Paul Tammert

pisi
Paul Tammert (sündinud 1. jaanuaril 1956) on Eesti poliitik, majanduskonsultant ja pedagoog.

Hariduskäik
Tammert on lõpetanud Tallinna 18. 8-klassilise kooli ja Keila Keskkooli. 

1986. aastal lõpetas Tammert Tallinna Polütehnilise Instituudi toiduainetetööstuse tehnoloogia ja organiseerimise erialal tehnoloogiainseneri kutsega. Diplomitöö teema oli "Taimetoidurestoran Tallinnas". Jätkus uurimistöö Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudis, kus töö keskendus mahepõllumajanduse (ökoloogiline ja biodünaamiline põllumajandus) probleemidele.  

1993. aastal sai Paul Tammert Tallinna Tehnikaülikoolist majandusteaduste magistri kraadi. Magistritöö teema oli "Eesti maksupoliitika arengustsenaariumid". 1996. aastal astus TTÜ doktorantuuri haldusjuhtimise erialal, 2011. aastal jätkas doktoriõpinguid Tallinna Ülikooli riigiteaduste instituudis fiskaalpoliitika valdkonnas. Mõlemas kõrgkoolis jäi doktoriõpe lõpetamata.  

Ta on läbinud erialaseid täiendkoolituskursusi Saksamaal, Hollandis, Taanis, Taiwanil ning osalenud Maailmapanga ja EU Twinningu projektides (Madalmaad). 

Töökäik
Tammert on töötanud 1987–1991 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudis nooremteadurina; 1992–1994 Riigikogu rahanduskomisjoni konsultandina; 1994–1997 Tallinna Linnavolikogus Tiit Vähi ja Koit Kaaristo majandus- ja finantsnõunikuna; 1998–2001 Keila linnavalitsuse ja Keila tervisekeskuse finantsjuhina; 1994–2004 TTÜ majandusarvestuse instituudi lektorina (maksundus ja avaliku sektori eelarve), 1987–2004 majandusarvestuse instituudi direktori k/t-na; 2004–2008 Sisekaitseakadeemia finantskolledži lektorina (tulumaks, sotsiaalkindlustusmaksud, omandimaksud, maksunduse ajalugu ja fiskaalpoliitika); 2008–2010 MTÜ Eesti Ühistegeline Liit juhatuse liikmena tegevdirektori ülesannetes; 2010-2015 Sisekaitseakadeemia finantskolledži lektorina (majanduse alused, otsesed maksud, sotsiaalkindlustusmaksud, maksu- ja eelarvepoliitika ajalugu, kaasaja fiskaalpoliitika). Lisaks on ta pidanud maksunduskursusi Audentese Kõrgkoolis, Estonian Business Schoolis ja Tallinna Ülikoolis.

Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudis töötamise ajal ja pärast seda aitas ette valmistada mahepõllumajandust reguleerivaid õigusakte Eestis.

2017. aastal töötas ta augustist detsembrini Jüri Gümnaasiumis ajalooõpetajana.

2018. aastast koolitab ettevõtjana teisi, äritegevust alustavaid ettevõtjaid (äriplaanide koostamine ja uute äriprojektide algatamine, finantsnõustamine).  

Poliitiline tegevus
pisi|Kahedimensiooniline ühiskonnakäsitlus (telgede väärtuseks on Vabadus ja Võrdsus), millest tekib neli sotsiaalselt korda, võimaldab võrdlevalt selgitada erinevate ühiskonnakorralduste ja poliitiliste ideoloogiate olemust.
Paul Tammert on kuulunud Eesti Ettevõtjate Erakonda (kandideeris selle nimekirjas ka Riigikokku 1992. aasta valimistel, sai 506 häält), Koonderakonda (1994–1997, oli ka juhatuse liige), Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda (2005–2006) ning Erakonda Eestimaa Rohelised (2006–2011), kus kuulus ka juhatusse. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas ja sai 87 häält.http://ep2014.vvk.ee/mandates.html. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinna linnavolikokku valimisliidu Savisaare Valimisliit ja Tegus Tallinn nimekirjas ning sai 11 häält.http://www.err.ee/617435/liisuheitmine-pani-paika-nimekirjade-jarjestuse-tallinnas.https://kov2017.valimised.ee/valimistulemus-vald.html#0784-2.

 Panus politoloogia arengusse 
pisi|Riikluse areng läbi selle vormide
Paul Tammert esitas oma raamatutes "Poliitilised valikud türannia ja heaoluühiskonna vahel" ja "Millist riiki" mõtte asendada ühe- ja/või dimensiooniline (vasak-parem/liberaalne-konservatiivne) ühiskonnakäsitlus mitmedimensioonilise (vabadus, võrdsus ja vendlus) ühiskonnakäsitlusega. Sellest tekkis omakorda neli tema väitel tänapäeval esindatud sotsiaalset korda (kooperativism, individualism, elitarism, bürokratism) ja üks tuleviku ühiskonna aluseks olev sotsiaalne kord (personalism). Jaotades iga sektori omakorda 3 x 3 maatriksiks, tekkis Tammerti väitel võimalus luua tervikpilt erinevatest ühiskonnakorralduse vormidest ja neid juhtivatest ideoloogiatest ning selgitada võrdlevas analüüsis nende sisu, mille võtab kokku kõrvalolev joonis. 

Riikluse arengut kirjeldas ta ajaloolise arengu võtmes: linnriik > militaarriik > territoriaalriik > modernne riik > sotsiaalriik. Lisaks ennustas ta, et 21. sajandil hakkab isiksusliku arengutaseme saavutanud inimeste baasilt (personalism), alt üles arenevas protsessis kodanikuühiskond, mis oma olemuselt on anarhistlik ja patsifistlik.

Teoseid

Paul Tammerti teosed on ilmunud peamiselt tema enda kirjastuses Aimwell. 

"Maksundus", Aimwell, 2002, 2003, 2005. ISBN 9949-19-189-8
"Kolm valitsuskultuuri ja Eesti tulevik", Aimwell, 2007, ISBN 978-9949-15-0120
"Liberaalne või kapitalistlik turumajandus – selles on küsimus", Riigikogu Toimetised, 2012
"Poliitilised valikud türannia ja heaoluühiskonna vahel", Aimwell, 2017, ISBN: 978-9949-81-772-6.
"Millist riiki", Aimwell, 2018. ISBN: 978-9949-7312-0-6 (epub)
"What state are We in" Aimwell, 2019. ISBN 978-9949-7312-1-3 (epub)

Artikleid
Koostöös Eesti Rooma Klubiga on talt ilmunud rahasüsteemi ja selle alternatiivseid lahendusi käsitlevaid artikleid, s.h: 

 Miks Eesti 2035 ja mitte Eesti 2050 või 2100?
 Muutuste aeg on alanud.
Võlaraha agoonia.
Riik, raha ja Eesti saatus.
 Majandusmudel, rahasüsteem ja muutuste aeg. Avalik arutlus.
 Kas aus ja läbipaistev poliitika on võimalik?
 Võlamajandus kui ponzi skeem

Viited

Välislingid
 Paul Tammert Eesti Teadusinfo Süsteemis 
 Peeter Helme soovitab Postimees, Kultuur. 
 "Vasar". Paul Tammert Vikerraadio saade, err.ee, 9. november 2018

Kategooria:Eesti majandusteadlased
Kategooria:Eesti põllumajandusteadlased
Kategooria:Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud
Kategooria:Erakonna Eestimaa Rohelised poliitikud
Kategooria:Eesti Koonderakonna poliitikud
Kategooria:Keila Kooli vilistlased
Kategooria:Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1956