Elektrood

Elektrood on elektrijuht, mis on kokkupuutes mittemetallilise keskkonna või kehaga (nt elektrolüüt, isolaator, pooljuht, gaas, vaakum) ning võimaldab luua elektrilise ühenduse elektriahela teiste osadega. Elektroodid võivad olla ainult voolujuhid, kuid võivad ka keemilistes jm protsessides osaleda.

Termini "elektrood" (kreeka sõnadest elektron merevaik ja hodos rada) koos oskussõnadega "anood" ja "katood" on võtnud 1834. aastal kasutusele inglise füüsik Michael Faraday, et tähistada elektrolüüsivanni vastavaid osi.

Elektroodi otstarve sõltub sellest, millise keskkonna või kehaga ta elektriahelas kokku puutub. 
Elektrokeemilised elektroodid
Elektrokeemilises süsteemis puutub elektrood kokku ioone juhtiva vedela või tahke keskkonnaga, s.o elektrolüüdiga. Seejuures toimuvate redoksreaktsioonide tulemusena tekivad elektronid ja ioonid. Elektrolüüdis oleva kahe elektroodi ‒ anoodi ja katoodi ‒ vahel liiguvad laengukandjad elektrolüüdi sees ioonidena ja välisahelas elektronidena.
+ Elektrokeemiliste elektroodide omadusedCharles E. Mortimer, Ulrich Müller: Chemie. 8. Auflage, 2007, S. 352. Seade Anood  Katood Galvaanielement, kütuseelement Miinuselektrood (−) Oksüdatsioon Plusselektrood (+)Reduktsioon Elektrolüüsiseade,nt laetav aku Plusselektrood (+)Oksüdatsioon  Miinuselektrood (−)Reduktsioon
Üks elektroodidest on positiivne ja teine negatiivne, s.t madalama potentsiaaliga. Positiivset elektroodi nimetatakse ka plusspooluseks (+) ja negatiivset elektroodi miinuspooluseks (‒).

Kas elektrood on anood või katood, sõltub elektrokeemilisest töörežiimist.
Kui elektripinge tekib keemilise reaktsiooni tulemusena, nagu keemilises vooluallikas või kütuseelemendis, on anood miinuselektrood ja katood plusselektrood.
Kui keemilise reaktsiooni kutsub esile väline vooluallikas, nagu see toimub elektrolüüsi või galvaanilise katmise korral, samuti aku laadimisel, on anood plusselektrood ja katood miinuselektrood.

Elektroodid muudes keskkondades
Kui elektroodide vahel on isolaator (vaakum, isoleeraine), kujuneb elektroodide vahel elektriväli. Niisuguse süsteemi näiteks on kondensaator.

Kui elektroodid paiknevad vaakumis või gaasis, on pingestatud elektroodide vahel samuti elektriväli. Siinjuures ühelt elektroodilt ‒ katoodilt ‒ emissiooni tulemusel väljuvad elektronid võivad liikuda teisele elektroodile või ka mitmele elektroodile, kui katoodi ja anoodi vahel on veel elektroode. Gaasikeskkonnas olevate elektroodide vahel võivad aatomid või molekulid osaliselt ioniseeruda, mistõttu laengukandjad on peale elektronide ka ioonid. 

pisi|Dioodi elektroodid:Anode ‒ Anood; Cathode ‒ katood
Pooljuhtseadise elektroodide vahel liiguvad elektronid ja augud (auk on kovalentsidemes valentsdelektronidest vabaks jäänud koht). Dioodi anood on elektrood, millele positiivse pinge rakendamisel diood avaneb (muutub juhtivaks).

Elektroodid on näiteks ka keevitusseadmetel, süüteküünaldel, elekterravi- ja diagnostikaseadmetel jt. 

Vaata ka
 Iooniselektiivne elektrood
 Anood
 Katood
 Väljaviik

Viited

Kategooria:Elekter
Kategooria:Elektrokeemia