Harju-Jaani kihelkond

Harju-Jaani kihelkond (lühend HJn, Rootsi valitsusajal SayentackenVello Salo, Oleg Roslavlev, Eesti kihelkonnad a. D. 1520, Tuna 4/2007, saksa keeles Kirchspiele St. Johannis in Harrien) oli ajalooline kihelkond Harjumaal Tallinnast kagu pool ja Eestimaa kubermangu Harju kreisis.
pisi|Venemaa keisririigi Eestimaa kubermangu Harju kreis

 Piirkonna ajalugu 
Maavalla Koda nimetab kihelkonda Sahataguse kihelkonnaks.Perila Veskimäel kuuleb pajatusi ja vanu pillilugusid. Maavalla Koja koduleht, 23.08.2006. (Kasutatud 23. veebruaril 2011.)

Taani hindamisraamatus polnud Saiataga nimetatud veel kui kihelkond, vaid küla	Matthias Johann Eisen, Daani hindamise raamat. III. Repel kylaekund., Daani hindamise raamat = Liber census Daniae, 1920, lk 67, mis kuulus Revala Rebala ehk Räpälä (Repel) muinaskihelkonda.  Sagentake (Saha-taguse) koosnes muinasaja lõpul ja keskajal kolmest osatiskülast - Mägise, Keskvere ja VaaseJulius Põldmäe, Jõelähtme kihelkond ja vald, Tallinn 1994, lk 26, kõik kokku 43 adramaad.  Kihelkonda on ajalooallikates nimetatud kui:  1241 Saintakæ, 1254 Sagentake, 1393 Sagentaken, 1424 Sagentake, 1508 Saye mit den Gütern (mõisatega), 1519 sunte Johannes kerspel, 1765 Johanni oder SeyntackenHarju-Jaani, [KNR] Dictionary of Estonian Place names, www.eki.ee. 1249. aastal doteeris Erik IV Adraraha Tallinna toomkirikule kokku 40 adramaad,  1254. aastal kuulus juba kogu Saintake (ehk Sagentake) piirkond Tallinna piiskopile, st kokku 43 adramaadKersti Markus,  Keskaegsed maavaldused - uus allikas arhitektuuriuurijale, Acta Historica Tallinnensia 10, 2006. Kirikukihelkond (mainitud 1322), kuhu ehitati kihelkonnakirik, moodustati 14. sajandil. Hiljem hakati kiriku nimipühaku järgi seda kutsuma Jaani kihelkonnaks, millele lisati täiend Harju-, et eristada teistest samanimelistest.

 Harju-Jaani kihelkonna mõisad 
19. sajandi esimesel poolel kuulusid kihelkonda mõisad:
Harju-Jaani kirikumõis
Anija mõis,
Aruküla mõis,
Haljava mõis, Prangli ja Aksiga,
Kambi mõis,
Kehra mõis,
Kiviloo mõis
Perila mõis,
Peningi mõis,
Raasiku mõis,
Retla mõis.
Kaserahu mõis (Birkenruh), poolmõis, eraldati Kose kihelkonna Pikva mõisast 1884. aastal,
Kaunisaare mõis (Kaunisaar), poolmõis, eraldati Peningi mõisast 1815. aastal,
Paasiku mõis (Pasik), poolmõis, eraldati Jõelähtme kihelkonna Jägala mõisast 1858. aastal,
Uus-Võhmuta mõis (Neu-Wechmuth), poolmõis, eraldati Võhmuta poolmõisast,
Võhmuta (Wechmuth), poolmõis, eraldati Perila mõisast 1895. aastal.Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool

 Harju-Jaani kihelkonna vallad 
Kehra-Kaunissaare vald (Kedder und Kaunissaar) (1866–1880)
Haljava vald	(Hallinap) (1866–1890)	
Paasiku vald (Pasik) (1866–1890)	
Aruküla vald (Arroküll) (1866–1891)	
Kambi-Raasiku vald (Kampen und Rasik) (1866–1891)
Kiviloo vald (Fegefeuer) (1866–1891)
Perila-Rätla vald (Pergel und Rettel) (1866–1891)
Anija vald (Annia) (1866–1898)	
Peningi vald 	(Penningby) (1866–1898)
Kehra vald (Kedder) (1866–1890)
Anija vald (Annia) (1898–)
Peningi vald (Penningby) (1898–)
Raasiku vald (Rasik) (1898–).Harju-Jaani kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Tänapäeva Raasiku alevik ja Kehra linn asuvad Harju-Jaani kihelkonna maadel.

 Vaata ka 
 Harju-Jaani Eesti Kodanike Komitee
 Rebala kihelkond

 Viited 

 Kirjandus 
Nigolas Loone, Harju-Jaani kihelkonna ajalugu Põhjasõjast kuni pärisorjuse kaotamiseni (1700-1816)

 Välislingid 
Harju-Jaani kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Kategooria:Harjumaa kihelkonnad