Lehola mõis

Lehola mõis, ka Kulna mõis (vaadatud 17.05.2020) (saksa keeles Lehhola), oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval asub kunagine mõis Lehola küla lähedalLehola ms, www.eki.ee Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.
pisi|Lehola mõisa valitsejamaja
pisi|Lehola mõisa viinavabrik
Peaaegu kogu mõisakompleks on kultuurimälestisena muinsuskaitse all. Nüüdisajal on kasutusel ainult kaks hoonet: Lehola mõisa valitsejamaja (viimastel aastatel restaureeritud) ja Lehola mõisa viinavabrik. Mõisakeskuse kujunduslikuks eripäraks on Lehola mõisa park2764 Lehola mõisa park, 18.-20. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, mis ei asu mõisa taga, vaid sellest paremal, samuti Lehola mõisa sepikoda, millelaadseid on Lääne-Harjumaal vähe säilinud. 
pisi|Lehola mõisa sepikoda
Ajalugu kuni sundvõõrandamiseni
Mõisa asutas 1626. või 1627. aastal Casper Krämer (u 1580 – u 1665), kui tema isa Nils Jönssoni (Rootsi kuninglik kammerhärra Soomes ning Eestimaa ja Ingerimaa kammerhärra) pärand (Ohtu ja Lehola) jagati tema poegade Johann ja Caspar Nilssoni vahel. Caspar sai oma valdusse Kulna ja Lehola küla. Peatselt rajas ta Lehola küla maadele oma eluaseme, mida on mõisana nimetatud juba samal, 1627. aastal. 1652. aastal Johann aadeldati ja Krämerid introdutseeriti tituleerimata aadlisuguvõsana Rootsi rüütelkonda perekonnanime Tallberg all (nr 1757). 1662. aastal aadeldati ka nende onupojad Johann ja Peter ning 1664. aastal introdutseeriti Krämerid Rootsi rüütelkonda vabahärrasuguvõsana rootsipärase perekonnanime Cremer all (nr 713). 

Casper Krämerile kuulus ka Koikla mõis Karja kihelkonnas Saaremaal.Casper Kraemer, till Kaeküll i Goldenbecks socken, Estland, www.adelsvapen.com Casperi poeg Niclas (Claus) Krämer (aadeldatult von Kraemer) tegutses Saaremaal Koikla ja Kudjape mõisnikuna ning Saaremaa maanõunikuna. Ta oli 1679. aastast Kuressaare bürgermeister ning 1691. aastal ta aadeldati ja introdutseeriti Rootsi rüütelkonda kui von Kræmer (nr 1959).

Rootsi aja lõpul, 18. juunil 1707 immiteeriti mõis pärast mitut omanikuvahetust vabahärra Otto Schedingi võlgade katteks Tallinna magistraadile. Pärast Põhjasõda, 1726. aastal läks mõis Tallinna bürgermeistri Joachim Gerneti ja Gernetite perekonna valdusse, kelle kätte jäi see kuni 1897. aastani. Siis omandas mõisa Woldemar Kirschbaum.

Alates 27. septembrist 1910 kuulus mõis prantsuse juurtega Girard de Soucantoni paruniperekonnale. Parun Edmund Girard de Soucanton müüs mõisa 14. aprillil 1917 sõlmitud lepingu alusel 250 000 rubla eest kahe eestlase kaasomandisse. Üks ostjaist oli Keila talupoeg August Busch ja teine agronoom Eduard Laur. Neilt kahelt mõis maaseaduse alusel ka sundvõõrandati ning kinnistati 6. veebruaril 1926 Eesti Vabariigi nimele.

Mõisakompleks
Peahoone
Ühekorruseline poolkelpkatusega kivist Lehola mõisa peahoone2763 Lehola mõisa peahoone, 18.-20. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register kerkis mõisa hoonete keskele 18. sajandi teisel poolel, kui omanikuks oli aadliperekond von Gernet. 19. sajandi algul ilmestati esifassaad klassitsistliku kolmnurkfrontooniga. Suuremad ümberehitustööd tehti 19. sajandi lõpul: peasissekäik viidi keskteljelt hoone paremale tiivale, rajati hoonet pikisuunas jagav keskkoridor, tehti historitsistlik peauks ning interjöör kaunistati kahe ümarsambaga. Algsest sisekujundusest olid kuni viimase tulekahjuni säilinud mõned baroksed oinasarvhingedega uksed. Härrastemajale said saatuslikuks 1990. aastate alguses toimunud riigikorra muutus ja selle tagajärjed. Kolhoosikorra kadumisel hakkasid mõisa omanikud vahetuma. Natuke aega töötas hoones raamatukogu, kuid selle väljakolimisel jäi hoone tühjaks. 2000. aasta veebruaris süttis hoone põlema ja hävis peaaegu täielikult. Püsti jäid ainult seinad ja kaks mantelkorstent.

Kõrvalhooned ja objektid
Lehola mõisa kelder 12773 Lehola mõisa kelder 1, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register 22776 Lehola mõisa kelder 2, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa tõllakuur2775 Lehola mõisa tõllakuur, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa aednikumaja2774 Lehola mõisa aednikumaja, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa sepikoda2771 Lehola mõisa sepikoda, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa viinavabrik2770 Lehola mõisa viinavabrik, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa kuivati2769 Lehola mõisa kuivati, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa abihoone2768 Lehola mõisa abihoone, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa tall2767 Lehola mõisa tall, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa teenijatemaja2766 Lehola mõisa teenijatemaja, 18.-20. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa valitsejamaja2765 Lehola mõisa valitsejamaja, 18.-20. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa puidust aitK2772 Lehola mõisa puidust ait, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Mõisa tuulik, Lehola mõisa piirdemüür2777 Lehola mõisa piirdemüür, 19. sajand, Kultuurimälestiste riiklik register, Lehola mõisa park. 

Galerii

Viited

Välislingid

Lehola mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Lehola mõis

Kategooria:Eestimaa mõisad
Kategooria:Gernetite mõisad
Kategooria:Girard de Soucantonide mõisad
Kategooria:Harjumaa mõisad
Kategooria:Keila kihelkond
Kategooria:Lääne-Harju vald