Jüri Martin

Jüri Martin (29. september 1940 – 21. jaanuar 2025)Suri akadeemik Jüri Martin Novaator, 21. jaanuar 2025. oli eesti bioloog (lihhenoloog), poliitik ja teaduse populariseerijaMargus Maidla. Mees sambla sees: akadeemik Jüri Martin. - Teaduste Akadeemia - Eesti kollektiivne aju. Tallinn, 2014, lk 261–269, Eesti Teaduste Akadeemia liige (1990).

Elukäik
pisi|Jüri Martin 2014. aastal. Jaan Künnapi foto
Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 21. Keskkooli ning 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (kus õppis algul matemaatika-loodusteaduskonnas, hiljem bioloogia-geograafiateaduskonnas). Oli aspirantuuris NSV Liidu Teaduste Akadeemia Uurali Filiaali Taimede ja Loomade Ökoloogia Instituudis, kaitses samas bioloogiakandidaadi väitekirja "Samblikusünuuside dünaamika Polaar-Uurali jääliustike moreenidel" (1968) ja bioloogiadoktori väitekirja "Samblikusünuuside biokeemiline roll ekstremaalsetes keskkonnatingimustes" (1988).Eesti Teaduste Akadeemia aastaraamat. Faktid ja arvud XXVI (53) 2020. Tallinn, 2021, lk 88

1969. aastal asus tööle Tallinna Botaanikaaeda, kus töötas algul vanemteaduri, seejärel teadussekretäri, teadusdirektori ja aastatel 1978‒1988 direktorina. 1994‒2000 oli ta Rahvusvahelise Keskkonnabioloogia Keskuse direktor. Aastatel 1997‒2020 oli Euroakadeemia rektor, 2008‒2020 samas professor.

Tema juhendamisel on kaitstud üks doktori- ja 12 kandidaadiväitekirja. Ta oli külalisteadlane mitmes USA ülikoolis.

1970. aastatel ja 1980. aastate alguses oli ta sage esineja lastele mõeldud loodusteemalistes tele- ja raadiosaadetes.

Ta oli MTÜ Eesti Euroinfo Ühingu juhatuse, Maailma Metsade Monitooringu Foorumi, Rahvusvahelise Lihhenoloogia Assotsiatsiooni ning Academia Ecologica Universalis liige, 1997. aastast kaaspresident.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Jüri Martin 1990. aastal ökoloogia alal. Ta kuulus akadeemias bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda. Oli Eesti Teaduste Akadeemia polaaruuringute komisjoni liige.Jüri Martin Teaduste Akadeemia kodulehel

Teadustöö
Jüri Martini teadustöö põhisuunad olid üldine ökoloogia, biogeokeemia, samblike ökoloogia, keskkonna- ja looduskaitse. Ta uuris samblike sünuuside dünaamikat polaaraladel, ökosüsteemide antropotolerantsust, maastikke ja mikrokliimat. Tähtsaimaks uurimissuunaks kujunes õhu kaudu levivate saasteainete mõju taimestikule, eriti metsadele, ning biokeemiline monitooring: väävli, raskmetallide ja radionukliidide bioakumulatsioon Eestis, Arktikas, Uurali tööstuspiirkondades, Euraasia vulkaaniliselt aktiivsetel aladel ning USA rahvusparkides. Ta osales kümnetel ekspeditsioonidel Kaukasuses, Polaar-Uuralis, Lääne- ja Lõuna Siberis, Kaug-Idas, Antarktikas, Alaskal, Kreekas, Keenias, Seišellidel, Madagaskaril, Sri Lankas, Indias, Malediividel, Pennsylvanias, Great Smoky Mountainsi Rahvuspargis USAs jm. 

Martin on mitme monograafia autor või kaasautor ning enam kui 80 teadusartikli autor. 

Poliitiline tegevus
Jüri Martin oli endise erakonna Eesti Rohelised esimees aastatel 1995–1998.

4. veebruarist 2003 oli ta IX Riigikogu liige. Ta sai Riigikokku Toomas Vareki asendusliikmena.https://www.riigiteataja.ee/akt/252653

Tunnustus
 1986 – Karl Ernst von Baeri medal
 1988 – UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" (MAB) medal
 1990 – Eesti Teaduste Akadeemia liige ökoloogia alal 
 1990 – Suur looduskaitsemärk
 1998 – H. Fordi Euroopa looduskaitse preemia
 2005 – rahvusvaheline Sokratese auhind
 2006 – United Europe Award
 2008 – Viini Rahvusvahelise Ülikooli auprofessor
 2009 ‒ Kuninganna Victoria medal
 2012 ‒ Leibnizi medal
 2014 – Viimsi valla aukodanik

Viited

Välislingid

 Jüri Martin Teaduste Akadeemia kodulehel
 Jüri Martin Alpiklubi Firn

Kategooria:Eesti lihhenoloogid
Kategooria:Eesti alpinistid
Kategooria:Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Kategooria:Eesti Teaduste Akadeemia liikmed
Kategooria:Eesti Rooma Klubi liikmed
Kategooria:IX Riigikogu liikmed
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1940
Kategooria:Surnud 2025