Lehtlalindlased

Lehtlalindlased (Ptilonorhynchidae) on värvuliste sugukond, kuhu kuulub 17–20 liiki.

 Levik 
Lehtlalindlased on levinud Uus-Guinea saarel ja Austraalias. 

 Välimus 
Lehtlalindlased on suuruselt rästa ja varese vahepealsed, pikkusega 22–40 cm.

Paljudel liikidel leidub ehissulgi.

 Elupaik 
Lehtlalindlased elavad peamiselt troopilistes metsades ja vihmametsades. Mõni liik asustab ka savanne, mangroove ja põõsastikke.

 Pesitsemine 
Enamik liike rajab pesitsemise alguses maapinnale omapärased onnid ja ehib nende ümbruse värvikate esemetega, näiteks õite ja teokarpidega. Need lehtonnid on mängu- ja paaritumiskohad.
Mõned liigid lehtonne ei ehita.

Päris pesa ehitatakse puu otsa. Pesamaterjaliks on oksaraod, köitraod, puukoor ja lehed. Kurnas on 1–3 muna, mida tavaliselt haub emaslind.

 Toitumine 
Lehtlalindlaste toiduks on peamiselt puuviljad.

 Kaitse 
Mägi-lehtlalind (Archboldia papuensis) ja lakk-lehtlalind (Sericulus bakeri) on ohulähedased.

 Liigid 
Liiginimestik on toodud BirdLife Internationali järgi.

Ailuroedus buccoides (valgepõsk-kõutslind)
Ailuroedus crassirostris (austraalia kõutslind)
Ailuroedus melanotis (mustpõsk-kõutslind)
Amblyornis flavifrons (paruk-lehtlalind)
Amblyornis inornata (meister-lehtlalind)
Amblyornis macgregoriae (tanu-lehtlalind)
Amblyornis subalaris (ruugetutt-lehtlalind)
Archboldia papuensis (mägi-lehtlalind)
Chlamydera cerviniventris (leetkõht-lehtlalind)
Chlamydera guttata (kõnnu-lehtlalind)
Chlamydera lauterbachi (koldkõht-lehtlalind)
Chlamydera maculata (akaatsia-lehtlalind)
Chlamydera nuchalis (suur-lehtlalind)
Prionodura newtoniana (kuld-lehtlalind)
Ptilonorhynchus violaceus (läik-lehtlalind)
Scenopoeetes dentirostris (kidanokk-lehtlalind)
Sericulus aureus (tuli-lehtlalind)
Sericulus bakeri (lakk-lehtlalind)
Sericulus chrysocephalus (pugal-lehtlalind)

 Viited 
Loomade elu 6. kd, lk 426

 Välislingid