Miiduranna tähtfort

Miiduranna tähtfort on Tallinna lähedale 1726–1727 Vene võimude poolt rajatud Tallinna kindluse suhtes ettenihutatud kindlustis (tähtfort), mille eesmärk oli eelkõige Tallinna sõjasadama ning selle idapoolse (Aegna-poolse) sissesõidu kaitsmine.

Miiduranna tähtfordi rajamise põhjustas Vene keiser Peeter I surmale 8. veebruaril 1725 järgnenud ootus, et Venemaa sõjaline võimsus Läänemerel ei suurene enam oluliselt. Seepärast tõid Suurbritannia ja Taani 1726. aasta suvel Soome lahele oma laevastikuüksuse. Venemaa vastas sellele jõunäitamisele Tallinna ümbrusse vanade ettenihutatud rannakindlustiste (Läänepatarei, Idapatarei) korrastamise ja suurendamisega ning uute ehitamisega (Väike-Paljassaare tähtfort ja Naissaare bastionaalfort ning Tsitadell).

Miiduranna tähtforti tugevdati oluliselt keiser Paul I 1796. aasta kaitsekava järgi ning sealsed muldvallid vooderdati kividega. Hiljem pole tähtfort enam Tallinna kaitsekavades sisaldunud ning seda on tasapisi lammutatud.

Tänapäeval on tähtfordist säilinud selle lääne- ja keskosa, ida- ja lõunaosa jääb Miiduranna küla 1990. aastatel rajatud Uus-Miiduranna elamurajooni alla.

Miiduranna tähtfort on alates 18. augustist 1997 Eesti Vabariigi kultuurimälestis nr 8896."Kultuurimälestiseks tunnistamine" kultuuriministri 18.08.1997 määrus nr. 57, (RTL 1997, 165/166, 937) Kuupäev: 18.08.1997

Vaata ka
Väike-Paljassaare tähtfort

Viited

Kirjandus
Rudolf Kenkmaa, Gustav Vilbaste. "Tallinna bastionid ja haljasalad". Eesti Raamat. Tallinn 1965. Lk 43
Heino Gustavson. "Tallinna rannakaitse kuni 1864. aastani". // ENSV TA Toimetised, Ühiskonnateadused 37/ 2. Tallinn 1988
Heino Gustavson. "Tallinna vanemad merekindlused". Olion. Tallinn 1994. Lk 16–17, 26.
Erki Varma. "Vaidlusalusel maal asub haruldane arhitektuurimälestis" Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2003

Välislingid

Kategooria:Harju maakonna militaarehitised
Kategooria:Viimsi vald
Kategooria:Harju maakonna kultuurimälestised