Kamassi keel

Kamassi keel on väljasurnud samojeedi keel, mida rääkisid Lääne-Siberis Sajaanides elanud kamassid. Kamassi keel kuulub koos sölkupi ja matori keelega lõunasamojeedi keelerühma. Kamassi keele dialektid on kamassia ja koibali.https://www.ethnologue.com/language/xas

Kamassi keelt uurisid Matias Aleksanteri Castrén ja Kai Donner. Donner kogus 20. sajandi alguses materjali, mille publitseeris Aulis Joki. 20. sajandi alguses oli keel juba välja suremas. Seda rääkis vaid mõni pere Abalakovo külas (tänapäeval Krasnojarski krai Sajanski rajooni Malinovski külanõukogus). Suurem osa kamasse läks üle hakassi või vene keelele. 1963. aastal leiti Ablakovo külast veel mõned vanurid, kes mäletasid lapsepõlves räägitud keelt. Kamassi keele viimane kõneleja Klavdija Plotnikova suri 1989. aastal. 

Eestis on kamassi keelt uurinud Ago Künnap. Ta kaitses Helsingi ülikoolis aastal 1971 filosoofiadoktori väitekirja teemal "System und Ursprung der kamassischen Flexionssuffixe" ning aastal 1974 Tartu Ülikoolis filoloogiadoktori väitekirja teemal "Pööramine ja käänamine samojeedi keeltes" ("Склонение и спряжение в самодийских языках (сравнительно-исторический анализ первичных словоизменительных суффиксов)").

Grammatika
 Arvsõnad 
Alltoodud tabelis on kamassi arvsõnad.Vene filoloogiaportaal

 Kiri 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Ladina kiri op  šidə nagur tə'tõ  sumna muktu səjpu' šintətõ ammittun bjə Kirillitsa оп шидэ нагур тэ'ты  сумна мукту сэйпу'  шинтэты аммиттун бйэ

Sõnavara
Sugulus soome-ugri keeltega
Osadel kamassi sõnadel on uurali tüved, mis on sarnased nii samojeedi kui ka soome-ugri keeltes. 

Allpool on näiteid kamassi sõnadest, mille tüved on sarnased eesti või mõne teise soome-ugri keele tüvedega:

 база-, безет- (baza-, bezet-) – pesema
 ваза (waza) – vask
 джага (ćaɣa) – jõgi
 кhи (khi) – kuu
 кола (kola) – kala
 колмэ (kolmǝ) – surnukeha
 куро (kuro) – kurg
 ле (le) – luu
 ман (man) – mina
 миӈэм (mińǝm) – minema
 мунӱй (munuj), мунӭй (munǝ̑j) – muna
 мо (mo) – mis
 не̄ (nē), не (ne) – naine
 ним (nim), нэм (nǝm) – nimi
 пhа (pha) – puu (ungari keeles fa)
 пил (pil), пьел (pjel), пе̄л (pēl) – pool
 сима (sima) – silm
 сы (sõ) – süda
 тан (tan) – sina (mordva keeltes тон (ton))
 тhу (thu), т’у (t’u) – järv (ungari keeles tó)

 Viited 

 Kirjandus 
Kai Donner, "Kamassisches Wörterbuch nebst Sprachproben und Hauptzügen der Grammatik", Helsinki 1944.
Ago Künnap, "System und Ursprung der kamassischen Flexionssuffixe" I-II, Helsinki 1971–1978.

Kategooria:Samojeedi keeled
Kategooria:Väljasurnud keeled