Salumetsad

pisi|Salumets Kübassaare maastikukaitsealal.
Salumets on metsatüüp, mis kuulub arumetsa metsatüübiklassi. Salumetsale on eriti vanemas eas iseloomulik puuliikide mitmekesisus, seejuures laialehiste puuliikide - harilik tamm, harilik pärn, harilik vaher, harilik saar, harilik jalakas esinemine kõrvalliikidena, aga vahel ka peapuuliigina. Samas Eesti salumetsade enamiku moodustavad hüljatud ja metsistunud endised põllumaad, kus kasvab peamiselt pioneerliik hall lepp. Domineerivaks puuliigiks väljakujunemata salumetsas on  hall lepp, korralikult majandatud salumetsas aga harilik kuusk või arukask. Liigirikkas põõsarindes kasvavad kuslapuu, sarapuu, toomingas, näsiniin ja muud. 

Salumetsade mullastik on viljakas, paksu huumuskihiga ja hea veevarustusega. Salumetsad hakkasid Eestis levima umbes 6500 aastat tagasi, kui kliima oli soe ja niiske. Kliima jahenemisel tõrjusid okaspuud aegamööda laialehised lehtpuud välja. Salumetsade tüübirühma kuuluvad E. Lõhmuse metsakasvukohatüüpide süsteemi järgi naadi ja sõnajala kasvukohatüüp, ning J. Paali taimkattetüüpide järgi naadi, sinilille ja kuukressi kasvukohatüüp. Eesti metsadest moodustavad salumetsad  statistiline metsainventuuri andmetel J. Paali järgi u 21% ja E. Lõhmuse järgi üle 10 protsendi.. Salumetsad on tuntud ka lihtsalt saludena.

+ Salumetsade (Lõhmuse järgi) metsamaa jagunemine enamuspuuliigi järgi Enamuspuuliik  Pindala, ha  Osakaal  hall lepp  88700  36,8%  kask  73900  30,7%  haab  33700  14,0%  kuusk  28300  11,8%  sanglepp  4600  1,9%  mänd  1900  0,8%  teised  9800  4,1%  kokku  240800  100% 

+ Salumetsade (Lõhmuse järgi) puistute jagunemine puistutüüpide järgi Puistutüüp  Pindala, ha  Osakaal  lehtpuude segu  97800  42,7%  hall-lepik  57900  25,3%  kaasik  23600  10,3%  okaspuude ja lehtpuude segu  18300  8,0%  haavik  10400  4,5%  kuusik  10200  4,5%  laialehiste lehtpuude segu  7100  3,1%  okaspuude segu  2000  0,9%  sanglepik  1600  0,7%  männik  500  0,2%  kokku  229200  100% 

+ Salumetsade (Lõhmuse järgi) metsamaa tagavara jagunemine puuliigi järgi Puuliik  Tagavara, tuh. tm  Osakaal  hall lepp  15096,6  29,6%  kask  10351,9  20,3%  haab  8959,7  17,6%  kuusk  8234,5  16,2%  sanglepp  2676,0  5,3%  saar  1916,6  3,8%  remmelgas  901,4  1,8%  mänd  775,1  1,5%  teised  2019,3  4,0%  kokku  50931,0  100% 

+ Salumetsade (Paali järgi) metsamaa tagavara jagunemine puuliigi järgi Puuliik  Tagavara, tuh. tm  Osakaal  kuusk  25730,5  25,3%  hall lepp  19935,0  19,6%  kask  17807,5  17,5%  haab  13304,4  13,1%  mänd  11495,8  11,3%  saar  3246,0  3,2%  sanglepp  2453,7  2,4%  remmelgas  2296,1  2,3%  tamm  1498,1  1,5%  teised  3966,0  3,9%  kokku  101733,0  100% 

Viited

Välislingid
 Salumetsadest TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas; bio.edu.ee)

Kategooria:Metsatüübid
Kategooria:Metsandus
Kategooria:Taimeökoloogia