Mihkli kihelkond

Mihkli kihelkond (lühend Mih; Kirchspiel St. Michaelis) oli kihelkond Lääne-Eestis, ajaloolisel Läänemaal ja Pärnumaal – Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis ja Liivimaa kubermangu Pärnu kreisis.

Mihkli naaberkihelkonnad olid Lihula, Kirbla ja Vigala põhjas, Pärnu-Jaagupi idas, Audru kagus, Tõstamaa lõunas ning Hanila ja Karuse läänes.

Kihelkonnakirik oli Mihkli kirik.

 Piirkonna ajalugu 
pisi|Haapsalu kreis, Eestimaa kubermangus. Liivimaa atlas (1798)
pisi|Liivimaa kubermang, Pärnu kreis. Liivimaa atlas (1798)
Mihkli kihelkond tekkis 13. sajandil Soontagana muinaskihelkonna põhjal. Alates Liivi sõjast ehk 16. sajandi keskpaigast oli Mihkli kihelkond Põhja- ja Lõuna-Eesti – vastavalt ajaloolise Läänemaa ja ajaloolise Pärnumaa – vahel jaotatud ligikaudu pooleks.Mihkli kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 1. oktoober 2012) Piir tõmmati kihelkonnast läbi 17. sajandi alguses."Mihkli kasvas Soontaganast" Pärnu Postimees, 16. mai 2012

Pärast Liivi sõda kuulusid kihelkonna põhjapoolsed alad Eestimaa provintsi (nimetatud ka Eestimaa hertsogkonnaks) koosseisus Rootsi kuningriigi  koosseisu ning lõunapoolsed alad Liivimaa hertsogkonna Pärnu vojevoodkonna koosseisus Leedu-Poola ühiskuningriigi Rzeczpospolita koosseisu.

Rootsi ajal kuulusid kihelkonna alad Läänemereprovintside Eestimaa ja Liivimaa (alates 1673 kindralkubermangud), vastavalt Haapsalu ja Pärnu maakonda.

Aastatel 1719–1918 kuulusid kihelkonna alad Tallinna kubermangu (alates 1783 Tallinna asehaldurkond ja alates 1797 Eestimaa kubermang) Haapsalu distrikti (alates 1783 Haapsalu kreis) ja Riia kubermangu (alates 1783 Riia asehaldurkond ja alates 1797 Liivimaa kubermang) Pärnu kreisi (maakonda) ning kiriklikisse praostkondadesse Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". St. Michaelis, 1843, seite 102.

 Asustus 

 Mõisad 
Kihelkonnas paiknes 11 mõisat, neist 1 kirikumõis, 4 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga ning 3 riigimõisat. Lisaks veel 3 karjamõisat.

Kihelkonna Läänemaa osa mõisad:
 Mihkli kirikumõis (Pastorat St. Michaelis)
 Aru (Arrohof), Keblaste kõrvalmõis
 Karinõmme (Karinömme), Oidremaa kõrvalmõis
 Keblaste (Keblas) rüütlimõis
 Oidremaa (Oidenorm) rüütlimõis
 Veltsa (Weltz), Keblaste kõrvalmõis

Kihelkonna Pärnumaa osa mõisad:
 Ahaste ehk Riintali (Ahhast-Friedenthal) rüütlimõis
 Kalli (Kallie) riigimõis
 Koonga (Kokenkau) riigimõis
 Kõima (Kaima) rüütlimõis
 Võrungi (Wörring) riigimõis

 Vallad 
 Ahaste vald (1866–1899)
 Kalli vald (1866–1899)
 Koonga vald (1866–)
 Kõima vald (1866–1899)
 Mihkli kirikuvald (1866–1892)
 Oidrema vald (1866–1891)
 Veltsa vald (1866–)

 Külad 
Kihelkonnas asus 43 küla:

Ahaste (Riintali), Emmu, Hõbeda, Irta, Iska, Joonuse, Jänistvere, Järve, Kalli, Karinõmme, Karuba, Kibura, Kiisamaa, Koonga, Kuhu, Kurese, Kõima, Lõpe, Maikse, Mihkli (Keblaste), Naissoo, Nedrema, Nätsi, Oidrema, Paimvere, Palatu, Peantse, Piisu, Pikavere, Rabavere, Salevere, Sookatse, Soovälja, Tamme, Tarva (Sõnniku), Tõitse, Ura, Urita, Vastaba, Veltsa, Võitra, Võrungi, Õepa

 Kalmistud 
 Kalli kalmistu
 Mihkli kalmistu
 Mihkli kirikuaed

 Pärand 
Eesti Rahva Muuseumi esimene kogumisretk Mihkli kihelkonda toimus 1911. aastal. 2009. aastaks oli muuseumi kogutud 797 eset.Mihkli kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 1. oktoober 2012)

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Kihelkonna alad jäävad tänapäeval peaaegu tervikuna Pärnu maakonda. Suurem osa kihelkonna piirkonnast moodustab endise Koonga valla. Kihelkonna lõunaserv jääb Pärnu linna aladele. Lääne maakonda (Lihula valda) jääb väike ning vähese asustusega sooala kihelkonna loodeosas.

 Viited 

 Kirjandus 




 Välislingid 
 Mihkli kihelkond Eesti Entsüklopeedia
 Mihkli kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Kategooria:Pärnumaa kihelkonnad
Kategooria:Läänemaa kihelkonnad