Mihkel Kampmaa

Mihkel Kampmaa (kuni aastani 1936 Kampmann; 28. märts 1867 Sauga vald, Pärnumaa – 30. september 1943 Tartu) oli eesti kirjandusloolane, koolikirjanik ja pedagoog, kelle neljaköiteline teos "Eesti kirjandusloo peajooned" (1912–36) pani aluse eesti kirjanduse ajaloo põhjalikumale uurimisele.

 Elukäik 
Kampmann sündis Sauga Ranna külas Pärnu kihelkonnas, käis Audru kihelkonnakoolis, Pärnu Kreiskoolis ja Valga Cimze seminaris, mille õppekursuse ta 1888. aastal lõpetas. Aastatel 1889–1893 oli ta köster ja kihelkonnakooliõpetaja Väike-Maarjas; 1894–1897 ajalehe "Sakala" toimetaja Viljandis; 1897–1903 Viljandi kirikukooli juhataja ja linnakoguduse köster; 1903–1907 seminari kooliõpetaja Valmieras ja seejärel Tartu Eesti tütarlaste gümnaasiumis.

Ta on avaldanud värsikogu "Kandle hääled" (Viljandi 1896) ja rohkesti populaarseid koolilugemikke, mida avaldati paljudes kordustrükkides. Kuulus Väike-Maarja parnassi.

20. oktoobril 1933 valiti ta Tartu Õpetajate Seltsi auliimeks.

 Õpingud 
 1875–77 Kantsi külakool
 1877–81 Audru kihelkonnakool
 1881–84 Pärnu kreiskool
 1884–88 Cimze seminar

 Töökohad 
 1888–89 vallakooliõpetaja Tõstamaal
 1889–93 köster Väike-Maarjas;  1890–92 ka samas kihelkonnakooli õpetaja 
 1894–96 Sakala toimetaja Viljandis
 1896–1903 linnakoguduse köster Viljandis ja Aleksander Georg von Stryki eraalgkooli juhataja
 1903–07 Volmari õpetajate seminari õpetaja
 1907–19 Tartu ENKS tütarlaste gümnaasiumi õpetaja
 1919–33 Tartu Õpetajate Seminari õpetaja; alates aastast 1933 pensionil.

 Teosed 
 "Kandle hääled" (luulekogu), Viljandi 1896, 104 lk
 "Eestlase iseloom ja laad", Tartu 1902, 116 lk
 "Eesti wanem ilukirjandus: üleminek waimuliku kirjanduse walitsusest Eesti algupärasele rahwuslikule ilukirjandusele", Tartu 1908, 152 lk
 "Eesti keele õpewiis. Uuema aja pädagogika walgusesse seadnud M. Kampmann", Tallinn 1918. 
 "Eesti kirjanduseloo peajooned. 1. jagu. Näidete varal seletanud M. Kampmann", Tallinn 1912, 332 lk; teine, täiendatud trükk: Tallinn 1920, 343 lk
 "Eesti kirjanduseloo peajooned. 2. jagu. Näidete varal seletanud M. Kampmann", Tallinn 1913, 352 lk; teine, parandatud trükk: Tallinn 1921, 360 lk
 "Eesti kirjandusloo peajooned. 3. jagu. Näidete varal seletanud M. Kampmann", Tallinn 1923, 252 lk
 "Eesti kirjandusloo peajooned. 4. jagu. Näidete varal seletanud M. Kampmann", Tallinn 1936, 302 lk

Õpikud
Aabits kodule ja koolile, Tallinn 1919
Kooli lugemiseraamat I–III
Eesti lugemik I–V

Artiklid
 Kirjandusloo käsitlus keskkoolis., Kasvatus 1923, nr. 1

 Isiklikku 
Tema isa oli kalur ja erusoldat Madis Kampmann (1833–68), ema Anu Maidlas (1832– 1905). Isa suri, kui Mihkel oli kaheaastane; poisi kasuisaks sai isa vend Juhan Kampmann (1830–1909). 

Mihkel Kampmann abiellus  aastal 1892 Porkuni mõisavalitseja 18-aastase tütre Marie Henriette Sonnega (1874–1931), sündis seitse last.

Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

 Kirjandus ja välislingid 
 Mihkel Kampmaa andmebaasis ISIK 

 Raamat 
 "Mihkel Kampmaa ja tema pärand" (artikleid Kampmaast ja tema bibliograafia). Koostanud Vaike Birk, Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2007, 362 lk; ISBN 9789985585290

 Artiklid 
 Jaan Oks, "Koolilugemisraamatud" (arvustus raamatule: M. Kampmaa "Kooli lugemisraamat: esimene jagu") – Vaade 1908, nr 2/3 ja J. Oksa kogumikus "Orjapojad", Ilmamaa 2004, lk 164–172
 Anton Jürgenstein, "M. Kampmann 50-aastane" – Eesti Kirjandus 1917, nr 3, lk 102–106; loetav ka digiteeritud ajakirjanduse aadressil  
 Johannes Aavik, "Vead M. Kampmanni koolilugemikus" – Eesti Kirjandus 1920, nr 5, lk 162–175, nr 6, lk 203–221 ja nr 7, lk 249–266; loetav ka aadressil 
 Gustav Suits, "M. Kampmaa 70-ndaks sünnipäevaks" – Eesti Kirjandus 1937, nr 3, lk 123–126; loetav ka aadressil 
 Jaan Roos, "Mihkel Kampmaa elust ja tegevusest" – Eesti Kirjandus 1937, nr 3, lk 126–139; loetav ka aadressil
 Jaan Roos, "Mihkel Kampmaa elutöö" (nekroloog) – Postimees 4. oktoober 1943, nr 228, lk 3
 Aarne Vinkel, "M. Kampmaa töö eesti kirjanduse historiograafias. Kirjamehe 100. sünni-aastapäeva puhul" – Keel ja Kirjandus 1967, nr 3, lk 151–155 ja raamatus: A. Vinkel, "Kirjandus. Aeg. Inimene", Eesti Raamat, Tallinn 1970, lk 183–193
 Koidu Raudvere, ""Kuid oma esitusmeetodist ei või ma mingil tingimusel loobuda". Mihkel Kampmaa "Eesti kirjandusloo peajoonte" IV jao sünniloost" – Keel ja Kirjandus 1993, lk 212–220
 Vaike Birk, "Elutöö sillutas üldhariduse ja teaduse vahemaid. Eraõpetlane, kooli- ja kirjamees Mihkel Kampmaa 130" – Postimees 22. märts 1997, lk 16 
 Eesti kooli biograafiline leksikon, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 1998, lk 75, artikli autor Valve Birk
 Kristi Metste, "Mihkel Kampmaa – tubli pioneer" – kogumikus "Traditsioon & pluralism", 1998, lk 108–114 
 Kristi Metste, ""Nagu nüüd on selgunud..." Lisandusi Mihkel Kampmaa tundmaõppimiseks" – Akadeemia 1999, nr 9, lk 1816–41
 Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 172–173, artikli autor Endel Nirk
 Mait Talts, "Mihkel Kampmann oli õpetaja ja õppija" (140 aastat sünnist) – Sakala 29. märts 2007
 Tiit Hennoste, "Hüppeid modernismi poole II. 20. sajandi eesti kirjandusteadus Euroopa kirjandusteaduse taustal" (ka bibliograafia) – Vikerkaar 2008, nr 3 

 Välislingid 


Kategooria:Eesti kirjandusteadlased
Kategooria:Eesti pedagoogid
Kategooria:Cimze seminari vilistlased
Kategooria:Maarja kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1867
Kategooria:Surnud 1943