2010. aasta Venemaa maastikupõlengud

pisi|Suits Šeremetjevo lennujaamas Moskvas 7. augustil 2010
pisi|Piirkonnad 31. juuli seisuga, kus metsatulekahjud laienesid
2010. aasta Venemaa maastikupõlengud olid 2010. aasta juuli lõpus Venemaal, eriti aga riigi lääneosas erakordselt palava ilma ja põua põhjustatud sajad maastikupõlengud.

Tulekahjude tekitatud rahaline kahju oli hinnanguliselt üle 15 miljardi USA dollari. Nädalaid väldanud põlengud olid nii tugevad, et põlengute suits jõudis ka Moskvasse ja veel mitmesse linna.

 Põhjused 
Tulekahjude süttimisele aitas esmajoones kaasa asjaolu, et juba juuni keskpaigast valitses mitmetes piirkondades 35-kraadine päevane temperatuur, mis kohati tõusis 40 kraadini. Riigi Euroopa-osasse jõudis erakordne palavus juuliks.

Tulekahjude leviku täiendava põhjusena on nimetatud ka nõrka riiklikku metsajärelevalvet, mille olukorra halvenemises süüdistatakse 2007. aasta 1. jaanuaril jõustunud uut metsaseadust, mida Greenpeace tollal nimetas kuritegelikuks.

Wetlands International on avaldanud arvamust, et põlengute suure ulatuse peamine põhjus oli märgalade (endiste turbakaevanduste) kuivendamine. Turbarabade kuivendamine Venemaa keskosas sai alguse GOELRO plaani raames 1920. aastatel. Uus laine leidis aset 1970. ja 1980. aastatel, mil mustmullata piirkondade (Нечерноземья) kasutuselevõtmise kampaania käigus kasutati turvast väetisena.

Erakorraliste olukordade ministeeriumi esindaja sõnul on Moskva piirkonna turbapõlengute põhjuseks kümnendikul juhtudest turba isesüttimine, ülejäänud juhtudel aga inimtegevusest põhjustatu – sigaretiotsad ja tikud.

 Kahjustused ja tagajärjed 
Suurte põlengute tõttu kuulutas president välja eriolukorra riigi seitsmes regioonis: Moskva, Nižni Novgorodi, Rjazani, Vladimiri ja Voroneži oblastis ning Mari Eli ja Mordva Vabariigis.

Regionaalarengu ministeeriumi andmeil oli 6. augustiks metsatulekahjudes täielikult või osaliselt hävinud 127 asulat. 7. augusti seisuga oli registreeritud 53 inimese hukkumine tulekahjudes ning enam kui 1200 kodu hävimine. Tulekahjudest oli haaratud hinnanguliselt üle 500 000 hektari.

 Tagajärgede likvideerimine 
Venemaale pakkusid abi paljud välisriigid: Serbia, Itaalia, Ukraina, Valgevene, Armeenia, Kasahstan, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Poola, Leedu, Iraan, Usbekistan, Venezuela, Prantsusmaa, Saksamaa, Läti ja Soome.

Eesti abi ja toetus Venemaa kustutustöödele oli nii rahaline (1,56 miljonit krooni) kui ka materiaalne (saadeti kustutustehnikat (4 pumpa ja 10 kilomeetrit voolikuid)). Metsatulekahju ohvrite laste toetamiseks avas UNICEF-i Eesti Rahvuskomitee oma toetusarve.

Viited

Kategooria:Maastikupõlengud
Kategooria:21. sajand Venemaal
Venemaa maastikupõlengud