Rootsi asehaldur Tallinnas

Rootsi asehaldur Tallinnas oli Rootsi kuninga asemik ja valitseja Tallinna linnas Rootsi valitsusperioodil.
pisi|Rootsi Idaprovintsid Läänemere idaosas ja Rzeczpospolitale jäänud valdused Liivimaal ja vasallriik Kuramaal

Rootsi kuninga Eestimaa/Tallinna asehalduri residentsiks kohandati Toompea ordulinnus, kus asus ka Toompea Väikese linnuse linnusepealik. 
Aastatel 1561–1710, kuulus Tallinn iseseisva haldusterritooriumina Rootsi kuningriigi, Rootsi Eestimaa hertsogkonda  ja Läänemereprovintside Eestimaa (kindral)kubermangu, mida valitses aastatel 1561–1674 Eestimaal kuberner ja aastatel 1674–1710 kindralkuberner.

Rootsi võimu kehtestamisega Eestimaal 1561. aastal, mil Harjumaa, Virumaa ja Järvamaa aadlikud (4. juuni) ning Tallinna linn (6. juuni) andsid end vabatahtlikult Rootsi krooni alla, määrati esimeseks Rootsi kuninga asehalduriks Tallinna linnas vabahärra Lars Ivarsson Fleming  ja Eestimaa asehalduriks ning Rootsi kuninga asemikuks Klas Horn.

Varasel Rootsi ajal, kuni 17. sajandi I veerandini, oli Rootsi valitseja kohapealse esindaja ametinimetus asehaldur (saksa keeles Statthalter, rootsi keeles ståthållare).

 Aastatel 1561–1562 oli Rootsi asehaldur Tallinnas Lars Ivarsson Fleming.
 Aastatel 1565–1568 oli Tallinna asehaldur Henrik Klasson Horn.
 Aastatel 1568–1570 oli  Tallinna ja Eestimaa asehalduriks Gabriel Kristiernsson Oxenstierna.
 Aastal 1570 oli Tallinna linnuse  asehaldur Hans Björnsson Lejon
 Aastast 1575 oli Tallinna asehaldur teist korda Henrik Klasson Horn.
 Aastatel 1576–1577 oli Tallinna linnuse ja lääni asehaldur Hans Eriksson.
 Aastast 1578 oli Tallinna linnuse ja lääni asehaldur (StatthalterStackelberg, Otto Magnus von,  Tiesenhausen, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, Estland, Bd. 1: Görlitz, 1930, lk 414) Johan Berendes
 Aastatel 1578–1579, 1582–1583 ja 1592–1600 oli Tallinna  ja Eestimaa asehaldur Göran Boije.
 Aastal 1579 oli Tallinna linnuse ja lääni asehaldur Hendrik Abel von Minden.
 Aastatel  1580–1581 oli Tallinna  ja Eestimaa asehaldur Svante Stålarm.
 Aastatel 1582–1583 ja 1592–1600 oli Tallinna  ja Eestimaa asehaldur Göran Boije.
 Aastatel 1585–1588 oli Tallinna ja Eestimaa asehaldur Gustaf Gabrielsson Oxenstierna.
 Aastatel 1588–1590 oli Tallinna ja Eestimaa asehaldur Gustaf Banér.
 Aastatel 1590–1592 oli Tallinna ja Eestimaa asehaldur Erik Gabrielsson Oxenstierna.
 Aastatel 1592–1600 oli Tallinna  ja Eestimaa asehaldur Göran Boije
 Aastatel 1602–1603 Tallinna asehaldur  Anders Lennartsson
Aastal 1605 oli asehaldur TallinnasAnders Anton von Stiernman: Swea och Götha Höfdinga-Minne. 2, Stockholm 1835, lk.381 Peder Nilsson
Aastatel 18. september 1605–1608 oli Tallinna asehaldur Axel Nilsson Ryning  (1552–1620)
Aastal 1609Gabriel Anrep, Svenska adelns ättar-taflor / Afdelning 1. Abrahamsson - Granfelt /, Svenska adelns ättar-taflor. STOCKHOLM, 1858-1864. P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare oli asehaldur TallinnasKinnistute register Eesti Rahvusarhiivis, Käravete mõis (Ambla khk) Nils Hansson Bagge ja 1614 Tallinna linnusepealikAdliga ätten BAGGHUFVUD (von Baggo) (von Bagowut) nr 755. Nils Hansson, Slottslofven på Reval 1614, www.adelsvapen.com)
 Aastatel 1611–1617 oli Tallinna ja Eestimaa asehaldur Gabriel Bengtsson Oxenstierna.
1616, Claes Claesson Uggla asehaldur TallinnasClaes Claesson Uggla, Slottsloven på Narva 1610. Ståthållare på Reval 1616. Död 1624, Uggla nr 100www.adelsvapen.com
Aastatel 1620–1633 oli Tallinna asehaldurStackelberg, Otto Magnus von, Ewert von Bremen, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, lk.6 Ewert von Bremen ja kuningliku Tallinna linnusekohtu president
 Aastatel 1628–1642 oli Tallinna linnuse, Tallinna ja Eestimaa asehaldurStackelberg, Otto Magnus von, Üxküll. Scheidingid Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust, 1930, lk.483 Philipp von Scheiding.
Aastal 1633, Magnus von Nieroth, Väätsa mõisnik, asehaldur TallinnasMagnus Nieroth, till Waetz i Turgels socken och Konofer i Merjama socken, båda i Estland. Ståthållare på Wittensten 1631 och på Reval 1633-06-26. Landshövding i Keksholms län 1637-03-27. Död 1641, www.adelsvapen.com
Aastal 1636, Jakob Claesson Uggla, asehaldur Tallinnas (Ståthållare på Reval)Jakob Claesson Uggla, Ståthållare på Reval 1636. Slottshauptman på Nöteborg 1638-01-26. Landshövding i Nylands län 1442. Död 1654. Uggla nr 100, www.adelsvapen.com
 Aastatel 1644–1645 oli  Tallinna asehaldur Ewert von Bremen
Aastal 1645 oli Tallinna asehaldur Michael von GrassNr. 139 Grass, J.F. Hartknoch, Nordische Miscellaneen, Volumes 15-17, 1788 ja 1464Michael Gottlieb Grass, Tallinna asehaldur, Tallinna Linnusekohtu president. Daatum 24.04.1646, EAA.858 Eestimaa ülemmaakohus,  Rahvusarhiiv Tallinna Linnusekohtu president
 Aastatel 1646–1652 oli Tallinna ja Eestimaa kubernerErik Oxenstierna elulugu (1888) Nordisk familjebok, lk. 528 (rootsi keeles) Erik Oxenstierna.
 Aastatel 1652–1659 oli Tallinna asehaldur Wilhelm Ulrich (Tallinna asehaldurina oli ta kuberneri puudumisel ka Eestimaa kuberneri ametis aastail 1653, 1655 ja 1656–1659)
Aastatel  1659–1670 oli Tallinna asehaldur Philipp von Krusenstiern (1597/98–1676)
Aastal 1670 oli Tallinna asehaldur ClaesVon Köhler nr 167, www.adelsvapen.com/Nikolaus von Köhler Damier, P. E. & Ando Pajus, 2007. Eestimaa rüütelkonna vapiraamat. Tänapäev, lk 83
Aastatel 1673 15. sept. – 1679 oli Tallinna asehaldur Jakob Staël von Holstein  (1628–1679)
 Aastatel 1673–1685 oli Tallinna asehaldur vabahärra Johan Christopher von Scheiding (1634–1685).
 Aastast 1675– oli Tallinna asehaldur Axel Rose  (1624–1679)
Aastatel  1685–1690Marten Seppel, Aadel ei või türanniseerida talupoegi nii nagu tahab”. Mõisnike omavoli küsimus Liivi- ja Eestimaal, Ajalooline Ajakiri, 2010, 1 (131), lk 19 oli Tallinna asehaldur Adolf Tungel (ca 1640–1688)Adolf Tungel, till Ånsta i Skepptuna socken och Åvasta i Frösunda socken Född omkr. 1640 Ståthållare i Reval (?). Död 1688, www.adelsvapen.com ja  Tallinna lossikohtu president
Aastatel  1690–1700 oli Tallinna asehaldur Matthias von Porten  (1642–1718/20)
Aastatel 1707–1710 oli Tallinna asehaldur Dietrich Friedrich von Patkul.

Venemaa keisririigis 1775. aastast sisse seatud uue halduskorralduse seaduse aluselПолное собрание законов Российской Империи. Собрание Первое. Том XXI. 1781 - 1783 гг., стр. 967 moodustati Tallinna kubermangu asemele 1783. aastal Tallinna asehaldurkond, mille valitsejaks olid Liivi- ja Eestimaa kindralkubernerid: 1783–1792, riigikrahv George Browne ja 1792–1798, vürst Nikolai Repnin. Asehalduskorra periood lõppes Venemaa keisrinna Katariina II surma (1796) järel, kui Venemaa keiser Paul I ukaasiga 26. veebruarist 1797 taastati asehalduskorraeelne halduskord ja taastati Eestimaa kubermang.

 Vaata ka 
Taani kuninga asehaldur,  Eestimaa hertsogkonnas
Rootsi Eestimaa kubernerid 1561–1674 ja Rootsi Eestimaa kindralkubernerid 1674–1710

 Viited 

Kategooria:Tallinna ajalugu
Kategooria:Rootsi valitsusaeg Eestis