Aleksander Kurtna nimeline auhind

Aleksander Kurtna nimeline auhind on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mille Eesti Teatriliit annab näidenditõlgete eest, millest vähemalt ühte on lavastatud vaadeldaval ajavahemikul. Auhinna saajalt eeldatakse pikaajalist draamatekstide tõlkimist. Eesti Teatriliidu juhatus asutas auhinna 1988. aastal Ülev Aaloe, Paul-Eerik Rummo ja Mati Undi ettepanekul. Auhinnaga kaasneb Vaike Pääsukese kujundatud auaadress ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.

 Laureaadid 
+AastaLaureaatPõhjendus1988Edvin HiedelKároly Szakonyi „Täiskuu” ja Ungari dramaturgia varasem vahendamine.1989Ott OjamaaJean Genet' „Palkon” ja „Toatüdrukud” ning kogu varasem tõlkelooming.1990Mihkel MuttTom Stoppardi „Rosencrantz ja Guildenstern on surnud”.1991Jaak Rähesoo1990. aastal lavastatud: Tom Powersi „Mustad prillid” ja Tennessee Williamsi „Kass tulisel plekk-katusel” (Ugalas) ning Tennessee Williamsi „Orpheus allilmas” (Endlas).1992Ülev Aaloepikaajaline produktiivne tõlketegevus, eriti 1991. aasta looming: Johan Bargumi ja Bengt Ahlforsi „Kas Kongos on tiigreid?”, Zacharias Topeliuse „Printsess Nobekeel”, Margareta Garpe „Juliale”, Per Olov Enquisti „Ilvese tund”.1993Anu LampLeonard Gershe'i „Liblikad on vabad”, Harold Pinteri „Kojutulek”, William Saroyani „Mu süda on mägedes”.1994Hendrik Lindepuupoola dramaturgia tutvustamine ja tõlkimine. Esile tõsteti 1993. aastal etendunud Tadeusz Różewiczi „Valge abielu”.1995Häidi Kollekauaaegne ja viljakas prantsuse dramaturgia tõlkimine (Jean Anouilh, Jean Cocteau, Eugène Ionesco, Prosper Mérimée).1996Kulno SüvalepJules Massenet' ooperi „Don Quijote“ ja Pál Ábrahámi opereti „Viktoria ja tema husaar“ libretode tõlked ning kauaaegne tegevus muusikateatritele tõlkimisel.1997Anne Langenäidendite tõlked: T. S. Elioti „Mõrv katedraalis“, John Boynton Priestley „Ma olen siin varem olnud“, William Shakespeare'i „Kuningas Lear“, Arthur Milleri „Vaade sillalt“, E. J. Dunsany „Jumalate naer“, Tony Kushneri „Inglid Ameerikas“.1998Arvo AlasPõhjamaade dramaturgia meisterliku tõlkimise ja viljaka vahendamise eest: Erling Jepseni „Järgmisel aastal on õlu parem“, Sven Holmi „Schumanni öö“, Thorbjørn Egneri „Kardemoni linna rahvas ja röövlid“, Ludvig Holbergi „Mäeotsa Jeppe ehk Mats mõisahärraks“.1999Erkki SivonenTom Stoppardi „Armastuse leiutajad“ (1998) tõlke eest ning ameerika dramaturgia viljaka ja kvaliteetse tõlkimise eest eelnevatel aastatel (Flann O'Brieni „Kolmas politseinik“, Philip Ridley „Maailmakõiksuse kiireim kell“).2000Mati UntEugenio Barba teatriraamatu “Paberlaevuke” tõlkimise ja klassikaliste näidendite (Samuel Becketti „Lõppmäng“, William Shakespeare'i „Hamlet“, Pierre Corneille' „Illusioon“, Franz Grillparzeri „Esiema needus“) isikupäraste tõlgete eest. 2001Hannes Villemsonviljaka lavatekstide tõlkimise eest (maailmaklassika uustõlked, muusikalide ja operettide eestindused inglise, prantsuse ja saksa keelest). Esile tõsteti 2000. aastal Endlas lavastatud Victor Hugo „Hernani“ tõlget. 2002Tõnu Oja ja Villu Kangur2001. aastal Alain Boublili ja Claude-Michel Schönbergi muusikali „Hüljatud“ tõlge; varasemad  muusikalitõlked: Jean Poiret' „Linnupuur“, Howard Ashmani ja Alan Menkeni „Väike õuduste pood“ ning Julian More'i, David Henekeri ja Monty Normani „Irma“.2003Anu Lamp2002. aastal esietendunud David Auburni „Tõestuse“, Michael Frayni „Kopenhaageni“ ja David Storey „Pühapäeva“ eesti keelde tõlkimise ning senise kõrgetasemelise ja mahuka tõlkeloomingu eest.2004Anne Langejärjepidevalt mitmekülgse loomingu ja 2003. aastal lavale jõudnud näidendite Jim Cartwrighti „Vaikse hääle tõus ja langus“ ning Gregory Burke'i „Gagarini puiestee“ tõlkimise eest.2005Martin Algusalgatusvõime eest maailma uudisdramaturgia jälgimisel ja vahendamisel, mitmest keelest tõlkimise ning ladusate, teatritundlike näidenditõlgete eest, millest 2004. aastal jõudsid lavale Vladimir ja Oleg Presnjakovi „Terrorism“, Brian Frieli „Jalta mäng“ (mõlemad Ugalas) ja Franz Xavier Kroetzi „Tavalised inimesed kaks ehk Inimene Meier“ (Rakvere Teater).2006Peeter Volkonskipikaajalise ja pühendunud tõlketöö eest, mis sisaldab ka 2005. aastal lavale jõudnud William Shakespeare'i näidendite „Othello“ ja „Nagu teile meeldib“ kaastõlkeid.2007Peeter Sauterkestva ja keeletundliku tõlketegevuse (sealhulgas 2006 lavale jõudnud Arthur Milleri näidendi „Müügimehe surm“ tõlke) eest.2008Maimu Bergsoome näitekirjanduse (sealhulgas 2007. aastal lavale jõudnud Leea Klemola „Kokkola“ ja Reko Lundáni „Teil ei olnud nimesid“) radikaalse ja loomingulise tõlkimise eest.2009Margus Alverpõhjalikult kommenteeritud näidenditõlgete eest paljudest keeltest ja olulise panuse eest eesti teatri võõrkeelse repertuaari kujundamisse. 2008. aastal jõudsid tema tõlkes lavale Jordi Galcerani „Grönholmi meetod“, Éric-Emmanuel Schmitti „Oskar ja Roosamamma“, Yasmina Reza „Tapatöö jumal“, Andrzej Saramonowiczi „Testosteroon“ ja Gérald Sibleyras' „Grafiti“.2010Maia SoormEesti Draamateatri tõlk ja tõlkija, kes on kolme aastakümne jooksul tõlkinud vene keelde arvukalt eesti algupärandeid ja lugenud igaõhtuse põhitööna venekeelset sünkroontõlget kunstiliselt nauditavalt, tempos ja toonis, mida kirjaliku teksti kõrval dikteerivad lavastuse ja näitleja omapära.2011Ülev Aaloemastaapse tõlketegevuse ja põhjamaise maailmanägemise järjekindla vahendamise eest.2013Anne Lillantiigitõlke traditsiooni õnnestunud elustamise ja Euripidese „Iphigeneia Aulises“ tõlke eest teatrile NO99.2015Sigrid Tooming ja Paul-Eerik RummoHenrik Ibseni värssdraama „Brand“ tõlke eest, mis on Eesti suurimaid klassikalisi kultuuritegusid Dante „Jumaliku komöödia“ tõlkimise järel. Sigrid Toominga proosatõlkele toetudes on Paul-Eerik Rummo leidnud stiilipuhta värsikeele, mis võimaldas Ibseni XIX sajandi riimluule tuua tänapäeva sisuliselt adekvaatsena ja mõjusalt lavaküpsena.2017Kalle Heinviljakas väärtdramaturgia vahendaja ning ladusa ja mahlaka keelega tõlkija, kes on eestindanud tekste inglise, saksa ja rootsi keelest. Aastatel 2015–2016 jõudsid tema tõlkes lavale Tom Stoppardi „Põhiküsimus“, Richard Beani „Üks mees, kaks bossi“ ja Staffan Göthe „Veebruariöö“.2019Toomas Kallkauaaegsele vene dramaturgia vahendajale ning orgaanilise ja tundliku keeletajuga tõlkijale, kes on eestindanud  muu hulgas Nikolai Gogoli „Revidendi“, Nikolai Erdmani „Enesetapja“, Anton Tšehhovi „Pianoola“, Ivan Turgenevi „Isad ja pojad“, Aleksandr Ostrovski „Metsa“ ja Fjodor Dostojevski „Krokodilli“. Aastatel 2017–2018 tulid tema tõlkes lavale Valentin Krasnogorovi „Kas hakkame seksima?“ ja Jevgeni Griškovetsi „Südame sosin“.2021Margus Alvermees nagu orkester. Tõlgib paljudest keeltest, teeb koostööd nii autorite kui teatritega, sukeldub kultuurikonteksti ja detailidesse ning annab neist teatripraktikutele küllusliku ülevaate. Viimasel kahel aastal esietendunud tõlgetest on kõige tähelepanuväärsem Stefano Massini mahukas dramaatiline proosapoeem „Lehman Brothers“.2023Krista Kaeriiri ja muu ingliskeelse näitekirjanduse paremiku kauaaegne vahendaja, paljude viimistletud tõlgete autor, kes tunneb hästi teoste kultuurikonteksti, tajub originaali huumorit ja keelemängu mõnu, väljendades seda rikkas emakeeles, ning on aastaid olnud teatrite usaldusväärne koostööpartner.

Viited

Kategooria:Eesti teatriauhinnad
Kategooria:Eesti kirjandusauhinnad