Rauna

Rauna (saksa keeles Ronneburg, vanasti ka Raunas pilsmuiža) on küla (ciems) Lätis Vidzemes, Rauna valla halduskeskus. Asub Rauna jõe mõlemal kaldal.

Seal asuvad Immuri, Rauna ja Raunas pamatskola bussipeatus.Autotransporta direcija 

Ajalugu
pisi|left|Vaade Raunale 1817. aastal. Johann Christoph Brotze
Arvatavasti lasi Riia peapiiskop Raunasse juba 1262. aastal ehitada linnuse, kuid allikais on seda esmamainitud alles 1381. aastal. Sellest sai peapiiskopi üks residentse ja see kuulus peapiiskopkonna tugevamate kindluste hulka. Seal resideeris ka piiskopi kõrge ametnik Rauna stiftifoogt. Linnuse jalamile tekkis alev, mida on esmamainitud 1471. aastal (villa seu palta). Hiljem arenes see väikelinnaks, milles kehtis Riia õigus. XVI sajandi keskel Koadjuutorivaenuse ajal põles see maha. Linn suutis sellest toibuda, sest 1590. aastal kinnitas Poola kuningas Zygmunt III kõik õigused. XVII sajandi alguse sõdades laastati taas, kuid ehitati 1665. aastal Rootsi valitsuse toel uuesti üles. Lõplikult hävis väikelinn Põhjasõjas. Edaspidi oli see alev.Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 517, 518.   Nii linnus kui ka linna asukoht on riikliku kaitse all.Raunas viduslaiku pils ar pilsētu

Aastatel 2009–2021 oli Rauna Rauna piirkonna halduskeskus.

Vaatamisväärsused
Rauna üks vanimaid vaatamisväärsusi on Tanīsa linnamägi, kus XIII sajandil asus kindlustatud linnus. Riia peapiiskopile kuulunud linnust on mainitud 1381. aastal, ehkki see ilmselt ehitati juba XIII sajandil. Linnus on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.https://mantojums.lv/cultural-objects/542 Tanīskalns - pilskalns Riikliku kaitse all on ka linnamäe kõrval   asuv arsti maja.Ārsta dzīvojamā māja

Rauna kirikut nimetatakse allikais 1442. aastal, kuid arvatavasti oli see olemas juba XIII sajandil. Praegusel kujul hoone pärineb 1937. aastast. Kirik ja selle piirdemüür on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.Raunas luterāņu baznīca ar žogu  Riikliku kaitse all on ka selle kantsel,Kancele orel,Ērģeles altar,Altāris reljeefid "Kolgata"Cilnis "Golgāta" ja "Aadam ja Eeva"Cilnis "Ādams un Ieva" ning G. Grāve hauaplaat.Kapa plāksne G.Grāvem Regionaalse kaitse all on Rauna kiriku keskaegne kalmistu.Raunas baznīcas viduslaiku kapsēta

Linnuse lähedal on Rauna mõisa park, mõisahäärber ei ole säilinud. Regionaalse kaitse all on Rauna vesiveski.Raunas ūdensdzirnavas 

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud mälestusmärgiga.Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики

Asula lähedal asub looduskaitsealune Rauna tuff (Raunas Staburags). Selle ümbruskonna kaitseks moodustatud kaitseala ulatub ka Rauna külla. Lisaks on looduskaitse all kaheksa külas kasvavat tamme, seitse pärna, üks suurelehine pärn ja hall pähklipuu.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Elanikkond

<tr valign=top><td>
 662 (1935)
 1181 (1970)
 1448 (1979)
 1660 (1989)
 1540 (2000)
<td>
 1307 (2011)
 1328 (2015)
 1250 (2017)
 1102 (2021)
 1160 (2025)

Pildid

Vaata ka
Rauna mõis
Rauna kihelkond
Rauna stiftifoogtide loend

Viited

Kirjandus
Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 517, 518.

Kategooria:Smiltene piirkonna külad
Kategooria:Läti endised linnad
Kategooria:Vidzeme