Laidoneri liin

Laidoneri liin on 1930. aastatel püstitatud Eesti Vabariigi idapiiri kindlusehitiste rahvapärane nimetus. 

Johan Laidoner oli küll Sõjavägede Ülemjuhataja, kuid pole teada, et ta oleks olnud rohkem kui oma ametikohustuste tõttu seotud just piirikindlustustöödega. Samuti pole teada, et sellist nime oleks kasutatud ametlikes dokumentides.

Tulevast Eesti Vabariigi kirde- ja kagupiiri kindlustati juba I maailmasõja ja Vabadussõja ajal ja järel, kuid need tööd ei ole olnud seotud hilisemate piirikindlustustöödega.

Eraldi kindlustati kirde- ja kagupiiri. Üldiselt kasutatakse Laidoneri liini nime kogu idapiiri kohta, kuid peamiselt mõeldakse selle all kirdepiiri kindlusehitisi. Kirdepiiril jõuti kindlusehitisi ehitada valmis oluliselt rohkem kui kagupiiril, seetõttu on kirdepiiri kindlustised paremini hoomatavad. Samuti asub suur osa neist praegu Eesti Vabariigi kontrolli all oleval territooriumil, samal ajal kui kagupiiri vähesed ehitised asuvad praegu Venemaa Föderatsiooni kontrolli all oleval territooriumil.

21. novembril 1933 otsustas Vabariigi Valitsus tarviliseks pidada Vabariigi idapiiri kindlustamise juba rahuajal.Vabariigi Valitsuse protokoll nr 36, 22. november 1933 Peale majanduslike põhjuste raskendas piirikindlustiste ehitamist asjaolu, et polnud kindel, kuhu need tuleks ehitada. Nii arvas Jaan Tõnisson 19. juunil 1939, et piirikindlustised tuleks ehitada ka Saaremaale. Peaminister Kaarel Eenpalu vastas, et kindlustustöid tehakse seal, kus seda kõige rohkem vaja on, aga Saaremaa kindlustamine oleks asjatu rahakulutus.Riigivolikogu välis- ja riigikaitsekomisjoni protokollid 1938–1940. Akadeemia 1/2006. Lk 255

Vaata ka
Eesti Vabariigi kagupiiri kindlusehitised 1919–1939
Eesti Vabariigi kirdepiiri kindlusehitised 1918–1921
Eesti Vabariigi kirdepiiri kindlusehitised 1934–1939
NSV Liidu Punaarmee 21. kindlustatud rajoon (21-й укреплённый район), Leningradi oblastis

Viited

Kirjandus
Toe Nõmm. Eesti piirikindlustused. Tehnika ja Tootmine 8 ja 9, 1992
Ahto Siig. "Võimalik, et nn. Laidoneri liini säilmed võetakse riigi kaitse alla". Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet nr 18, 8. mai 1997. Lk 9
Toe Nõmm. Sõjaväevarustus ja piirikindlustused kuni 1939. aastani. Sõja ja rahu vahel I. Eesti julgeolekupoliitika 1940. aastani. S-Keskus, Eesti Rahvusarhiiv. Tallinn 2004
Jüri Tõnisson. Avastamata turismiobjekt Narva jõe kaldal. Põhjarannik, 29. mai 2004
Toe Nõmm. Eesti suurtükivägi 1918–1940. Relvastus ja ülesehitus. Laidoneri Muuseumi Aastaraamat 4, 2004. Tallinn 2005
Robert Treufeldt. Kas Riigikülas ikka on palju vaba maad? Narva Postiljon, 23. veebruar 2006
Роберт Трейфельт. Оборонительные сооружения на северо-восточной границе Эстонской Республики в 1919–1939 гг. Baltfort 4/ 2009
Robert Treufeldt. Laidoneri liin kui Narva tabalukk. Tehnikamaailm 5/ 2010
Robert Treufeldt. Eesti Vabariigi kirdepiiri kindlusehitised 1919–1939. Narva Muuseumi Toimetised 10. Narva 2010
Pilte
Mati Õun. Eesti sõjavägi 1920–1940. Tammiskilp. Tallinn 2001
Merike Jürjo. Eesti kasarmud. Estnische Kasernen und Stäbe. Estonian Barracks and Staffs. Tänapäev. Tallinn 2008

Kategooria:Eesti militaarehitised
Kategooria:Alutaguse vald
Kategooria:Narva ajalugu
Kategooria:Narva-Jõesuu
Kategooria:Narva-Jõesuu linn
Kategooria:Petserimaa
Kategooria:Johan Laidoner