Foundation Board Appoints Lorenzo Losa its first Chair-Elect" diff.wikimedia.org, 22. jaanuar 2025 

Organisatsiooni peakorter asub San Fransiscos One Sansome Street hoone 18. korrusel.Wikimedia Foundation/Administrative space Meta-Wiki (viimati vaadatud 4. jaanuaril 2025)

 Ajalugu 
Jimmy Wales ja Larry Sanger asutasid Vikipeedia 2001. aastal kõrvalprojektina Nupedia täiendamiseks. Algselt rahastas projekti Walesi ettevõte Bomis ja seda toimetas kiiresti kasvav vabatahtlike toimetajate kogukond. Varajane kogukond arutas ka erinevaid viise, kuidas toetada jooksvaid ülalpidamiskulusid. Üldiselt oldi sellel veebilehel reklaamide esitamise vastu ja nii tõusis esile heategevusfondi loomise idee. Tekkis ka küsimus, milline juriidiline üksus peaks projekti kaubamärki hoidma.

Wikimedia Foundation asutati St. Petersburgi linnas Floridas 20. juunil 2003. Sama aasta oktoobris viidi läbi väike rahakogumiskampaania serverite töös hoidmiseks. 2005. aastal andis USA WMFile maksuseadustiku jaotise 501(c)(3) alusel staatuse, mis muutis sellele tehtud annetused tulumaksuvabaks.Charity Navigator Charity Navigator IRS (Forms 990) Tab (veebiarhiivis) (viimati vaadatud 31. jaanuaril 2016) 

pisi|Video "Inside Wikimedia" ("Wikimedia seestpoolt") 2008. aastal
14. septembril 2004 esitas sihtasutus USA Patendikaebuste nõukogule (Board of Patent Appeals and Interferences) taotluse Wikipedia nime kaubamärgiks kinnitamiseks. Märk sai registreerimisstaatuse 10. jaanuaril 2006. 16. detsembril 2004 andis kaubamärgile kaitse ka Jaapan ja 20. jaanuaril 2005 Euroopa Liit.

11. detsembril 2006 teatas sihtasutuse juhatus, et WMFist ei saa liikmesorganisatsiooni, nagu algselt kavandati. Plaani ei rakendatud, kuna ei suudetud täita Florida seadusandluse registreerimisnõudeid. Põhikirja muudeti ja eemaldati sealt kõik viited liikmeõigustele ja -tegevusele.

2007. aastal otsustas WMF kolida oma peakorteri Floridast San Francisco lahe piirkonda. Koha valimisel toodi välja järgmised põhjused: lähedus sarnaselt mõtlevatele organisatsioonidele ja potentsiaalsetele partneritele; suurem talentide kogum ning odavamad ja mugavamad rahvusvahelised reisiühendused. 31. jaanuariks 2008 koliti sihtasutus San Franciscos Stillmani tänaval asuvasse peakorterisse. Hiljem kolis see New Montgomery Streetile (kus paikneti 2009–2017) ja seejärel One Montgomery Towerisse (2017–2024). Alates 2024. aasta oktoobrist on kontor One Sansome Street hoones.
pisi|Wikimedia Enterprise
25. oktoobril 2021 käivitas sihtasutus ärilise Wikimedia sisu edastamise teenuse Wikimedia Enterprise, mis on suunatud rühmadele, kes soovivad kasutada suuremahulisi rakendusliideseid, alustades Big Tech ettevõtetest. 2022. aasta juunis kuulutati Google ja Internet Archive teenuse esimesteks klientideks, kuigi teenuse eest maksab ainult Google. Samas teates märgiti fookuse nihutamist sarnaste andmevajadustega väiksematele ettevõtetele.

 Kaubamärk 
Wikimedia Foundationi asutas Jimmy Wales 2003. aastal eesmärgiga luua sõltumatu heategevuslik organisatsioon, mis haldaks domeene ja kaubamärke ning võimaldaks Vikipeediat ja selle sõsarprojekte rahastada mittetulunduslikult. Nime "Wikimedia", mis on wiki ja meedia ühend, pakkus välja Ameerika autor Sheldon Rampton 2003. aasta märtsis ingliskeelse Vikipeedia meililistis. Sihtasutuse missiooniks on haridusalaste teadmiste kogumine ja levitamine avatud juurdepääsu litsentsi alusel.

Pärast WMFi asutamist viidi kõik Vikipeediaga seotud intellektuaalomandi õigused ja domeeninimed sihtasutuse haldusse. Praegu omab WMF domeeninimesid ja haldab enamikku Wikimedia liikumise veebilehekülgi. WMF on domeeni wikipedia.org ning kaubamärgi omanik ja vikiplatvormi operaator. WMF juhib selliseid projekte nagu Vikiõpikud, Wikidata, Vikisõnastik ja Wikimedia Commons; kogub raha, jagab toetusi, kontrollib servereid, arendab ja juurutab tarkvara ning toetab Wikimedia projekte, sealhulgas ingliskeelset Vikipeediat. Samuti tegeleb ta poliitilise huvikaitsega seoses autoriõiguste ja ajakirjandusvabadusega.

 Projektid ja tegevused 

Lisaks mitmekeelsele üldentsüklopeediale Vikipeediale (inglise keeles Wikipedia) majandab sihtasutus mitmekeelset sõnastikku ja tesaurust Wiktionary, tsitaadientsüklopeediat Wikiquote, igas keeles lähtetekstide andmebaasi Wikisource ja õpilastele suunatud e-raamatute kogu (milles on õpikud ja autoriõiguseta annoteeritud raamatud) Wikibooks.

Allnäidatud alguspäevadel käivitati järgnevate sisuprojektide ametlikud domeenid ning tööd alustasid beetaversioonid; esialgseid testiversioone teistes domeenides ei ole arvestatud.

LogoNimiVeebiaadressAlgusKirjeldus30pxVikipeediawikipedia.org15. jaanuar 2001Veebientsüklopeedia, milles on 2024. aasta detsembri seisuga 340 keeleversiooni kokku üle 64 miljoni artikliga.List_of_Wikipedias Meta-Wiki (vaadatud 13. detsembril 2024)30pxVikisõnastikwiktionary.org12. detsember 2002Sõnastik, mis kataloogib tähendusi, sünonüüme, etümoloogiaid ja tõlkeid.30pxVikiõpikudwikibooks.org10. juuli 2003Vabalt saadavate õpikute ja õppematerjalide kogu.30pxVikitsitaadidwikiquote.org10. juuli 2003Mitmel viisil struktureeritud tsitaadikogu.30pxVikitekstidwikisource.org23. november 2003Projekt, mis avaldab ja tõlgib mitmesuguseid vabakasutuses lähtetekste, sealhulgas avalikus omandis olevaid tekste.30pxWikimedia Commonscommons.wikimedia.org7. september 2004Vabakasutuslitsentsi alusel avaldatud multimeedia (piltide, heli- ja videosalvestiste) andmebaas, milles on 2024. aasta detsembri seisuga üle 110 miljoni meediafaili. 30pxWikispeciesspecies.wikimedia.org13. september 2004Loomade, taimede, seente, bakterite, arhede, protistide ja kõigi teiste eluvormide liikide andmestiku kataloog. 30pxWikinewswikinews.org8. november 2004Uudistekanal, mis koondab paljude maade kodanikuajakirjandust. 30pxVikiülikoolwikiversity.org15. august 2006Haridus- ja uurimismaterjalid. 30pxWikivoyagewikivoyage.org10. detsember 2006 (Wikimedia projektina 15. jaanuar 2013)Reisijuht, mis kasvas välja portaalist Wikitravel ja liitus Wikimedia alla 2012. aasta lõpus 30pxWikidatawikidata.org30. oktoober 2012Vikipeedia ja sõsarprojektide ühine andmepank, mille eesmärk on koondada eri keeleversioonides ja vikiprojektides kasutatavad andmed struktureeritud ja masinloetavate linkandmetena 30px Wikifunctionswikifunctions.org26. juuli 2023Alamprogrammide kogu.

9. novembril 2001 loodi ka Meta-Wiki (meta.wikimedia.org), kuhu koondatakse Wikimedia projektide koordineerimisega seotud teavet. Samuti on wikimedia.org domeeni all mitmeid teisi vikisi. Näiteks loodi 13. jaanuaril 2006 Test Wiki (test.wikipedia.org), kus katsetatakse MediaWiki tarkvara värskeimat versiooni, ja 27. oktoobril 2009 loodi Wikimedia Outreach (outreach.wikimedia.org), mis koondab materjale Wikimedia projektide teavitustööks. Eraldi viki on ka Wikimania konverentside tarbeks (wikimania.wikimedia.org).

Uute projektide algatamiseks uutes keeltes loodi 2. juunil 2006 Wikimedia Incubator.incubator.wikimedia.org Näiteks asub inkubaatoris liivikeelne Vikipeedia.Liivikeelne Vikipeedia Wikimedia Incubator

MediaWiki tarkvarale on eraldi viki aadressil mediawiki.org. Samuti on Wikitech viki (wikitech.wikimedia.org), kus hoiustatakse tehnilist dokumentatsiooni.

Ainus suletud ja kustutatud vikiprojekt on 11. septembril 2001 toimunud terrorirünnakute järel loodud mälestusviki "September 11 Memorial wiki". Samas on loodud ka vikisid, mida enam ei kasutata nagu Wikimedia Usability Initiative vikiusability.wikimedia.org ja strateegiline planeerimistöö tarbeks Wikimedia Strategic planning vikistrategy.wikimedia.org.

 Haruorganisatsioonid 
pisi|left|Wikimedia kohalikud haruorganisatsioonid (chapter; sinisega) ja kasutajarühmad (user groups; rohelisega)
Wikimedia haruorganisatsioonid on iseseisvad ja ametlikult tunnustatud üksused, mis aitavad kaasa Wikimedia liikumise eesmärkide saavutamisele. WMF tunnustab ametlikult kolme tüüpi haruorganisatsioone: eri riikide kohalikud haruorganisatsioonid (chapter), temaatilised organisatsioonid ja kasutajarühmad (user groups). Need organisatsioonid tegelevad näiteks teavitustegevuse ja suhtekorraldusega ning korraldavad piirkondlikke konverentse, kirjutamismaratone, häkatone ning seisavad hea kohaliku huvikaitse eest ja arendavad koostööd mäluasutustega.
pisi|Wikimedia Eesti logo
Wikimedia haruorganisatsioonid (chapters) ja temaatilised organisatsioonid on mittetulundusühingud, mis on pälvinud WMFilt ametliku tunnustuse, kuid on sihtasutusest sõltumatud ning neil puudub õiguslik kontroll ja vastutus Wikimedia projektide ja nende sisu üle. WMF tunnustab neid ametlikult oma haruorganisatsioonina, kui selle on kinnitanud WMFi nõukogu, mille otsused põhinevad Wikimedia kogukonna liikmetest koosneva Affiliations Committee (AffCom) soovitustel. Eestis on Wikimedia haruorganisatsiooniks 2010. aastal asutatud MTÜ Wikimedia Eesti.

WMF alustas haruorganisatsioonide ametlikku tunnustamist 2004. aastal. Tunnustamisprotsessi täiendas WMF 2012. aastal, luues temaatiliste organisatsioonide ja kasutajarühmade tunnustamise korra.

 Konverentsid ja üritused 

 Wikimania 
pisi|vasakul|Eestlased 2024. aasta Wikimania konverentsil Poolas
Wikimania on 2005. aastal alguse saanud iga-aastane ülemaailmne vikipedistide ja Wikimedia projektides osalejate konverents. Esimene Wikimania peeti Saksamaal Frankfurdis 2005. aastal. Wikimaniat korraldab korralduskomitee, mida tavaliselt toetab konverentsi toimumiskoha kohalik haruorganisatsioon (chapter) kohalike asutuste (nt raamatukogud või ülikoolid) ja WMFi toetusel. Wikimaniat on peetud sellistes linnades nagu Cambridge (2006), Taipei (2007), Aleksandria (2008), Buenos Aires (2009), Gdańsk (2010), Haifa (2011), Washington (2012), Hongkong (2013), London (2014), México (2015), Esino Lario (2016), Montréal (2017), Kaplinn (2018) ja Stockholm (2019). 2020. aasta konverents, mis pidi toimuma Bangkokis, jäi koroonapandeemia tõttu ära ning 2021. ja 2022. aasta konverents toimus veebi vahendusel virtuaalsete ettekannete sarjana. Kohapealne konverents peeti taas 2023. aastal Singapuris, kus partnerorganisatsioonina liitus UNESCO. 2024. aastal peeti konverents Katowice linnas Poolas ja 2025. aastal Nairobis Keenias. 2026. aastal toimub Wikimania Pariisis Prantsusmaal ja 2027. aastal Santiagos Tšiilis.
pisi|Wikimedia Hackathonil osalejad 2024. aastal Tallinnas

 Wikimedia Hackathon 
Wikimedia Hackathon on iga-aastane üritus, mis toob kokku ülemaailmse Wikimedia tehnoloogiakogukonna esindajaid, et luua kontakte, pidada tehnilisi arutelusid, arendada olemasolevaid projekte ja algatada uusi ideid. Esimene iseseisev häkaton toimus 2009. aastal Berliinis. 2024. aastal toimus Wikimedia Hackathon Tallinnas.

 Piirkondlikud ja valdkonnapõhised Vikipeedia konverentsid 
WMF kaasrahastab mitmeid piirkondlikke vikikonverentse. Alates 2012. aastast toimub iga-aastane Wikimedia CEE (Central and Eastern Europe) võrgustiku kohtumine. Võrgustiku liikmed on kohtunud Kesk- ja Ida-Euroopa eri riikides. 2015. aastal toimus konverents Eestis, Voorel.

Wikimedia Summit (varem tuntud kui Wikimedia Conference) oli iga-aastane Wikimedia haruorganisatsioonide, Wikimedia Sihtasutuse ja teiste liikumisgruppide, nagu Affiliation Committee, esindajate kohtumine. Esimene kokkusaamine toimus 2008. aastal Nijmegenis Hollandis ning hiljem on seda peetud igal aastal Berliinis. Alates 2019. aastast kannab see nime Wikimedia Summit. 

EduWiki Conference toimub iga-aastaselt maailma eri riikides. Seda korraldab Wikipedia & Education User Group koos asukohamaa ja WMFiga. Konverentsil kohtuvad Wikimedia haridusvaldkonnas tegutsevad organisatsioonid, töötajad ja vabatahtlikud. 

GLAM Wiki konverents on rahvusvaheline konverents, mis toob kokku kultuuripärandi spetsialistid (GLAM – galeriid, raamatukogud, arhiivid, muuseumid). 

Suuremad kokkusaamised on veel näiteks Wiki Indaba, mis toob kokku Aafrika vikipediste, WikiConference North America, mis toob kokku Põhja-Ameerika vikipediste ja ESEAP Conference, mis toob kokku Kagu-Aasia ja Okeaania vikipediste.

 Tehniline infrastruktuur 
Erinevate Wikimedia projektide haldamiseks kasutab WMF tehnilist infrastruktuuri. Serverid asuvad Ashburnis Virginias ja Carrolltonis Texases. Ka Amsterdamis on puhverservereid, mida haldab Kennisnet. 2014 avati puhverserverid San Franciscos, 2017 Singapuris, 2022 Marseilles ja 2024 São Paulos.Data centers Wikitech

2014. aasta juuli seisuga töötas Wikimedia projektide heaks umbes 900 serverit.Wikimedia Foundation 2014–15 Annual Plan, Seite 12. 2008. aastal lülitati kõik serverid üle versioonile Ubuntu 8.04 LTS Server Edition. Aastast 2019 kasutatakse tarkvarana Debiani.Debian Wikitech

 Rahastus 
pisi|400px| Wikimedia Foundationi tulud, kulud ja aastalõpu netovara (USA dollarites), 2003–2025Roheline: tulud (v.a otseannetused sihtkapitalile)Punane: kulud (sh WMFi maksed sihtkapitali)Must: netovara (v.a sihtkapital) 
Wikimedia Foundation rahastab end peamiselt avalike annetuste kaudu, mida kogutakse läbi e-posti kampaaniate ja iga-aastaste annetuskutsete, samuti toetuste kaudu, mida annavad erinevad tehnoloogiaettevõtted ja heategevusorganisatsioonid. Wikimedia Sihtkapitali kampaaniates kutsutakse annetajaid üles jätma Wikimedia liikumisele raha oma testamendi kaudu.

Heategevusorganisatsioonina on WMF vabastatud USA föderaalsest ja osariigi tulumaksust. WMF ei ole erafond ja sellesse tehtud sissemaksed kvalifitseeruvad maksudest mahaarvatavateks heategevuslikeks annetusteks. 

Sihtasutus suurendab oma tulusid föderaalsete toetuste, sponsorluse, teenuste ja kaubamärgi turustamise kaudu. Wikimedia OAI-PMH (Open Archives Initiative) on värskendusvoo teenus, mis oli suunatud peamiselt otsingumootoritele ja andmete hulgianalüüsile, oli mitu aastat sihtasutuse tuluallikas. DBpediale (sõnast Data Base) anti juurdepääs sellele kanalile tasuta.Bizer, C (September 2009), Web Semantics: Science, Services and Agents on the World Wide Web, vol. 7, lk 154–165 2021. aastal käivitati WMFi tütarettevõttena andmevoogude ja sisuteenuste laiendatud versioon Wikimedia Enterprise.

Juulis 2014 teatas WMF, et võtab annetusi vastu vastu ka Bitcoinides. 2021. aastal moodustasid krüptovaluutad vaid 0,08% kõigist annetustest ja 1. mail 2022 lõpetas sihtasutus pärast Wikimedia kogukonna hääletust krüptorahas annetuste vastuvõtmise.

WMFi netovara oli esimese eelarveaasta lõpus 2004. aasta 30. juunil 57 000 dollarit. 2014. aasta keskpaigaks oli see kasvanud 53,5 miljonile dollarile ja 2021. aasta juuni lõpuks juba 231 miljonile dollarile. Samal aastal teatas sihtasutus plaanidest käivitada Wikimedia Enterprise, et võimaldada suurtel organisatsioonidel maksta suuremahulise juurdepääsu eest muidu piiratud kiirusega rakendusliidestele.

Sihtasutus annetas 2020. aastal huvikaitse fondile Tides Advocacy 4,5 miljonit dollarit, et luua "Knowledge Equity Fund". Selle eesmärk on toetada organisatsioone, mida Wikimedia tavapärased stipendiumid ei hõlma, kuid mis tegelevad rassilise ebavõrdsuse vähendamisega toetades vabadele teadmusressurssidele juurdepääsul ja nendesse panustamist.

pisi|400px|Annetuste jaotus kontinentide lõikes 2023–24 aruande põhjal
Eelarveaastal 2023–2024 koguti annetusi 170,5 miljonit dollarit. Kontinentide lõikes korjati 62% annetustest Põhja-Ameerikast (106,5 miljonit dollarit) ja 29% Euroopast (49,4 miljonit dollarit). Mõnes Euroopa riigis korjavad Wikimedia Foundationi asemel annetusi selle kohalikud haruorganisatsioonid, kes kasutavad seda kohaliku tegevuse edendamiseks ning suunavad osa rahast edasi WMFile.

 Wikimedia Sihtkapital 
2016. aasta jaanuaris teatas WMF sihtkapitali loomisest. Wikimedia Endowment (Sihtkapital) asutati Tides Foundationi annetajate nõustatava fondina eesmärgiga koguda järgmise 10 aasta jooksul 100 miljonit dollarit. Craig Newmark oli üks esimestest annetajatest, andes sihtkapitalile 1 miljon dollarit. Peter Baldwin ja Lisbet Rausing Arcadia Fundist annetasid 2017. aastal 5 miljonit dollarit.

2018. aastal laekus sihtkapitalile suuremaid annetusi Amazonilt ja Facebookilt (mõlemad 1 miljon dollarit) ning George Soroselt (2 miljonit dollarit). 2019. aastal annetati 2 miljonit dollarit Google'ilt, 3,5 miljonit dollarit taas Baldwinilt ja Rausingilt, Craig Newmarkilt veel 2,5 miljonit dollarit, ja veel 1 miljon dollarit Amazonilt 2019. aasta oktoobris ja uuesti 2020. aasta septembris. 

2021. aasta septembris teatas WMF, et juunis jõudis Wikimedia sihtkapital 100 miljoni dollarini ning seda viis aastat enne plaanitud tähtaega. 2024. aasta jaanuaris teatati, et sihtkapitali väärtus oli 140 miljonit dollarit.

Wikimedia Foundation tagab oma sõltumatuse, küsides rahalisi toetusi paljudelt annetajatelt peamiselt Põhja-Ameerikas ja Euroopas ning jätab endale õiguse keelduda teatud annetustest, et jääda vabaks igasugusest mõjust. Suurimad annetajad on olnud näiteks Amazon, Google, Arcadia Fund, George Soros, Facebook jt.

 Juhtimine 
pisi|Katherine Maher 2017. aastal õnnitlemas eestikeelset Vikipeediat selle 15. sünnipäeva puhul
 Tegevjuhid 
Alates juunist 2006 on tegevjuhiks olnud kuus inimest:
 Brad Patrick (2006–2007)
 Sue Gardner (2007–2014)
 Lila Tretikov (2014–2016)
 Katherine Maher (2016–2021)
 Maryana Iskander (2022–2026)
 Bernadette Meehan (2026–...)

 Nõukogu 
Järelevalvet sihtasutuse tegevuse üle teostab nõukogu. Asutamisnõukogu oli kolmeliikmeline, millele lisandus kaks kogukonna valitud liiget. Alates 2008. aastast koosnes see kümnest liikmest:

 kolm liiget valis välja kogukond, mis hõlmab kõiki erinevaid Wikimedia projekte;
 kaks liiget valisid Wikimedia haruorganisatsioonid;
 neli juhatuse määratud liiget; 
 üks asutajakoht, mis on reserveeritud Jimmy Walesile. 
2016. aasta 15. jaanuaril kuulusid nõukokku Patricio Lorente, Alice Wiegand, Kelly Battles, Frieda Brioschi, Arnnon Geshuri, Dariusz Jemielniak, Guy Kawasaki, Denny Vrandečić ja Jimmy Wales.Board of Trustees, Wikimedia Foundation, vaadatud 15. jaanuaril 2016

Aja jooksul on nõukogu suurus ja valikuprotsesside üksikasjad muutunud. 2020. aasta seisuga võib nõukogus olla kuni 16 liiget: 

 kaheksa kohta, mis pärinevad laiemast Wikimedia kogukonnast (haruorganisatsioonid ja vabatahtlike kogukond);
 seitse juhatuse määratud liiget; 
 üks asutajakoht on reserveeritud Jimmy Walesile.

2024. aasta jaanuari seisuga kuulus nõukogusse kuus kogukonna ja haruorganisatsioonide valitud liiget (Shani Evenstein Sigalov, Dariusz Jemielniak, Rosie Stephenson-Goodknight, Victoria Doronina, Mike Peel ja Lorenzo Losa); viis nõukogu määratud liiget (McKinsey & Company direktor Raju Narisetti, Bahreini inimõiguste aktivist ja blogija Esra'a Al Shafei, tehnoloogiaametnik Luis Bitencourt-Emilio, Nataliia Tymkiv ja finantsekspert Kathy Collins); ja Jimmy Wales. Nõukogu juhtis Nataliia Tymkiv ning aseesimeesteks olid Al Shafei ja Sigalov.

 Töötajaskond 
pisi|Wikimedia Foundationi peakontor asus One Montgomery Toweri 16. korrusel alates 2017. aasta oktoobrist kuni 2024. aasta oktoobrini
Seisuga 23. oktoober 2023 töötas WMFis üle 700 inimese.

2021. aasta septembris nimetati tegevjuhiks Maryana Iskander, kes asus ametisse 2022. aasta jaanuaris. 2026. aasta jaanuaris võttis organisatsiooni tegevjuhi rolli üle Bernadette Meehan."Wikimedia Foundation appoints Bernadette Meehan as Chief Executive Officer" wikimediafoundation.org, 9. detsember 2025

Organisatsiooni peakorter asub San Fransiscos One Sansome Street hoones, kus renditakse 242 m² kontoripinda. Samas töötab peakorteris ainult väike osa töötajaskonnast ning umbes pooled töötajatest elavad väljaspool Ameerika Ühendriike."Wikimedia Foundation: remote-first and global community of staff" Wikimedia Diff, 17. veebruar 2023

 Organisatsiooni struktuur 
2024. aasta augusti seisuga on organisatsioonis järgmised osakonnad: 

 Tegevjuhi büroo: toetab tegevjuhi tööd.
 Arendusosakond: vastutab raha kogumise, strateegiliste partnersuhete arendamise ja toetuste andmise programmide eest.
 Kommunikatsiooniosakond: vastutab Wikimedia kaubamärgi arendamise, turunduse, sotsiaalmeedia, avalike suhete ja ülemaailmse teadlikkuse tõstmise eest.
 Rahanduse ja halduse osakond: tegeleb rahaliste vahendite ja ressursside vastutustundliku haldamisega.
 Juriidiline osakond: osutab vastupanu valitsuse järelevalvele ja tsensuurile, kaitseb vabatahtlike kogukondi, tegeleb huvikaitsega ja soodustab poliitilist arutelu.
 Toote ja tehnoloogia osakond: loob, täiustab ja hooldab Wikimedia veebilehtede infrastruktuuri.
 Talendi ja kultuuri osakond: viib läbi värbamist ja koolitusi.

 Vaata ka 
 Wikimedia Eesti

Viited

 Välislingid 
 Koduleht