Ak Džol

Ak Džol Rahvapartei (ka Ak-Žol; Ak Zhol; 'Helge Tee'; kirgiisi Ак Жол элдик партиясы) oli Kõrgõzstani partei. Tegemist oli Kõrgõzstani presidendi Kurmanbek Bakijevi algatatud erakonnaga, mille sihiks oli luua endale liitlane järgmistel valimistel. Sisuliselt kujunes erakond Bakijevi võimuvahendiks parlamendis.

Erakond sai 2007. aasta valimistel peaaegu 47% häältest ja parlamendis 71 kohta (90-st). Aastatel 2007–2010 oli erakonnal parlamendis kvalifitseeritud häälteenamus ja Kõrgõzstani valitsusi moodustasid partei liikmed. Erakonda nähti peamiselt Bakijevi käepikendusena ja pärast presidendi kukutamist 2010. aastal saadeti erakond laiali.

pisi|Erakonna sisuline juht president Kurmanbek Bakijev (2009)

 Ideoloogia 
Erakonna sihiks oli Bakijevi sõnul kujuneda tööliste erakonnaks. Suurimaks sihiks oli ametlikult riigist välja juurida korruptsioon.

Vaatlejad nägid enne parlamendivalimisi Bakijevi-meelse erakonna asutamist sammuna üheparteisüsteemi kehtestamise suunas.

 Ajalugu 
Ak Džoli asutamiskongress toimus 15. oktoobril 2007 Biškekis. Erakonna esimeheks valiti Kõrgõzstani president Kurmanbek Bakijev. Erakonna põhikirja ja sihtideks said suuresti presidendi programmilistel kõnedel ning nägemusel põhinev tegevuskava. Erakonna juhatusse valiti üle 30 inimese, sealhulgas Alişer Sabirov, Mamıtbay Salımbekov, Çolponkul Arabayev, Almaz Abıkeyev ja Altay Borubayev. Erakonna aseesimeheks sai Avtandil Arabayev.

pisi|2007. aasta parlamendi valimistulemused, mille võitis Ak Džol

Opositsiooni esindajad protestisid, et president ei tohiks olla ühe erakonna liige, sest see annab erakonnale eelise. Sellele lisaks keelas Kõrgõzstani põhiseadus presidendil olla erakonna esimees. Seetõttu loobus president ametlikult esimehe ametist pärast erakonna registreerimist, kuid jätkas selle sisulise juhina.

Nädal pärast erakonna asutamist, 22. oktoobril, otsustas president parlamendi laiali saata ja kuulutada välja uued valimised. Detsembris toimunud parlamendivalimistel sai partei 46,9% häältest. 21. oktoobril toimunud referendum muutis valimissüsteemi proportsionaalseks. Kuna valimistel ei saanud suurim opositsioonierakond Ata-Meken kokku Oši linnas 0,5% häältest (valimiskünnis nõudis vähemalt 0,5% igas piirkonnas), jagati 8,3% häältest võitnud erakonna kohad laiali ja Ak Džol sai kokku 71 kohta 90-st.

Erakonna võit valimistel andis Bakijevile kontrolli parlamendi üle ja võimaluse oma võimu riigis tugevdada. Parlamendi IV koosseisu esimeheks valiti Ak Džoli erakonnast Adaxan Madumarov, parlament valis ka erakonna liikme, kirgiisi keelt mitte valdava Igor Tšudinovi, uueks peaministriks. Järgnevatel aastatel domineeris erakond Kõrgõzstani poliitikas ja meedias. 2009. aasta presidendivalimistel täheldas OSCE, et Ak Džolil oli opositsioonierakondadega võrreldes ebaproportsionaalselt palju tähelepanu ja võimu. Pärast Tšudinovi tagasiastumist 2009. aastal tuli ka järgnev peaminister Daniyar Üsönov Ak Džoli erakonnast.

2010. aasta puhkenud Kõrgõzstani revolutsiooni tõttu pages Bakijev 16. aprillil riigist. Mitmeid Bakijevi lähikondlasi rünnati. Ak Džoli erakond saadeti pärast revolutsiooni laiali.

 Viited 

Kategooria:Kõrgõzstani parteid