Martna kihelkond

Martna kihelkond (lühend Mar; saksa keeles Kirchspiel Martens) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

 Piirkonna ajalugu 
pisi|Haapsalu kreis Eestimaa kubermangus. Liivimaa atlas (1798)
Omaette kirikukihelkonnaks sai Martna arvatavasti 13. sajandil. Varem kuulusid selle alad tõenäoliselt Ridala muinaskihelkonna idaossa.Martna kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 29. veebruar 2012)  13. sajandil aga eraldus kirikukihelkonnana,  Martna kirikut on kirjalikes allikates esimest korda mainutud juba 13. sajandi lõpul. Koha praegune nimi tuleneb Püha Martini kiriku nimest, paiga vana nimi on olnud Ummern. Martna kihelkond on teada aastast 1234. Kirikut on esmamainitud 1298. aastal, kui orduvägi selle purustas. Nüüdne Püha Martini kirik ehitati 1500. aastal.Eduard Samuel Linnu mälestused 5. Eesti Kirik, 8. veebruar 2006.

 Martna kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes 18 mõisat: 1 kirikumõis, 9 rüütlimõisast peamõisat koos 6 kõrvalmõisaga ning 2 poolmõisat. Eelnevale lisaks ka üks karjamõis.
Martna kirikumõis (Pastorat Martens)
Ehmja (Echmes) rüütlimõis
Enivere (Sternberg) poolmõis, 1868. aastani rüütlimõis
Haeska (Hasik) rüütlimõis
Jõesse (Jesse), Võnnu kõrvalmõis
Keskvere (Keskfer) rüütlimõis
Kurevere (Kurrefer, Kurefer), Väike-Rõude kõrvalmõis
Laiküla (Layküll) poolmõis, 1872. aastani rüütlimõis
Libumäe (Libbomäggi), Väike-Rõude kõrvalmõis, jagatud hiljem taludeks
Maalse (Maals), Ehmja poolmõis, eraldati Ehmja mõisast 1850. aastal
Niinja (Niens), Suure-Lähtru kõrvalmõis
Patsu (Patz), Liivi kõrvalmõis
Putkaste (Putkas) rüütlimõis
Rannamõisa (Vogelsang) rüütlimõis
Suure-Lähtru (Groß-Lechtigall) rüütlimõis
Suure-Rõude (Groß-Ruhde) rüütlimõis
Väike-Lähtru (Klein-Lechtigall) rüütlimõis
Väike-Rõude (Klein-Ruhde) rüütlimõis
Soomõisa poolmõis (Moorhof).Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool

 Martna kihelkonna vallad 
Ehmja vald (1866–1890)
Enivere vald (1866–1890)
Haeska vald (1866–1893)
Keskvere vald (1866–1890)
Laiküla vald (1866–1890)
Lähtru vald (1866–1917)
Maalse vald (1866–1878)
Martna vald (= Kuluse vald) (1866–1917)
Ohtla vald (1866–1890)
Putkaste vald (1866–1890)
Rannamõisa vald (1866–1890)
Rõude vald (1890–1896)
Suure-Rõude vald (1866–1890)
Väike-Lähtru vald (1866–1890)
Väike-Rõude vald (1866–1890)Martna kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv

 Martna kihelkonna pärand 
Eesti Rahva Muuseum alustas kihelkonnast pärimuse kogumist 1913. aastal. Esimeste kogujate päevikutest ilmneb, et vanavara leidus vähe, eriti rannaäärsed külad olid tühjad. Kokku on Eesti Rahva Muuseumi esemekogus Martna kihelkonnast 345 eset, 27 etnograafilist joonist, üle 300 foto, 18 etnograafilist kirjeldust, 12 matkapäevikut.Martna kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 29. veebruar 2012)

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Kihelkonna maad jäävad tänapäeval tervikuna Lääne maakonna aladele. 90% kihelkonna aladest kattub endise Martna vallaga, Matsalu lahe põhjakaldal asuv läänenurk kuulub endisse Ridala valda ning kihelkonna lääneservas soosaarel asuva väikse Patsu mõisa ümbrus kuulub Lääne-Nigula valda.

 Viited 

 Kirjandus 
"Martna kihelkond". Artikleid ja mälestusi. 700 aastat Martna esmamainimisest. (Martna Vallavalitsus 1998)

 Välislingid 
Martna kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
Martna Kihelkond Martna kooli õpilaste loodud veebileht muistendite ja meenutustega

Kategooria:Läänemaa kihelkonnad