Kuramaa piiskop

Kuramaa piiskop oli Kuramaa piiskopkonna vaimulik ja ilmalik valitseja 13.–16. sajandil.
pisi|Kuramaa piiskopkond. Stift on tähistatud oranžina ja diötsees sama värvi joonega. Liivi ordu valdused on tähistatud valgega
Kuramaa piiskopiamet loodi esimest korda 1230. aastatel, kui Liivi ordul õnnestus Kuramaa ajutiselt allutada. Kuid 1240. ja 1250. aastatest on teated piiskoppide kohta napid ja ebaselged, teatud perioodil piiskoppi tõenäoliselt polnudki. Kuid 1267. aastaks allutati Kuramaa lõplikult ordu ja piiskopi võimule ning alates sellest ajast on teated Kuramaa piiskoppidest kindlamad, kuigi ka edaspidi esineb teatavaid auke ja puudujääke.

Kuramaa piiskop allus kiriklikult Riia peapiiskopile, nagu ka Saare-Lääne, Tartu ja Preisimaa piiskopid. Kuramaa erines teiste Liivimaa piiskopkondadest aga selle poolest, et sealne toomkapiitel oli inkorporeeritud Saksa ordusse (selle liikmed olid ordu preestervennad) ning seetõttu olid ka piiskopid enamasti ordu liikmed. Lisaks sellele oli suur osa Kuramaa piiskoppidest pärit Preisimaalt ja piiskopkond seetõttu sageli ka kõrgmeistri tugeva mõju all. Kuramaa piiskop omas aga kuni 16. sajandini vaimulikku võimu Memeli (Klaipeda) piirkonna üle.

Et Kuramaa piiskop oli enamasti orduvend, siis on tema tegevusvabadust enamasti üpris piiratuks peetud. Nende tegevusest pole aga allikate nappuse tõttu ka kuigivõrd teada. Mitmed neist olid ordu endised ametnikud, samas aga leidus ka neid, kes orduga vastuollu läksid, nagu Heinrich Basedow. Eelviimane piiskop Johann von Münchhausen, kes oli ka Saare-Lääne piiskop, ajas üpris iseteadvat majandus- ja välispoliitikat. Viimaseks piiskopiks oli hertsog Magnus, kes valitses Kuramaa piiskopkonda kuni surmani 1583. aastal. Et ta Kuramaa piiskopi ametist kunagi ametlikult ei loobunud, siis jäi see talle vähemalt formaalselt kuni surmani. Magnuse surmale järgnes Kuramaal vaenus, mille järel endine piiskopkond läks Poola võimu alla.

Kuramaa piiskopid
Asetäitja: Balduin Alnast 1232–1234
Engelbert OP 1234–1236/1237
teadmata 1245–1250 
Heinrich von Lützelburg OFM 1251–1263 
Edmund von Werth OT 1263–1292 
Burkhard OT enne 1300 – 1321? 
Paul OT 1322–1330/1332? 
Johann I 1328–1331/1332 
Johann II OT 1332–1353 
Ludolf OT 1354–1359? 
Jakob OT enne 1360 – 1371? 
Otto OT 1371–1398? 
Rutger von Brüggenei OT 1399–1404? 
Gottschalk SchutteBöthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker,  OT 1405–1424 
Dietrich Tanke OT 1424–1425 
Johann Tiergart OT 1425–1456 
Paul II Einwald 1457–1473 
Martin Lewitz 1473–1500 
Michael Sculteti 1500 
Heinrich II Basedow 1501–1523 
Hermann II Ronneberg 1524–1539 
Johann IV von Münchhausen 1540–1560 
Magnus (Holsteini hertsog) 1560–1583, protestant

Vaata ka 
Series episcoporum Curoniae
Riia piiskoppide ja peapiiskoppide loend
 Viited 

Kategooria:Läti keskaeg
Kategooria:Vana-Liivimaa

Kategooria:Kuramaa ajalugu