NSV Liidu õhukaitseväed Eestis

Siin on ülevaade Eesti NSV / Eesti territooriumil asunud NSV Liidu relvajõudude koosseisu kuulunud NSV Liidu õhukaitsevägede väeosadest.

Eestis asunud NSV Liidu relvajõudude õhukaitseväed moodustati varem Eestis tegutsenud 8. sõjalaevastiku õhukaitsevalitsuse väeosade ja hilisema Balti Laevastiku Õhukaitsevägede 13. baasrajooni (13 базового района ПВО БФ) vägede baasil 1957. aastal, kui seniste spetsialiseeritud õhukaitseväeosade asemel moodustati NSV Liidus erinevaid väeliike ühendavad ja konkreetse piirkonna kaitse eest vastutavad üldarmeed.

Õhukaitse õhutõrjepolk koosnes komandopunktist, 4–8 enamasti ühte tüüpi raketikompleksidega stardidivisjonist ja tehnilisest divisjonist (lisaks veel teenindavad allüksused). 1960. aastate keskpaiku muudeti paljud õhutõrjeraketipolgud brigaadideks, mille koosseisu kuulus mitut tüüpi (erineva tegevus- ja sihtmärkide tabavusulatusega) kompleksidega stardidivisjone ning mitu tehnilist divisjoni. Tehniline divisjon tegeles rakettide hoiustamise, ettevalmistamise, hoolduse, tankimise ja remondiga.

Õhutõrjeraketiväe väikseima iseseisva lahinguvõimega osa, õhutõrjeraketikompleksi moodustasid stardidivisjoni juhtimispunkt, sihtmärkide avastamise ja rakettide sihtmärkideni suunamise seadmed ning laskeseadmed.

Õhukaitse õhutõrjeraketidivisjoni (õhutõrjeraketidivisjon, "maa-õhk" tüüpi rakettide divisjon) koosnes juhtkonnast, stardipatarei(de)st, raadiotehnilisest ja tehnilisest patareist, etteveorühmast (e. autorühmast) ja majandusrühmast. Mitu ühise juhtkonna ja ühiste tulejuhtimisvahenditega divisjoni moodustasid kokku divisjonigrupi.Rutu raketibaas Viljandimaal Karksi vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs"

NSV Liidu õhukaitseväed Eestis aastatel 1977–1988 kuulusid Balti sõjaväeringkonna 6. üksiku punalipulise õhukaitsearmee6-я отдельная Краснознамённая армия ПВО, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 14. õhukaitsediviisi14-я дивизия ПВО, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (14 ДПВО, в/ч 03115). 14. õhukaitsediviis koosnes seniitraketi- ehk õhukaitseraketivägedest, raadiotehnikavägedest, hävituslennuväest ja tagalaväeosadest, diviisi viimane ülem lennuväe kindralmajor Zijautdin Abdurahmanov.

 14. õhukaitsediviis 
14. õhukaitsediviisi staap, 14. õhukaitsediviisi eriosakond (s/o 28007) asus Tallinnas Filtri tee 12
 1104. komandopunkt ja juhtkond (s/o 03115, в/ч 03115), Tänassilmal (endise Peeter Suure Merekindluse Pääsküla positsiooni, Pääsküla varjendeis) nr 1, 4 ja 6;
 192. sidepunktSaue (Üksnurme) raadiosaatekeskus (varukomandokeskus) Saue vallas Harju maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018 (УС "Анод", 192-й узел связи, в/ч 03116) s/o 03116,  kutsung "Anod-2"), Üksnurme ja Jälgimäe küla vahel;

 Raadiotehnilised väeosad 
 4. õhukaitse raadiotehniline brigaad 
 4. õhukaitse raadiotehniline brigaad,4-я радиотехническая бригада, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (4 радиотехническая бригада 14-й дПВО, в/ч 70104) (s/o 70104), Maardus Vana-Narva maantee 9, mis varustas 14. õhukaitsediviisi komandopunkti informatsiooni ja sidega. Brigaadi tehnilised väeoad olid koondatud 6 raadiotehnilisse keskusse (РТЦ (радиотехнический центр) komandopunktidega - 173. (Põima), 508. (Oriküla), 132. (Keila-Joa), 54. (Haapsalu/Kiltsi), 499. (Pärnu) 243. (Tartu).
 2309. raadiotehniline pataljon 
 2309. raadiotehniline pataljon (2309 радиотехнический батальон, 2309 ртб 4 ртбр, в/ч 31489, s/o 31489), staabiga Haapsalu lähedal Kiltsi lennuvälja sõjaväelinnakus ja komandopunktiga Pullapää raketibaasis,Pullapää komandokeskus /radarijaam Läänemaal Ridala vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" () 196. üksik raadiolokatsioonirood (196 орлр, 196 орлр 4 ртбр,) (s/o 90123) ja Spithami radarijaamSpithami radarijaam Noarootsi vallas Läänemaal, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2015 radarimäel (), Spithami, Põõsaspea neem, Haapsalu rajoon
 928. üksik raadiolokatsioonirood (928 орлр) (s/o 87235) ja raadiolokaatorijaam radarimäel, Kalana küla (Ristna), Kõpu poolsaar, Hiiumaa (114 ha)

 2310. raadiotehniline pataljon 
 2310. raadiotehniline pataljonHumala komandopunkt Harju maakonnas Harku vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" (s/o 02428) ja raadiolokaatorijaam Kasutusel raadiolokatsioonikompleksid P-14 (П-14), kõrgusemõõtja PRV-13 (ПРВ-13). (), Harjumaal Humalas (64 ha);
 2311. raadiotehniline pataljon 
 2311. raadiotehniline pataljon (2311 радиотехнический батальон), kutsung "Matštovõi" ja raadiolokaatorijaam, Tapa vald, Põima küla, Põima sõjaväelinnak (katastritunnus 27302:003:0092). Algselt NSVL õhukaitseväe raadiotehniline keskus ja komandopunkt Kunda 41. üksiku raadiolokatsiooniroodu 111. raadiotehniline pataljon.
 922. üksik raadiolokatsioonirood (922 орлр), raadiolokatsiooniroodu linnakPärispea radarijaama linnak Harjumaal Kuusalu vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" ja radarijaam PärispealPärispea radarijaam Harjumaal Kuusalu vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" (s/o 95247) ja raadiolokaatorijaam, (s/o 52283) Loksal/Moel, mis fikseeris Mathias Rusti lennuki sisenemise NSV Liidu õhuruumi, 28. mail 1987. aastal. Kasutusel raadiolokatsioonikompleksid ST-68U (РЛС СТ-68У), P-15 (П-15), kõrgusemõõtja PRV-16 (ПРВ-16). 922. rlr allus operatiivselt 173. Raadiotehnilise keskuse komandopunktile (КП 173 РТЦ (радиотехнический центр) п. Пыйма г. Тапа), kellele allusid raadiolokaatorijaam Loksal, 893. rlr Suursaarel ja 768. raadiolokatsioonirood Imastus ning reserv rlr (891 орлр) Narva lähedal.

 2312. raadiotehniline pataljon 
 2312. raadiotehniline pataljon ja raadiolokaatorijaamKardla radarijaam Tähtvere vallas Tartumaal, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018 ja radarimäed Tartu-Kardla,
 44. üksik raadiolokatsioonirood (44 орлр) ja raadiolokaatorijaam, Mustvee
 890. üksik raadiolokatsioonirood (890 орлр) ja raadiolokaatorijaam, Metsniku (), Valga rajoon
 924. üksik raadiolokatsioonirood (924 орлр) ja raadiolokaatorijaam,Meremäe raadiolokatsioonijaam Mereküläs Setomaa vallas Võru maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018 Merimäe, Petserimaa

 2313. raadiotehniline pataljon 
 2313. raadiotehniline pataljon, s/o 92606 Kikepera raadiolokaatorijaam, Pärnumaa. Kasutusel raadiolokatsioonikompleksid P-80 "Altai"/5Н87 (РЛС П-14/5Н84) ja 5Н84 (P-14)
 100. ( (57., 43.)Undva linnak Saaremaa vallas Saare maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" üksik raadiolokatsioonirood (100 орлр, в/ч 63376) (s/o 63376) ja raadiolokaatorijaam,Undva radarijaam ja linnak Saaremaa vallas Saare maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" Tagamõisa poolsaare Undva nina, Saaremaal
 923. üksik raadiolokatsioonirood (923 орлр) ja raadiolokaatorijaam, Võhma, Saaremaal põhja-rannikul

 2314. raadiotehniline pataljon 
 2314. raadiotehniline pataljon ja raadiolokaatorijaam, s/o 02429 Oriküla, Saaremaal. 508. raadiotehniline keskus (508 РТЦ (радиотехнический центр), komandopunktiga.
 28. üksik raadiolokatsioonirood (28 орлр, в/ч 48771) (s/o 48771) ja raadiolokaatorijaam Ruhnu saarel (Ruhnu radarijaamRuhnu radarijaam Ruhnu vallas Saare maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" (Ruhnu raadiolokatsooniroodu positsioonid, Kultuurimälestiste register). Radaripositsioon oli Pärsi nina lähedal, põhja ja lõuna pool olid kasarmud.Ruhnu raadiolokatsooniroodu uuem linnak, Kultuurimälestiste registerRuhnu raadiolokatsooniroodu vanem linnak, Kultuurimälestiste register Väeosa käsutuses olid: kaugmaaradarijaam P-14F; lühimaaradar НРЗ 73Е6, (oma-võõra tuvastussüsteem) ning kõrgusemõõtja PRV-16.
 929. üksik raadiolokatsioonirood (929 орлр) ja raadiolokaatorijaam, Sõrve poolsaarel, Saaremaal.
1970. aastail dislotseerus Eestis Haapsalus/Kiltsi lennuväljalЯнков Анатолий Иванович, Как всё начиналось... 1820. üksik raadiotehniline pataljon (1820 oтдельный радиотехнический батальон, в/ч 31489)

 Hävituslennuväepolgud 

 425. hävituslennuväepolk 
pisi|Lennuangaar Kiltsi endisel lennuväljal
425. hävituslennuväepolk425-й истребительный авиационный полк ПВО, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (425 ИАП, 425-й истребительный авиационный полк, в/ч 32906, sõjaväeosa - s/o 32906), Haapsalu lähedal Kiltsi külas ja Haapsalu sõjaväelennuväljal,
 102. üksik lennuvälja hoolduspataljon (102 отдельный батальон аэродромного обслуживания, 102 ОБАТО), Haapsalu
 1201. üksik side ja raadiotehniline pataljon (1201 отдельный батальон связи и радиотехнического обеспечения, 1201 ОБСРО), Haapsalu
 Lennuväljad: Lasnamäe lennuväli (1956–1970), Haapsalu sõjaväelennuväli (1970–1992)
 Relvastuses: MiG-17, aastatel 1952–1957; MiG-19R/P/S/SV, 1957–1977; MiG-23M/MLD, 1977–1992

 655. hävituslennuväepolk 
655. hävituslennuväepolk655-й истребительный авиационный полк ПВО, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (655 ИАП, в/ч 40361, s/o 40361), Pärnu Uus-Sauga ja Pärnu lennuväljal
 96. üksik lennuvälja hoolduspataljon (96 отдельный батальон аэродромного обслуживания, 96 ОБАТО), Pärnu
 1195. üksik side ja raadiotehniline pataljon, (1195 отдельный батальон связи и радиотехнического обеспечения, 1195 ОБСРО), Pärnu. Pärnu lennuvälja (s/o 31556) radaripost nr. 1 ja nr. 2, Papsaarel ja lennuvälja radaripostid, Eametsa külas ning Nurme külas.
 Lennuväljad: Pärnu lennuväli (1952–1993)
 Relvastuses: MiG-15bis, 1952–1957; Jak-25M, 1957–1966; MiG-19, 1957–1970ndad; Jak-28P, 1966–1981; MiG-23ML/MLD, 1981–1993

 656. hävituslennuväepolk 
pisi|NSV Liidu lennukid MiG-23 Tapa lennuvälja kohal. Foto 1980. aastate lõpust

656. hävituslennuväepolk656-й истребительный авиационный полк ПВО, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (656 ИАП, в/ч 31522, s/o 31522) Tapal ja Tapa lennuväljal, Tapa sõjaväelinnakus.
 91. üksik lennuvälja hoolduspataljon (91 отдельный батальон аэродромного обслуживания, 91 ОБАТО, в/ч 40377), Tapal ning ka Jootmel asunud s/o 40377 lennujuhtimise punkt ning Räsnal asunud ladu ja raadiojaam
 1198. üksik side ja raadiotehniline pataljon (1198 отдельный батальон связи и радиотехнического обеспечения, 1198 ОБСРО ), Tapa
 Lennuväljad: Tapa lennuväli (1954–1993) ()
 Relvastuses: MiG-15bis, 1952-1957; Jak-25M, 1957–1966; MiG-19, 1957–1970ndad; Jak-28P, 1966–1981; MiG-23ML/MLD, 1981–1993

 384. üksik helikopterieskadrill 
384. üksik helikopterieskadrill384-я отдельная вертолетная эскадрилья, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (384 отдельная вертолетная эскадрилья, 384 овэ, в/ч 55351, s/o 55351),
 Lennuväljad: Tapa lennuväli
 Relvastuses: eskadrillis 10 helikopterit Mi-24.

 Õhutõrjeraketiväeosad 
 94. õhutõrjeraketibrigaad 

 94. õhutõrjeraketibrigaad94-я зенитно-ракетная бригада, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (94-я зенитно-ракетная бригада, 94 зрб) (s/o 56178, в/ч 56178), brigaadis oli 17 seniitraketidivisjoni Harju-, Raplamaal ja Läänemaal
 õhutõrjeraketibrigaadi juhtkond Keila-Joa mõisas, Türisalus asus ka S-200 rakettide tuumalõhkepeade hoidla ("Pantsõr").
 komandopunktHumala komandopunkt Harju maakonnas Harku vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs (ПДРЦ, Приемно-передающий радиоцентр, ) Humalas. Aastatel 1961–1970 asus komandopunkt Maardus.
 1. õhutõrjeraketidivisjon Raplamaal Kohila vallas Pahklas (Pahkla raketibaas, );
 5. õhutõrjeraketidivisjon (5 зрдн) Raplamaal Kohila vallas Pahklas (Pahkla raketibaas, );
 2. divisjonigrupi juhtkond (в/ч 56178-Я, s/o 56178-Ja), Pahkla
 tehniline divisjon Raudalus Harjumaal (Raudalu raketibaas 55 ha);
 2. õhutõrjeraketidivisjon (2 зрдн, в/ч 56178-K, s/o 56178-K) Keila-Joa lähikonnas (Keila-Joa raketibaas,Keila-Joa (Türisalu) raketibaas Keila vallas Harjumaal, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüsKeila-Joa (Türisalu) raketibaasi linnak Keila vallas Harjumaal, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2015 423 ha, ka Türisalu raketibaas) , );
 3. õhutõrjeraketidivisjon (3 зрдн, в/ч 56178-Л, s/o 56178-L) Keila-Joa lähikonnas (Keila-Joa raketibaas 423 ha, ka Türisalu raketibaas);
 4. õhutõrjeraketidivisjon (4 зрдн, в/ч 56178-M, s/o 56178-M) Keila-Joa lähikonnas (Keila-Joa raketibaas 423 ha, ka Türisalu raketibaas);
 1. divisjonigrupi juhtkond (в/ч 56178-Ю, s/o 56178-Ju), Keila-Joal, kus asus ka 132 Raadiotehnilise keskuse komandopunkt (КП 132 РТЦ (радиотехнический центр)
 1. tehniline divisjon (в/ч 56178-П, s/o 56178-P), Keila-Joa
 autorood (в/ч 56178-Ж, s/o 56178-Ž)
 6. õhutõrjeraketidivisjonRohuneeme vanem raketibaas (S-75) Viimsi vallas Harju maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018 (6 зрдн, "Виноград", в/ч 56178-Х), s/o 56178-H, kutsung "Vinograd") S-75, Rohuneeme raketibaas Harjumaal Rohuneemel, 3. divisjonigrupis Rohukülas6. seniitraketidivisjon Läänemaal Ridala vallas Rohukülas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs"/(Rohuküla raketibaas) Tubriku küla, Läänemaal
 7. õhutõrjeraketidivisjon (7 зрдн, "Джинга", в/ч 56178-Д), Leetse IILeetse II raketibaas Paldiski linnas Harjumaal, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2015 (Леетсе-II), S-75 (pindala 35,0 ha) Paldiski poolsaare tipu pool, Leetse mõisa kõrvalPaldiski, Pakri poolsaar ja saared. 2000.a. Geoloogia instituut Pakri poolsaarel (Leetse raketibaasid;
 8. õhutõrjeraketidivisjonNõmme õhutõrjeraketidivisjon Läänemaal Ridala vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" s/o 56178-U, kutsung "Betonnõi" Suurekivi raketibaas, ka Kivioja raketibaasSuurekivi raketibaas Padise vallas Harjumaal, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2015 Padise vald, Keibu küla/ Karatumas Haapsalu rajoonis - Ridala vald, Nõmme
 3. divisjonigrupi juhtkond ja komandopunkt ((в/ч 56178-Ф, s/o 56178-F), Sutlepa lähedal Aulepas Väike-Nõmme külas (Sutlepa raketibaasSuur-Nõmmküla raketibaas Läänemaal Noarootsi vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs")
 Tehniline üksus, asukoht Väike-Nõmmkülas või Karatumal)
 9. üksik õhutõrjeraketidivisjon (9 зрдн), S-125, Rohuneemes Viimsi vallas Harjumaal (Rohuneeme raketibaasRohuneeme uuem raketibaas (S-125) Viimsi vallas Harju maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018 160 ha);
 12. õhutõrjeraketidivisjon (12 зрдн, "Балочный", в/ч 56178-С), mille relvastuses keskmaaraketid S-125 pankrannikul Murastes Harju rajoonis (Muraste raketibaas 43 ha);
 13. õhutõrjeraketidivisjon (13 зрдн, "Заструг"), S-125, Pääsküla/Laagri
 14. õhutõrjeraketidivisjon (14 зрдн, "Беспечный", в.ч. 56178 т), Leetse I,Leetse I (Paju) raketibaas Paldiski linnas Harjumaal, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2015 S-125, (pindala 18 ha) Leetse küla ning Lahepere lahe kõrval Pakri poolsaarel (Leetse raketibaasid;
 15. õhutõrjeraketidivisjon (15 зрдн, "Бетонный"), Nõva lähedal Kiviojal, Läänemaal.
 16. üksik õhutõrjeraketidivisjon (16 зрдн), (s/o 56178);
 4. divisjonigrupi juhtkond (s/o 56178–..), Keila-Joa
 üksik õhutõrjeraketidivisjon Vana-Narva maantee alguses Irus Harjumaal, 1970. aastate lõpuni;
 üksik õhutõrjeraketidivisjon Põhjaküla juures Naissaarel (Naissaare raketibaas),
 3. tehniline divisjon (s/o 56178-Je) Raudalus
 4. tehniline divisjon (s/o 56178- E) Raudalus
17. õhutõrjeraketidivisjon, kutsung "Galetšnik", kompleksiga S-125M asus kuni 1990. aastani Läänemaal Ridala vallas Rohukülas

 207. õhutõrjeraketibrigaad 
 207. õhutõrjeraketibrigaadi (207 зенитная ракетная бригада, 207 зрб),207-я зенитно-ракетная бригада, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (s/o 96420, в/ч 96420)
 207. õhutõrjeraketibrigaadi staap asus varem Tapal lennuväekasarmutega samas linnakus, . ja hiljem
 207. õhutõrjeraketibrigaadi staap asus alates 1979 kevadest Rakveres Nortsu tee  asuvates endise 304. krdv polgu ruumidesse), kus paiknesid autorood, siderood, majandusrühm ja töökojad, Brigaadis oli 12 raketidivisjoni Harjumaal, Järvamaal ning Lääne- ja Ida-Virumaal;
 Komandopunkt, divisjonigrupi S-200 juhatus (в/ч 96420-E), sidekeskus ja Tapa lennuvälja saatejaam, Põimal
 1. õhutõrjeraketidivisjon (1 зрдн (зенитно-ракетный дивизион), в/ч 96420-Ф, "Akrida", s/o 96420-F), mille relvastuses keskmaaraketid S-200, Tapa lähedal Lehtse, Tõõrakõrve (Tapassaare raketibaas 100 ha);
 2. õhutõrjeraketidivisjon (2 зрдн, "Крокодил", в/ч 96420-Х, kutsung "Krokodil", s/o 96420-H) relvastuses S-200, Tapa lähedal Lehtse Tõõrakõrve (Männiku raketibaas);
 3. õhutõrjeraketidivisjon (3 зрдн, в/ч 96420-С, s/o 96420-S), relvastuses S-200, Tapa lähedal Lehtse, Tõõrakõrve;
 1. tehniline divisjon (1 тдн, в/ч 96420-У, s/o 96420-U), divisjonigrupile S-200 (Ihasalu, Jõelähtme vallas)
 4. õhutõrjeraketidivisjon (4 зрдн, "Виниловый", в/ч 96420-Г, "Vinilovõi", s/o 96420-G), relvastuses S-75 Ida-Virumaal Toila vallas Ontika lähedal Saka (Saka raketibaas 16 ha);
 5. õhutõrjeraketidivisjon (5 зрдн, "Балник", в/ч 96420-A, "Balnik", s/o 96420-A), relvastuses S-75, Kloodil, Rakvere rajoonis (Lääne-Virumaal);
 6. õhutõrjeraketidivisjon (6 зрдн, "Галифе", в/ч 96420-В, "Galife", s/o 96420-V), relvastuses S-75, Kahalas (Kahala raketibaas 64 ha)/Kupul (Kupu raketibaas,Kupu (Kahala) raketibaas Kuusalu vallas Harju maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018);
 2. tehniline divisjon (2 тдн, в/ч 96420-Д, s/o 96420-D), divisjonigrupile S-75 (Udriku/Imastu))
 7. õhutõrjeraketidivisjon (7 зрдн, "Галка", в/ч 96420-K, "Galka", s/o 96420-K) Püssi raketibaas,Lüganuse (Püssi) seniitraketibaas Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2019 relvastuses S-125 ja varupositsioon Mustmätta külas, Ida-Viru, Püssil
 8. õhutõrjeraketidivisjon (8 зрдн, "Детектор", в/ч 96420-Л, "Detektor", s/o 96420-L), relvastuses S-125, Kunda lähistel Viru-Nigula, Kutsala;
 9. õhutõrjeraketidivisjon (9 зрдн, "Зажимка", в/ч 96420-M, "Zažimka", s/o 96420-M), relvastuses S-125, Lääne-Virumaal Vihula vald (Noonu) (Karula raketibaas);
 10. õhutõrjeraketidivisjon (10 зрдн, "Катушка", в/ч 96420-Н, "Katuška", s/o 96420-N), relvastuses S-125, Lääne-Virumaal Lahe (LobiLobi raketibaas Lääne-Virumaal Vihula vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs"/Lahe raketibaas 42 ha);
 11. õhutõrjeraketidivisjon (11 зрдн, "Измор", в/ч 96420-П, "Izmor", s/o 96420-P), relvastuses S-125. Juminda raketibaas.Juminda raketibaas Kuusalu vallas Harju maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018 Harjumaa, Loksa vald, Juminda poolsaarel;
 12. õhutõrjeraketidivisjon (12 зрдн, "Начитанный", в/ч 96420-T, s/o 96420-T), relvastuses S-125, Jõelähtme vallas Neeme, Ihasalu (Neeme raketibaas 18 ha);
 3. tehniline divisjon (3 тдн, в/ч 96420-P, s/o 96420-R), divisjonigrupile S-125 Kuru), Reinevere sõjaväelinnak Jõgisool.
 s/o 96420 varupositsioon, Pedassaarel

 210. õhutõrjeraketibrigaad 
 210. Punalipuline õhutõrjeraketibrigaad (210 зенитная ракетная бригада, 210 зрб),210-я зенитно-ракетная Краснознаменная бригада, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (s/o 74907, в/ч 74907, Позывной "ЗАСТУПНИК" kutsung "Zastupnik"). Brigaadil oli 12–16 õhutõrjeraketi- ja 3–4 tehnilist divisjoni Saaremaal ja Pärnumaal.
 staap ja tehnikaväeosa sõjaväelinnakus nr 34 Aia tänaval Kingissepas Kingissepa rajoonis;
 210. õhutõrjeraketibrigaadi komandokeskus,Oriküla (Karida) komandokeskus Saare maakonnas Kärla vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" Oriküla (Karida) seniitraketidivisjoniOriküla (Karida) seniitraketidivisjon Saare maakonnas Kärla vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" raketi stardipositsioon (Oriküla (Karida) seniitraketibaas ja komandokeskus, Kultuurimälestiste register) ja 2314. raadiotehnilise pataljoni ( s/o 02429) Orikülas (508 РТЦ, 508-й радиотехнический центр), ();
 2 S-200 raketidivisjoni ja automajand, Karujärve/Dejevo (raketibaas  ()) ja stardipositsioonidKarujärve raketibaasi stardipositsioonid Saaremaa vallas Saare maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" Saaremaa vallas. Dejevoks nimetati koht Karujärvest ümber 1959. aastal, Nõukogude Liidu kangelase Vladimir Dejevi järgi.;
 3. tehniline divisjon (s/o 74907-U; kutsung "Vesna")
 4. õhutõrjeraketidivisjon, Muhu vallas Piiri raketibaasPiiri raketibaas Muhu vallas Saare maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" (), kus S-75 raketidivisjonid
 5. õhutõrjeraketidivisjon,Kallemäe seniitraketidivisjon Saaremaal Valjala vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" (5 зрдн, в/ч 74907-В, kutsung "Vinovnik", s/o 74907-V) Kallemäe Saaremaa vallas (Kallemäe raketibaas ()Kallemäe seniitraketibaas, Kultuurimälestiste register) koos varupositsioonidega Peedergas (Nurmel) ja Raugil (Muhus)
 6. õhutõrjeraketidivisjon,Maantee seniitraketidivisjon Saaremaal Torgu vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" (6 зрдн, "Акробатика"), relvastuses S-75, Läbara (Maantee raketibaasEndel Püüa, Saare maakonna militaarobjektide ekspertiis, 2006.a. RAKETIHOIDLA "GRANIT" MAANTEE KÜLAS (Maantee seniitraketibaas, Kultuurimälestiste register), Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel
 7. õhutõrjeraketidivisjon, (7 зрдн, в/ч 74907-P, s/o 74907-R), relvastuses S-125, Liiva raketibaasLiiva (Levalõpme) raketibaas Saare maakonnas Muhu vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" (Levalõpme), Muhu vallas
 8. õhutõrjeraketidivisjon, Jõiste raketibaas (ka PaasteJõiste (Paaste) senitraketibaas Saaremaa vallas Saare maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs või Leisi), Saaremaa vallas Saaremaal
 9. õhutõrjeraketidivisjon,Tagaranna seniitraketidivisjon Saaremaal Mustjala vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs (9 зрдн, "Катюша", kutsung "Katjuša", s/o 74907-S) Tagaranna raketibaas (Tagaranna seniitraketibaas, Kultuurimälestiste register), Saaremaa vallas Ninase poolsaarel Saaremaal
 10. õhutõrjeraketidivisjon, (10 зрдн, в/ч 74907-Н, "Износ", kutsung "Iznoss", s/o 74907-N ), relvastuses S-125, Kõruse raketibaasTammese (Kõruse) raketibaas Saaremaal Kihelkonna vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs (Tammese (Kõruse) seniitraketibaas, Kultuurimälestiste register (Kurevere), Saaremaa vallas Saaremaal,
 11. õhutõrjeraketidivisjon,Tehumardi seniitraketidivisjon Saaremaal Salme vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" (11 зрдн, в/ч 74907-Л, kutsung "Zažitotšnõi", s/o 74907-L), Järve/Tehumardi, Saaremaa vallas Saaremaal
 12. õhutõrjeraketidivisjonLaadla seniitraketidivisjon Saaremaal Torgu vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs" (Laadla seniitraketibaas, Kultuurimälestiste register), (12 зрдн, kutsung "Detonatsija", s/o 74907-M), relvastuses S-75, Laadla küla, Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel
 õhutõrjeraketidivisjon, (в/ч 74907-Б, kutsung "Geront", s/o 74907-B), Lembra Pärnumaal (Liu raketibaasLiu raketibaas Pärnu maakonnas Audru vallas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs"  (Liu seniitraketibaas, Kultuurimälestiste register)).

 898. õhutõrjeraketipolk/1115. õhutõrjepolk 
 898. õhutõrjeraketipolk, Kahe Punalipuga 898. Krasnoje Selo õhutõrjeraketipolk (898 зенитный ракетный полк, 898 зрп), (s/o 74906, в/ч 74906)
 Polgu staap asus aadressil, Pikk tänav 16, Valgas Valga rajoonis
 komandopunkt ja tehniline divisjon1115. kadreeritud seniitraketipolgu tehniline divisjon, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018 (тдн), Metsniku (), 7. km Valgast Tõrva poole Valga rajoonis. Jaanikese külas, Metsnikul oli ÕKV 6. armeed teenindanud RTB (remondi-tehnika pataljon) ja lahingumoonahoidla.
 1. õhutõrjeraketidivisjon, mille relvastuses keskmaaraketid S-75, (Mazpentas, 3 km Härgmäelt Valka poole), Läti NSVs Valka piirkonnas;
 2. õhutõrjeraketidivisjon, mille relvastuses keskmaaraketid S-75, Karksi-Nuia juures Mulgi vallas (Karksi-Nuia raketibaas/Rutu raketibaas, );
 3. õhutõrjeraketidivisjon, mille relvastuses keskmaaraketid S-75, Rõngul Rõngu vallas (Rõngu raketibaas,Rõngu raketibaas Lossimäe külas Elva vallas Tartu maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018 );
 4. õhutõrjeraketidivisjon (4 зрдн, в/ч 74906-Е, "Силуэтка"), mille relvastuses keskmaaraketid S-75,  (Sangaste raketibaasSangaste raketibaas Lossikülas Otepää vallas Valga maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018 Sangastes Sangaste vallas, ;);
 7. õhutõrjeraketidivisjon, mille relvastuses keskmaaraketid S-125, Merekülas Tahkuranna vallas (Reiu raketibaas, );
 õhutõrjeraketidivisjon, mille relvastuses keskmaaraketid S-125, Ridalepas Audru vallas (Ridalepa raketibaas, );
 õhutõrjeraketidivisjon, mille relvastuses keskmaaraketid S-125, Liul Audru vallas  ();
 Polgu autobaas Metsa tänav 19, Valga.

 54. õhukaitsekorpuse raketidivisjonid 
 54. õhukaitsekorpuse204-я гвардейская зенитно-ракетная Речицко-Бранденбургская Краснознаменная орденов Суворова и Богдана Хмельницкого бригад, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (Leningradi SRa kuuluv),
 46. raadiotehniline brigaad46-я радиотехническая бригада, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (46-я радиотехническая бригада, в/ч 17646), Jõhvi lähedal Kabelimetsas
 891. üksik raadiolokatsioonirood (891 орлр, 891 отдельная радиолокационная рота) Suursaarel
 892. (33.) üksik raadiolokatsioonirood (s/o 06562, kutsung "Izobaza") Eestis 1980–1993, Edise radarijaamEdise radarijaam Jõhvi vallas Ida-Viru maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2017
 204. kaardiväe õhutõrjebrigaad54-й корпус ПВО, Противовоздушная оборона (ПВО) Soviet Armed Forces, 1945-1991 (204-ая гвардейская зенитно-ракетная бригада, 204-й гв. зрбр, в/ч 96423), staap Kingissepa rajoonis Kerstovos, mille alluvuses oli Eestis raketidivisjonid, S-125 rakettidega:
 10. õhutõrjeraketidivisjon, (в/ч 96423-К, s/o 96423) Ida-Virumaa, Vaivara vallas Udria raketibaasUdria seniitraketibaas Udria külas Narva -Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2019 ()
 11. õhutõrjeraketidivisjon (в/ч 96423-Л, "Каурий", s/o 96423-L) Voka raketibaas,Voka seniitraketibaas Toila vallas Ida-Viru maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2019 Toila vallas ()
 12.? õhutõrjeraketidivisjon (в/ч 96423-М, s/o 96423-М), Saka raketibaasSaka seniitraketibaas Toila vallas Ida-Viru maakonnas, Projekt "Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs". Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2019 Saka külas Kohtla vallas
 Narva jõe taga, Riigiküla vastas üks raketidivisjon;

 Ajalugu 
 1957–1960 
Põhja-Eesti ja eriti Tallinnas baseeruva Balti laevastiku põhibaasi kaitseks moodustati 1957. aasta alguses NSV Liidu õhukaitsevägede Tallinna diviis (Таллинская дивизия ПВО), Diviisi koosseisus olid:
 95. õhutõrje suurtükidiviis (95-я зенитно-артиллерийская дивизия)
 517. kaardiväe õhutõrje suurtükipolk (517 гв. зенап),
 925. õhutõrje suurtükipolk (925 зенап)
 1142. õhutõrje suurtükipolk (1142 зенап), staap asus Tallinnas Maarjamäel (Haljas tee 32), komandopunkt asus Pirita jõe liivakaldasse kaevandatud kahekorruselises betoonpunkris (Hilisem Tallinna mereväebaasi 440. komandopunkt, valve- ja teeninduskomandatuuri objekt - Komandopunkt Orbita). 1142. õhutõrje suurtükipolk kaitses Lasnamäe lennuvälja.
 90. Novorossiiski kahe Punalipu ordeniga hävituslennuväediviis (90-я истребительная авиационная дивизия)
  (18 иап), Suurkülas ehk Ämari lennuväljal,
 411. hävituslennuväepolk (411 иап, 411-й истребительный авиационный полк), Kuusiku lennuväljal
 572. hävituslennuväepolk (572 иап, 572-й истребительный авиационный полк) (Keila-Joa lennuväljal, enne seda asunud Pärnu lennuväljal ning Ämari lennuväljal)
 1. üksik raadiotehniline polk (1-й отдельный радиотехнический полк),
 192. sidesõlm.
Diviisi komandörid:
 1957, polkovnik Aleksandr Ivanovits Korobitsõn. 1957–1961, Nõukogude Liidu kangelane, lennuväe kindralmajor Vladimir Fjodorovitš Abramov (1921–1985), 1960. aastast ümbernimetatud 14. õhukaitsediviisi ülem;
 Diviisi staabiülem Nõukogude Liidu kangelane, polkovnik A.I. Nefedov. Diviisiülema asetäitja poliitalal, polkovnik A.I. Gerasimtšuk.
Õhukaitseväeosade reorganiseerimise lõppfaasis likvideeriti 95. ja 90. diviiside juhtkonnad ning polgud allutati PVO Tallinna diviisi juhtkonnale ning 1960. aastal moodustati kogu NSV Liidu territooriumil õhukaitsearmeed, Eesti territooriumil vastavalt Leningradi sõjaväeringkonnale alluv 6. üksik õhukaitsearmee, mille koosseisu kuulusid Eesti territooriumil – 14. õhukaitsediviis; Läti territooriumil 27. õhukaitsekorpus ja Leningradi oblastis 54. õhukaitsekorpus.

 1960–1967 
1960. aastal moodustatud NSV Liidu õhukaitsevägede 14. õhukaitsediviisi koosseisus olid:
 14. diviisi juhtkond ja staap ning 192. sidesõlm Tallinnas,
 655. hävituslennuväepolk, koos teenindavate väeosadega (Tapal), 1961. aastast Pärnus;
 656. hävituslennuväepolk (истребительный авиационный полк), koos teenindavate väeosadega Tapal;
 425. hävituslennuväepolk, Tallinn, Lasnamäe lennuväli, hiljem viidi üle Haapsalu lennuväljale;
Lennuväepolgud olid varustatud hävituslennukite MiG-19P, С, СВ (425.), Su-9 (656.) ja Jak-28P (655. hävituslennuväepolk).

 78. üksik raadiotehniline polk (78-й ортп), sh 111. raadiotehniline pataljon (111-й радиотехнический батальон) Tapal
 248. üksik raadiotehniline polk Tallinnas.
Raadiotehnilised üksused omasid raadiolokaatoreid P-12, P-15, P-35) (РЛС П-12, П-15, П-35).

 898. õhutõrjeraketipolk 898. зенитно-ракетный полк, 898-й зенитный ракетный Красносельский дважды Краснознаменный полк)- Valgas;
 1176. õhutõrjeraketipolk (1176. зенитно-ракетный полк, 1176-м зенитный артиллерий Краснознаменный полк) (s/o 74907, в/ч 74907 – Saaremaa, Kingissepa,
 1142. õhutõrjeraketipolk (1142 зрп) Keila-Joal;
 188. õhutõrjeraketipolk (188-го зенитный ракетный полк), Tapa, mis liideti diviisi koosseisu 1961. aastal;
Õhukaitseväed olid varustatud õhutõrje raketikompleks S-75 "Desna" (C-75 «Десна») ja rakettide 13D (13Д), mis aja jooksul vahetati S-75 "Volhov"i (С-75 «Волхов») ja rakettidega 20D (20Д).

Seni Eestis dislotseerunud 517. krdv. õhutõrjepolk viidi üle Karjalasse; 925. õhutõrjepolk viidi üle aga Kaliningradi oblastisse.

 1967–1977 
Järgnenud aastatel reorganiseeriti senised raketipolgud-raketibrigaadideks (1142., 188. ja 1176. polgud 1968. aasta suvel – 94., 207. ja 210. õhutõrjeraketibrigaadideks; 898. õhutõrjeraketipolku aga jäi veel polgustruktuuriga) ja uute raketikomplekside relvastussevõtmisega võeti raketibrigaadide relvastusse uued raketikomplekid S-125, 1142. srp relvastusse võeti raketikompleks S-200 «Angara» ning 20. augustil 1967. aastal asusid esimesed nende raketikompleksidega varustatud 3 raketidivisjoni lahinguvalvesse.
 94. õhutõrjebrigaad (94 зрбр), ülem, polkovnik K. S. Babenko; brigaadi relvastuses peale raketikomplekside S-75 ja S-125, ka kaks divisjoni raketikompleksidega S-200.
 207. õhutõrjeraketibrigaad (207 зрбр ), ülem, polkovnik G. J. Ivanov; brigaadi relvastuses peale raketikomplekside S-75 ja S-125 ka divisjon raketikompleksidega S-200.
 210. õhutõrjeraketibrigaad (210 зрбр ), ülem, polkovnik S. J. Tihhonov; brigaadi relvastuses peale raketikomplekside S-75 ja S-125 ka divisjon raketikompleksidega S-200.
 898. õhutõrjeraketipolk (898 зрп), ülem, polkovnik G. M. Kotov; brigaadi relvastuses raketikomplekside 4 patareid S-75; 3 patereid S-125.
Õhutõrjekomplekside tegevuse juhtimiseks võeti 1970. aastast automaatsed juhtimissüsteemid RKASS-1MA (АСУРК-1МА), 1972. aastast 94. srb juhtimissüsteem «Vektor 2L».

Eestis asusid NSV Liidu Õhukaitsevägede (ПВО) 23. kaardiväe Lenini ordeniga Punalipulise Orjoli-Berliini raketidiviisi (23 гвардейская ордена Ленина Краснознамённая Орловско-Берлинская ракетная дивизия, в/ч 21201) neli polku, neid teenindanud neli remondi- ja tehnikabaasi, sidesõlme raadiokeskus, õppeväeosa ja muud väiksemad väeosad. 23. Raketidiviisi staap Läti NSV poolel Valka linnas. Ilmselt paiknes seal ka mitu diviisi teenindanud üksust, sidesõlm, sõjaväeprokuratuur ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee eriosakond.

 Vaata ka 
 Nõukogude väeosad Eestis
 NSV Liidu strateegilised raketiväed Eestis

 Viited 

 Välislingid 
 Endise Nõukogude Liidu sõjaväe jääkreostus ja selle likvideerimine, Koostanud ja toimetanud Anto Raukas, Eesti Vabariigi Keskkonnaministeerium 1999