Saint-Quentin

Saint-Quentin () on linn Prantsusmaal Aisne'i departemangus. See on departemangu üks neljast alamprefektuurist (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskusest. Linn on kolme kantoni keskuseks.

 Ajalugu 
Linna asutasid roomlased keiser Augustuse valitsusajal ning see sai nimeks "Augusta Viromanduorum". Varasel keskajal tekkis sinna mungaklooster. Praeguse nime sai pühak Saint-Quentini järgi, kes 3. sajandil suri seal märtrisurma.

pisi|Saint-Quentini plaan ja linna ümbritsevad vallad

9. sajandist oli Saint-Quentin Vermandois' piirkonna keskus ning alates 10. sajandist kasvas jõudsalt. 13. sajandil oli see väga edukas tänu oma tekstiilitööstusele. See oli ka tähtis kaubanduskeskus, olles Prantsusmaa piiril. 14. sajandil kannatas Saint-Quentin oma asukoha tõttu: seda räsis Prantsuse-Inglise Saja-aastane sõda. 15. sajandil oli see üheks vaidlusalustest aladest Prantsuse kuninga ja Burgundia hertsogite vahel. Mitmete katkupuhangute tõttu vähenes elanikkond ning ka majandus oli madalseisus. 15. sajandi lõpu ja 17. sajandi keskpaiga vahel oli linn pideva ebaõnne sihtmärk. 1557. aastal rüüstas linna Hispaania sõjavägi, mille järel seisis see kaks aastat mahajäetuna. 1559. aastast tehti põhjalikke taastamistöid, keskaegset linnamüüri täiendati mitmete moodsate kindlustustega. 1636. aastal käisid piirkonnast taas üle katk ning näljahäda, milles suri umbes 3000 inimest. 16. sajandil oli linna tekstiilitööstus spetsialiseerunud peene linase riide tootmisele, mis tõi 18. sajandil majandusliku õitsengu, kui tekstiile eksporditi mujale Euroopasse ja Ameerikasse. Prantsuse esimese keisririigi ajal põhjustasid ekspordiraskused majanduslanguse. Napoleon rahuldas linnavalitsuse palve kindlustuste lammutamiseks, et linn saaks maad harida väljaspool enda piire. 1814–1815 oli linn Vene armee okupatsiooni all. 19. sajandil oli Saint-Quentini majandus taas edukas tänu ettevõtjatele, kes pidevalt uusi tehnoloogiaid otsisid.

I maailmasõda tabas Saint-Quentini rängalt. 1916. aastal oli see sõjategevuse keskmes. Märtsis, pärast elanikkonna evakueerimist, rüüstati linna põhjalikult ja hävitati või viidi kaasa tööstusseadmed. 1918. aasta märtsis toimunud operatsiooni käigus sai kannatada 80% hoonetest. Hoolimata riiklikust toetusest oli linna ülesehitamine pikk ja vaevaline. 1911. aasta rahvaarv
(11 000) taastus alles 1950. aastate keskpaigaks. Majanduslik edu kestis kuni 1970. aastate keskpaigani, kui prantsuse tekstiilitööstusega hakkasid võistlema arengumaad.

 Linnapead 
Aastatel 2008–2014 oli linnapea Pierre André.

 Ametiaeg Nimi 1966–1977 Jacques Braconnier 1977–1983 Daniel Le Meur 1983–1989 Jacques Braconnier 1989–1995 Daniel Le Meur 1995– Pierre André

 Elanike arv 

Aasta17931800180618211831183618411846185118561861186618721876188118861891 Rahvaarv 10 800 10 477 10 535 12 351 17 68620 57021 40023 85224 95326 88730 79032 69034 81138 92445 83847 35347 551

1896190119061911192119261931193619461954196219681975198219901999200848 86850 27852 76855 57137 34549 68349 44849 02848 55653 86661 07164 19667 24363 56760 64459 04958 477

 Tuntud inimesi 
pisi|Raudteejaam
 Dudo Saint-Quentinist (sünd. u 965), ajaloolane
 Charles de Bouelles (1479–1567), filosoof, matemaatik ja keeleteadlane
 Quentin-Claude Bendier (suri 1677), bibliofiil
 William Cliff, leiutaja
 Kafetien Gomis, sportlane
 Maurice Quentin de La Tour (1704–1788), kunstnik
 Etienne Mendy, jalgpallur
 Jean Louis Marie Poiret (1755–1834), botaanik
 François-Noël Babeuf (1760–1797)
 Charles Rogier (1800–1885)
 Félix Davin (1807–1836), luuletaja ja ajakirjanik
 Amédée Ozenfant (1886–1966), kunstnik
 Jean-Marie Lefèvre (sünd. 1953), luuletaja
 Xavier Bertrand (sünd. 1965)

 Sõpruslinnad 
  Kaiserslautern, Saksamaa
  Rotherham, Suurbritannia
  San Lorenzo de El Escorial, Hispaania

 Viited 

 Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse, inglise keeles)
 Saint-Quentini turismibüroo

Kategooria:Prantsusmaa linnad
Kategooria:Aisne'i departemangu vallad