Võnnu kihelkond

Võnnu kihelkond (lühend Võn; sks Kirchspiel Wenden) oli kihelkond ajaloolise Tartumaa lõunaosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis.
400px|pisi|right|Liivimaa kubermangu Tartu kreis. Ludwig August Mellin, "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798

Piirkonna ajalugu
Võnnu kirikukihelkond on asutatud 1220. aastatel.Võnnu kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 2. märts 2012)

Võnnu kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 17 mõisat – üks kirikumõis ning 11 rüütlimõisast peamõisat koos viie kõrvalmõisaga. Lisaks veel 14 karjamõisat.
Ahja (Aya) rüütlimõis, fideikomiss
Issaku (Issako) Kurista kõrvalmõis
Kaagvere (Kawershof, varem Fyfhusen) rüütlimõis
Kiidjärve (Kiddijerw) rüütlimõis
Kriimani (Brinkenhof) rüütlimõis
Kurista (Kurrista) rüütlimõis
Kõnnu (Aya-Kondo) Rasina kõrvalmõis
Leevi (Lewiküll) Vastse-Kuuste kõrvalmõis
Lootvina (Lothwen, ka Alt-Lothwen) Vastse-Kuuste kõrvalmõis
Mäksa (Mäxhof, varem Repefer) rüütlimõis, fideikomiss
Poka (Heidohof, varem Nachtel ja Buckenhof) rüütlimõis, fideikomiss
Rasina (Rasin) rüütlimõis
Sarakuste (Sarrakus) rüütlimõis
Tammepee (Tammepee) endine rüütlimõis
Uue-Kastre ehk Kastre (Kaster, varem Warbeck) rüütlimõis, fideikomiss
Vana-Kastre (Altenturm) rüütlimõis, hiljem Kaagvere kõrvalmõis
Vastse-Kuuste (Neu-Kusthof) rüütlimõis
Võnnu (Pastorat Wenden) kirikumõis
Võnnu (Wendau, ka Wendohof) endine rüütlimõis

Võnnu kihelkonna vallad
Ahja vald (1866–1917)
Kaagvere vald (1866–1896)
Kastre-Võnnu vald (1866–1917)
Kiidjärve vald (1866–1893)
Kurista vald (1866–1892)
Mäksa vald (1866–1917)
Poka vald (1874–1892)
Rasina vald (1866–1917)
Sarakuse vald (1866–1893)
Vastse-Kuuste vald (1866–1917)
Võnnu kirikuvald (1866–1917)

Võnnu kihelkonna pärand
Ahja kalmistu
Kastre kalmistu
Kurista mõisa kalmistu
Kurista õigeusu kalmistu
Kärsa kirikuaed
Lääniste kalmistu
Mäksa mõisa kalmistu
Pedaspää kalmistu
Peravalla kalmistu
Piirissaare luteri kalmistu
Piirissaare õigeusu kirikuaed
Piiri vanausuliste kalmistu
Saare vanausuliste kalmistu
Võnnu kalmistu

Võnnu kihelkonna pärand
Võnnu on olnud Eesti üks suurimaid ja rahvarohkemaid kihelkondi. Piirkond on rikkaliku ajaloo- ja kultuuripärandiga, mida on talletatud mitmesse muuseumisse, peamiselt Eesti Kirjandusmuuseumisse ja Eesti Rahva Muuseumisse. Eesti Rahva Muuseumisse on Võnnu kihelkonnast kogutud materjale peamiselt 20. sajandist, kokku ligi 4000 säilikut, millest esemeid on umbes 1/8 (arvuliselt 532), jooniseid 1/10, ülejäänud on fotod ja käsikirjalised materjalid. Kuigi kihelkond on asunud muuseumile lähedal, pole piirkonnas palju kogumas käidud. Siiski on Võnnu kihelkond muuseumi kogudes väärikalt kajastatud.Võnnu kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 2. märts 2012)

Kihelkonna alad tänapäeval
Pindalalt suure Võnnu kihelkonna ala on tänapäeval jaotatud peamiselt Tartu maakonna Kastre valla ja Põlva maakonna Põlva valla vahel. Kihelkonnakeskus ja üle poole aladest asuvad Tartu maakonnas, lõunapoolne osa Põlva maakonnas.

14. aprillil 2009 avas president Toomas Hendrik Ilves esimesed kihelkonnapiiride tähised Tartu–Räpina–Võru maanteel Luunja sillal Tartu-Maarja ja Võnnu kihelkonna piiril. Sellega tähistati Eesti Rahva Muuseumi 100. aastapäeva."Tartu-Maarja ja Võnnu kihelkonna piirid saavad tähised" Uus Eesti, 8. aprill 2009

Võnnu kihelkonnapäevad
20. augustil 2000 toimus I Võnnu kihelkonnapäev, mida korraldas laulu- ja mänguselts Lõoke. Kihelkonnapäeval toimus jumalateenistus ja kontsert Võnnu kirikus, erinevad ajaviited ja simman peoplatsil. Välja pandud oli raamatu- ja käsitöönäitus.Seltsi tegevuse uus algus Laulu- ja mänguseltsi Lõoke koduleht (vaadatud 2. märts 2012)

II Võnnu kihelkonnapäeva, millega tähistati 190 aasta möödumist Võnnu kihelkonnakooli asutamisest, peeti 19. augustil 2001. Toimus nõupäev omaalgatusest, kontsert-jumalateenistus, kodulookonverents, kontsert kiigeplatsil, sportlikud ja uued ajaviited, simman. Sai tutvuda näitustega kooliraamatutest ja kihelkonnakooli ajaloost.

III Võnnu kihelkonnapäev toimus 18. augustil 2002. Toimus kontsert-jumalateenistus, kodulookonverents, laste meisterdamistoad, tegevused kiigeplatsil, foto- ja raamatunäitus.

Kihelkondlike sidemete tugevdamiseks otsustati järgmised kihelkonnapäevad pidada Võnnust väljaspool. Nii toimus 2003. aastal IV Võnnu kihelkonnapäev Järvseljal, 2004. aastal V kihelkonnapäev Ahjal, 2005. aastal VI kihelkonnapäev Mäksa valla keskuses Mellistes ja 2006. aastal VII kihelkonnapäev Haaslava vallas Kurepalus.

Viited

Kirjandus

Noppel, Grigori 2018. Ajalooline traditsioon Võnnu kihelkonnast 1929. aasta suvel Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat.
Rootsmäe, Lemming; Rootsmäe, Ilse 2016. Võnnu kihelkonna kohanimed ja minevik. (Kalla, Urmas, toim.) (Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused 34.) Tartu–Võru: Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus, Võru Instituut.
Tilk, Alo 2018. Ajalooline traditsioon Tartu maakonnas, Võnnu kihelkonnas 1929. a suvel Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat.
Eduardt Philipp Körber. Võnnu kihelkonna ajalugu 400-1835

Kategooria:Tartumaa kihelkonnad
Kategooria:Võnnu kihelkond