Sigaret

pisi|Delphine Arnould de Cool-Fortin, "Mõnus sigaret" (1880)

Sigaret (kõnekeeles ka "pläru") (prantsuse laensõna cigare + ette, mis tähendab "väikest sigarit") on suitsetatav tubakatoode, mis koosneb õhukesse paberisse rullitud peeneks lõigatud tubakast. Tavaliselt on sigarettidel ka filter.

Tööstuslikult toodetud sigaret on keskmiselt 84 millimeetrit pikk ja läbimõõduga 7–8 millimeetrit. 

Ajalugu
Maisipaberi sisse rullitud tubakat suitsetasid Kesk-Ameerika indiaanlased – maiad ja asteegid. Hispaanlased tõid selle Euroopasse 16. sajandi keskpaigas. Pärast seda, kui Inglismaal 1586. aastal hakati tubakat suitsetama, levis see komme üle kogu Euroopa. Varem tõmmati tubakat ninna.

Sigarette hakati valmistama sigarivabrikutes Prantsusmaal ja Lõuna-Hispaanias tubakajääkidest 1850. aastal.

Tubakasuits
Keskmise sigareti suitsus on üle 12 000 keemilise ühendi, seal hulgas:
 Ühendaine Kogus Süsihappegaas  45–65 mg Vingugaas  10–23 mg Lämmastikoksiidid  0,1–0,6 mg Butadieen  0,025–0,04 mg Benseen  0,012–0,05 mg Formaldehüüd  0,02–0,1 mg Atseetaldehüüd  0,4–1,4 mg Metanool  0,08–0,18 mg Sinihape  1,3 mg Nikotiin  0,8–3 mg Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud 0,0001–0,00025 mg Aromaatilised amiinid  0,00025 mg

Tarbimine
2002. aasta seisuga toodetakse iga aasta 5,5 triljonit sigaretti. Kokku arvatakse suitsetajaid olevat 1,1 miljardit inimest, mis on rohkem kui üks kuuendik kogu Maa elanikkonnast.

+ Suitsetamine meeste ja naiste seas (2000) Protsentides (%) Piirkond mehed naised Aafrika  29  4 USA  35  22 Idapoolne Vahemere osa  35  4 Euroopa  46  26 Kagu-Aasia  44  4 Läänepoolne Vaikse ookeani osa  60  8

Allikas: Maailma Terviseorganisatsiooni hinnang 2000. aastal

Tuntud sigaretimarke

Belomor
Camel
Dunhill
Kent
Kool
L&M
Leek
Lucky Strike
Marlboro
More
Parliament
Priima Ekstra
Tallinn
Trend
Vermont
Vogue
Winston

Vaata ka

Elektrooniline sigaret
Sigar
Sigarillo
Pabeross

Kategooria:Tubakatooted