Käina kihelkond

Käina kihelkond (lühend Käi; saksa keeles Kirchspiel Keinis, varem ka Keina kihelkond) oli kihelkond Läänemaa koosseisu kuulunud Hiiumaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis, Kassaril ning väiksematel saartel.

 Piirkonna ajalugu 
pisi|Haapsalu kreis, Eestimaa kubermangus. Liivimaa atlas (1798)
Kihelkond moodustati arvatavasti 13. sajandil Saare-Lääne piiskopkonnale kuulunud Hiiumaa kaguosa baasil. Põhjapoolsetest aladest moodustati 1627 Reigi ja lõunapoolsetest aladest Emmaste kihelkond 1866.Emmaste

 Käina kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes kuus mõisat: üks kirikumõis, kaks rüütlimõisast peamõisat koos kahe kõrvalmõisaga ja üks karjamõis:Käina kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 17. mai 2012)
Käina kirikumõis (Pastorat Keinis)
Aadma (Ahdma), Vaemla kõrvalmõis
Orjaku (Orjak), Emmaste kõrvalmõis
Putkaste (Putkas) rüütlimõis
Vaemla (Waimel) rüütlimõis
Orjaku-Kuriste poolmõis (Orjack-Kurrist), eraldati Orjaku mõisast.Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool

 Käina kihelkonna vallad 
Aadma vald (1866–1893)
Kassari vald (1866–1893)
Käina vald (1866–1950)
Putkaste vald (1866–1893)
Vaemla vald (1866–1893)Käina kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv

 Kirikud ja kogudused 
 Käina kirik
 Käina Martini kogudus
 Kuriste kirik

 Käina kihelkonna pärand 
Eesti Rahva Muuseumi esimene kogumismatk Käina kihelkonda toimus 1912. aastal. 2009. aasta seisuga on muuseumi kogudes Käina kihelkonnast esemeid 433, fotosid üle 470, välitöödel kogutud teatmematerjali 22, jooniseid 97.Käina kihelkond Eesti Rahva Muuseum

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Kihelkonna ala kattub umbkaudu endise Käina valla alaga.

 Viited 

 Välislingid 
Käina kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Kategooria:Läänemaa kihelkonnad