Tartu-Maarja kihelkond

Tartu-Maarja kihelkond (lühend TMr; saksa keeles Dorpt Kirchspiel, Kirchspiel St. Marien, varem Kirchspiel St. Johannis)Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843, seite 13 oli kihelkond Tartumaal ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis Tartu linna ümbruses.

 Piirkonna ajalugu 
Tartu-Maarja kihelkond on asutatud 13. sajandil. Muinasajal asus selle põhjapoolse osa kohal Jogentagana väikemaakond (muinaskihelkond), lõunapoolse osa kohal aga oletatav Ugandisse kuulunud muinaskihelkond keskusega Tartus.Tartu-Maarja kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 5. märts 2012)

Kihelkond oli suur ning tihedalt asustatud, seal oli palju mõisaid. Kihelkonnakirik oli Tartu Maarja kirik.
400px|pisi|Kirchspiel St. Johannis ja Tartu linn, 1687. aastal
400px|pisi|Liivimaa kubermangu Tartu kreis. Ludwig August Mellin, "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798

 Tartu-Maarja kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes 30 mõisat: kaks kirikumõisat, 15 rüütlimõisast peamõisat koos viie kõrvalmõisaga, kaks poolmõisat, üks linnamõis ning neli riigimõisat koos ühe kõrvalmõisaga. Lisaks veel 15 karjamõisat.

 Tartu-Maarja kirikumõis (Pastorat Dorpat-St. Marien)
 Andressaare (Andresaar), Tammistu karjamõis
 Anne (Annemõis, Annenhof), Vasula karjamõis
 Aru (Arro) karjamõis
 Engevere (Engefer)
 Emajõe mõis (Embeckshof)XVII saj alguses rajati mõis nimega Embeckshof ’Emajõe mõis’ (TMr), mida peatselt hallati koos Raadi mõisaga ja mille nime kasutati puhuti paralleelselt viimase omaga., Dictionary of Estonian Place names
 Haage (Haakhof) kirikumõis
 Haava (Hawa), Vesneri kõrvalmõis, karjamõis
 Ihaste (Ihasteküll)
 Ilmatsalu (Ilmazahl) rüütlimõis
 Jaama (Jama) linnamõis
 Joora (Joora) karjamõis
 Kaarli (Karlsberg), Tammistu kõrvalmõis
 Kabina (Kabbina) rüütlimõis
Kaiavere mõis (Kayafer) rüütlimõis
 Kangru (Kangro) karjamõis
 Kardla (Kardell)
 Karlova (Karlowa) rüütlimõis
 Kavastu (Kawast) rüütlimõis
 Korova (Korrowa) karjamõis
 Kvissentali (Quistenthal), Raadi karjamõis
 Lemmatsi (Ruhenthal) poolmõis, varem Karlova kõrvalmõis
 Lepiku (Leppiko) karjamõis
 Luunja (Lunia) rüütlimõis
 Maarjamõisa (Marienhof) riigimõis
 Maramaa (Marrama) rüütlimõis
 Muuli (Mulemoise; ka Kirjutajamõis (Kirritoga)
 Möllatsi (Mollatz), Vesneri karjamõis
 Müta (Mütta, Obstbaumschule), karjamõis
 Piiskopi (ka Papimõis; Bischofshof) riigimõis
 Pilka (Pilken) rüütlimõis
 Poksi (Poksi) karjamõis
 Preedi (Predi) karjamõis
 Puta karjamõis
 Põvvatu (Pöwwato), Luunja kõrvalmõis
 Raadi (Rathshof) rüütlimõis
 Raadlovi (Radlowi) karjamõis

 Rojasilla (Rojasilla), Vasula karjamõis
 Ropka (Ropkoy) rüütlimõis
 Rõõmu (Römo, Freudenhof) karjamõis
 Räni (Renningshof) rüütlimõis
 Ränna (Rennaküla)
 Saeveski (ka Saage; Saghof), Kavastu karjamõis
 Savikoja (Sawwikodda), Luunja karjamõis
 Sirgu (Sirgo), Luunja kõrvalmõis
 Taabri (Anrepshof, Kuyvenorm) riigimõis
 Tamme (Tammenhof) karjamõis
 Tammistu (ka Tammiste; Tammist) rüütlimõis
 Tereski (Terreski), Sootaga karjamõis
 Tila (Tilla), Raadi karjamõis
 Tordi (Tordi, Beigut), Taabri kõrvalmõis
 Traksi (Traksi), Maramaa karjamõis
 , Reola karjamõis
 Vahi (Franzenhütte, Wahhi) poolmõis
 Vanaaseme (Friedrichsberg), Vorbuse karjamõis
 Vanamõisa (Luunja-Vanamõisa, Wannamois), Luunja kõrvalmõis
 Vasula (Wassula) rüütlimõis
 Veibri (Timmofer) riigimõis
 Vesneri (Wesslershof) rüütlimõis
 Viira (Wiira), Kavastu karjamõis
 Vorbuse (Forbushof) rüütlimõis
 Väike-Kabina (Klein-Kabbina)
 Ülenurme (Uellenorm) rüütlimõis

 Tartu-Maarja kihelkonna vallad 
pisi|Vaade Vasula mõisa maadele (1783, Johann Christoph Brotze)

 Haage vald (1887–1899)
 Jaama vald (1866–1891)
 Karlova vald (1866–1892)
 Kavastu vald (1866–1917)
 Luunja vald (1866–1917)
 Maarjamõisa vald (1866–1899)
 Maramaa vald (1866–1891)
 Pilka vald (1874–1892)
 Raadi vald (1866–1917)
 Ropka vald (1866–1917)
 Taabri vald (1866–1892)
 Tammistu-Kaarli vald (1866–1892)
 Vasula vald (1866–1891)
 Vesneri vald (1866–1892)
 Vorbuse vald (1866–1917)
 Kihelkonnakool 
Maarja-Magdaleenas asutati köstrikool juba 1680. aastal. Liivimaa kindralkuberneri George Browne'i poolt välja antud koolipatendi kohaselt asutati 1765. aastal Kaiavere mõisas Kõrenduse külakool. Kihelkonnakooli koolmeistritena tegutsesid isa Märt Reinwald (surn. 1829), tema poeg, Marahva Näddala-Lehe kaastööline "Kõrendo Kaarel" Reinwald (1792–1860Kaarel Reinvald, Eesti biograafiline andmebaas ISIK)Õ-täht tuli Kõrenduselt, Vooremaa, 11.05.2013 ja pojapoeg Johannes ReinvaldLeo Anvelt, Täiendavat „Marahwa Näddala-Lehe" kaastöölistest. Keel ja Kirjandus, 1971, nr 7, lk 394-395.

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Kihelkonna maad paiknevad tänapäeval tervikuna Tartu maakonna aladel. Kihelkonna põhiosa asub Emajõe vasakkaldal pika siiluna Tartust kuni Peipsini. Kaks eraldatud ala asuvad Tartust läänes Ilmatsalu mõisa ümbruses ning Tartust lõunas Ülenurme mõisa lähikonnas. Kihelkonna aladel paikneb ka suur osa Tartu linnast.

Kihelkonna lõunapoolse serva alad moodustavad Luunja valla. Sellest põhja pool olevad mahukad alad on Tartu valla lõunaosas. Kihelkonna loodenurk ja lääneosa jääb Tartu linna, väike osa ka Elva valla idaossa. Alad Tartu edela- ja lõunaküljel kuuluvad Kambja valda.

 Viited 

 Kirjandus 



Kategooria:Tartumaa kihelkonnad