Kihelkonnakool

Kihelkonnakool (rahvapärase nimetusega köstrikool, vene keeles церковно-приходская школа, приходская школа, приходское училище) oli teise (kõrgema) astme talurahvakool ja luteri usu kirikukihelkonna koguduse kool, kuhu võeti õppima vallakooli lõpetanuid või muul viisil esimese astme hariduse omandanuid.

1920. aasta "Avalikkude algkoolide seadusega" muudeti luteri usu kihelkonnakoolid algkoolideks.

 Kihelkonnakoolide asutamine 
pisi|Kihelkonnakool Rõngus 1930
1687. aastal tegi Rootsi valitsusaegne Liivimaa kindralkuberner Jakob Johann Hastfer, ajendatuna 1686. aasta Rootsi kirikuseadusest Liivimaa maapäeval ettepaneku asutada igasse kihelkonda kool ja võtta ametisse köster või kooliõpetaja. Maapäev võttis ettepaneku vastu 1687. aastal ja 1690. aastal kehtestati samasugune korraldus ka Eestimaal ja 1695. aastal Saaremaal.Aleksander Elango, Eesti pedagoogilise mõtte arengu radadelt, Tallinn, 2002, lk 35

Esimesed kihelkonnakoolid Venemaa keisririigis taasloodi Liivimaal Liivimaa kindralkuberner George Browne'i 1765. aasta koolipatendi alusel, esimeseks kihelkonnakooliks oli Kanepis aastatel 1804–1818 tegutsenud Kanepi kihelkonnakool.

Liivimaa 1819. aasta talurahvaseaduse järgi pidi iga kirikukihelkond, kus oli vähemalt 2000 meeshinge, asutama kihelkonnakooli ja seda kogukondade poolt ülal pidama. Põhja-Eestis hakkasid luteri usu kihelkonnakoolid levima 1870. aastatel, nende asutamine muudeti Eestimaa kubermangus kohustuslikuks 1875. aastal.

 Koolide juhtimisorganid 
Kihelkonnakoolide üle teostasid järelevalvet esialgu kirikueestseisja ja kirikuõpetaja, alates 1840. aastast kreisi maakoolivalitsused Liivimaal ja provintsi koolikolleegium Saaremaal. Eestimaal kuulusid kihelkonnakoolid alates 1875. aastast kreisi koolikomisjonide ja alates 1887. aastast rahvakoolide inspektorite järelevalve alla.Liim, A. Luteri usu kihelkonnakool. – Haridusinstitutsioonid Eestis keskajast kuni 1917. aastani. Koostanud Allan Liim. Tartu: Rahvusarhiiv, 1999, lk 110.

 Koolide arv 
1852. aastal tegutses Lõuna-Eestis 39 luteri usu kihelkonnakooli. Põhja-Eestis Eestimaa kubermangu alal oli samal ajal ainult neli kihelkonnakooli (Simuna jt). Esimene tütarlastele määratud kihelkonnakool avati Eestis 1857. aastal Põlvas.

1870. aastaks olid kihelkonnakoolid asutatud ka Jõhvis, Iisakus ja Vaivaras. 1871. aastal avati Viru-Nigula kihelkonnakool Pikaristil, 1873. aastal Väike-Maarjas ja Koerus, 1874. aastal Viru-Jaagupis, Amblas, Türil, Harju-JaanisHarju maakonnast. Uus kihelkonnakool. Eesti Postimees, nr.39, 25. september 1874, lk 226 ja Kose kihelkonnakool.

1887. aastal oli Põhja- ja Lõuna-Eestis kokku 77 luteri usu kihelkonnakooli. 1911. aasta ülevenemaalise algkoolide loenduse andmeil oli Eestis 56 luteri usu kihelkonnakooli 3445 õpilasega.Liim, A. Luteri usu kihelkonnakool. – Haridusinstitutsioonid Eestis keskajast kuni 1917. aastani. Koostanud Allan Liim. Tartu: Rahvusarhiiv, 1999, lk 111.

 Õppeained 
 järgi oli Liivimaa kihelkonnakoolides kohustuslik õpetada kirjutamist, rehkendamist, kirikulaulu ja katekismust. Eestimaa kubermangu Simuna kihelkonnakoolis õpetati näiteks 1840. aastail ristiusu õpetust piiblilooga, maailma maade õpetust, õigekirja, rehkendamist, oreli- ja viiulimängu ning laulmist.

Alates 1874. aastast tuli Liivimaa kihelkonnakoolides õpetada usuõpetust, emakeelt, saksa keelt, vene keelt, arvutamist, ajalugu, geograafiat, loodusõpetust, joonistamist, laulmist, võimlemist ja aiatööd. Samu õppeaineid õpetati ka Eestimaa kihelkonnakoolides.

Kihelkonnakooli haridusega võis töötada vallakooliõpetajana, vallakirjutaja ja mõne muu vallataseme ametnikuna.

Õppekeeleks kihelkonnakoolides oli üldiselt eesti keel, mõnel pool mindi järk-järgult üle saksa keelele. Venestamisreformidega aastail 1887–1892 muudeti õppetöö venekeelseks. 1908/1909. õppeaastal olid näiteks Tarvastu kihelkonnakoolis õppeained: katekismus, piiblilugu, kirikulugu, vene keel, eesti keel, aritmeetika, geomeetria, Vene ajalugu, geograafia, looduselugu, joonistamine, ilukiri, laulmine, turnimine, käsitöö.

Alates 1917. aasta sügisest toimus õppetöö eesti keeles.

 Kujutamine kunstiteostes 
pisi|Klassiruum Palamuse kihelkonnakoolis
Palamuse kihelkonnakooli õppetööd ja olustikku on kujutatud Oskar Lutsu jutustuses "Kevade" (1912–1913) ja mängufilmis "Kevade" (1969).

 Vaata ka 
 Õigeusu kihelkonnakool
 Köstrikool
 Vallakool
 Külakool

 Viited 

 Kirjandus 
 Haridusinstitutsioonid Eestis keskajast kuni 1917. aastani. Koostanud Allan Liim. Tartu: Rahvusarhiiv, 1999.
 Eesti kooli ajalugu. 1. köide. 13. sajandist 1860. aastateni. Peatoimetaja F. Eisen, tegevtoimetaja E. Laul. Tallinn: Valgus, 1989.
 Elango, A., Laul, E., Liim, A., Sirk, V. Eesti kooli ajalugu. 2. köide. 1860. aastaist 1917. aastani. Koostaja ja toimetaja Endel Laul, toimetaja Veronika Varik. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus, 2010.

Kategooria:Koolitüübid