Harilik ussilakk

pisi|Ussilaka vili
Harilik ussilakk (Paris quadrifolia) on taimeliik upsuõieliste sugukonnast.Paris quadrifolia www.eol.org Kasutatud 23.02.2017 (inglise)Paris quadrifolia L. www.catalogueoflife.org Kasutatud 23.02.2017 (inglise)

Klassifikatsioon
Harilikku ussilakka on varem liigitatud liilialiste sugukonda. 
APG II süsteemis aga lemmelilleliste sugukonda.

Levik ja kasvukoht
Ussilakk on varjulembene ja suhteliselt niiskete kasvukohtade taim. Teda leidub nii salu-, laane- ja lodumetsas kui ka puisniitudel. Leviala hõlmab Euroopa lähisarktilist ja paraskliima alasid ning ulatub Lääne-Aasiasse ja Siberisse. Eestis ja SoomesSudenmarja (Paris quadrifolia), Kasutatud 24.02.2017 (soome) on tavaline.

Kirjeldus
Ussilakk on mitmeaastane ühekojaline rohttaim kõrgusega 18...45 cm.Ussilakk bio.edu.ee Kasutatud 23.02.2017 Varre tipus paikneb männasena neli (sageli 3–8) äraspidimunajat lihtlehte. Mais ja juunis moodustub üks tipmine õis. Õiekate on lihtne. Välimised õiekattelehed on laimirohelise värvusega, 4–7 cm pikkused ja neid on harilikult 8. Kroonlehed on kollakasrohelised. Emakkond on mitmeosaline. Tolmukapead on oranžikas-kollakad. Tolmlemine toimub tuule abil või isetolmlemise teel. Umbes 13 mm läbimõõduga vili on peaaegu kerajas väikese kirsi suurune mari Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 653, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010, mustjassinise värvusega ning sisaldab keskmiselt 34 seemet.Paris quadrifolia (herb paris) www.kew.org Kasutatud 23.02.2017 (inglise) Seemned on pruunid, kurrulised, poolkeraja kujuga ning 2,5 × 1,5 mm suurused. Ussilakk paljuneb nii seemnetega kui ka risoomiga, mis on tal pikk, peenike, harunev ja soomustega kaetud.


Ohtlikkus ja kasutamine
Kogu taime peetakse osade loomade (sh inimeste) jaoks mürgiseks, eriti marja. Marjade (maitse ebameeldiv) või risoomi söömine põhjustab kõhuvalu, soolte ja põie kramplikke kokkutõmbeid, oksendamist, iiveldust, peavalu ja -pööritust. Südame rütmihäired võivad ilmneda pärast mõne marja söömist. Kümnete marjade söömise järel võib saabuda surm krampide ja südame- või hingamislihaste halvatuse tõttu.

Marjade ja risoomi mürgisus arvatakse tulenevat saponiini paristifiini (toimib limaskestadesse) ja sapoglükosiidi paridiini (toimib südamesse) sisaldusest. Esmaabiks kutsuda esile oksendamine, anda aktiivsütt ja raskema mürgistuse korral teha maoloputus.

Mürgisusest hoolimata on taime kasutatud rahvameditsiinis pea- ja närvivalude korral ning hingetorude haiguste ja kõripõletiku puhul.
Homöopaatias on samuti kasutusel närvisüsteemile avalduva toime tõttu: peavalu, närvivalu, migreeni ja peapöörituse korral. Mõnel pool tarvitatakse seemneid ja marju suguiha suurendamiseks. Ürti (Paridis quadrifoliae herba) kogutakse vilja valmimise ajal.

Lisaks on ta ka hinnatud dekoratiivtaim.

Viited

 Välislingid 


 Hans Jacquemyn, Rein Brys, Michael J. Hutchings,Biological Flora of the British Isles: Paris quadrifolia L., List Vasc. Pl. Br. Isles (1992) no.158,17,1
 Sissekanne GRIN-is
 Sissekanne NCBI-s

Kategooria:Upsuõielised
Kategooria:Eesti katteseemnetaimed