Kelk

pisi|Kelkusid kasutatakse ka kaupade veoks. Ekspeditsioon Tartu Ülikool 350 mäetipule
Kelk (lõunaeesti murdes ka reekene või riikene) on enamasti käsitsi veetav jalassõiduk lumel või jääl sõitmiseksEesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 79. Kelgutada on võimalik kas mäest alla lastes, kelku tasasel pinnal lükates või järel vedades.

Kelk on ka jääpurjeka jalastega alus.

Ajaloost
Eestis oli kelk 19. sajandini samasuguse ehitusega nagu suur regi, seda kasutati toobri, küttepuude, hagude vedamiseks või muudeks väiksemateks vedudeks, aga ka kelgutamiseksEesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 177.
Eraldi vedudeks kasutati palgikelku ja äkkekelku. 19. sajandi lõpul tulid kasutusele laud- ja raudjalastega ning kodaratega kelgud. 

Tänapäev
Praegusel ajal kasutatakse kelke põhiliselt kelgutamiseks, harva millegi vedamiseks. Kasutusel on plastist, metallist või puidust tõuke-, laste-, beebi- ja saanikelgud, rooliga ning piduritega kelgud, kokkukäivad ja täispuhutavad kelgud jne. Uuteks kelgutamise vahenditeks on liulauad, lumerõngad ja Snowtube`id.

Uut tüüpi on kelk-liugur Skidrifter, mis on valmistatud suure tihedusega polüetüleenist. Skidrifteril on ainulaadne mehaanilise stabiliseerimise süsteem MSP ning võimalik on reguleerida istme kõrgust.  Lisaks on Skidrifteril suurema turvalisuse saavutamiseks juhtkang ja libisemisvastane iste.

Koerarakendiga sõitmiseks sobivate kelkude valik on lai, alates algupärastest kelkudest kuni kaasaegsete, ülikergete võistluskelkudeni. Rakendisõiduks kasutatakse tõukekelke (1–2 koera rakend), klassikalisi kelke, tobbogan-tüüpi kelke (rohkem transpordikelgud) ja võistluskelke (vahetatavate jalastega). Koerte rakenditega sõitmisele korraldatakse mitmesuguseid võistlusi kuni maailmameistrivõistlusteni välja.

Kelgusport on mäespordiala, kus võisteldakse kelgutamises spetsiaalsetel kelkudel kurvilises kaldjäärennis. Eestis on asutatud Kelguspordi, Bobi ja Skeletoni Liit, mille tegevuskeskus asub Tõrvas. 

 Soomes 
Eestikeelse kelgu vastena on näiteks Soome keeles kasutusel rohkem termineid ja mõisteid – soomekeelne  tähendab väiksemat ja  suuremat paadimoodi kelku ning  tähendab jalastega kelku.

Vaata ka
Tõukekelk
Soome kelk
Regi
Saan
Lohisti
Kelgutamine

 Viited 

Välislingid

Kelk, Eesti Põllumajandusmuuseum

Kategooria:Sõidukid
Kategooria:Kelgutamine
Kategooria:Taluveokid