Rannu kihelkond

Rannu kihelkond (ka Võrtsjärve khkKarl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Randen , ehstnisch Ranno- oder Wortsjerwe kihhelkund, 1843 seite 79Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland III, August Wilhelm Hupel, Riga 1782, lk 267.; lühend Ran; saksa keeles Kirchspiel Randen) oli kihelkond Tartumaa lääneosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis. Ta asus Võrtsjärve idakaldal.
300px|pisi|Liivimaa kubermangu Tartu kreis. Ludwig August Mellin, "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798
Rannu kihelkond asus Võrtsjärve idakaldal, ulatudes kitsa siiluna Emajõest kuni Võrtsjärve lõunaossa suubuva Rõngu ojani. Kihelkonda piiras läänest Võrtsjärv, lõunast Rõngu kihelkond, idast Puhja, põhjast Viljandimaa Kolga-Jaani ja Põltsamaa kihelkonnadRannu kiriku ajalugu ja tähtsamad mälestusmärgid., Eesti Kirik, nr. 4, 28. jaanuar 1926.

Piirkonna ajalugu
Rannu kihelkond on üks vanemaid Eestis7254 Rannu kirik, 15–17.saj. Kultuurimälestiste register (vaadatud 29. veebruar 2012), see asutati 13. sajandi esimesel poolel.Rannu kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 29. veebruar 2012) 13. sajandil rajati ka Rannu vasallilinnus.

Rannu ja Puhja oli alguses üks kihelkond, alles hiljem said ka nimetatud kihelkonnad lahutatud ja mõlematele kirikutele iseseisev õpetaja ametisse seatud. Ürikutes on esimesed teated kihelkonna kohta aastast 1347, kui seal oli teadaolevalt iseseisev preester. Praegusel kohal paiknev Rannu kirik ehitati tõenäoliselt 15. sajandi esimesel poolel.

Enamikku kihelkonna küladest on esmamainitud 16.–17. sajandil.Rannu kihelkonna ajaloost Rannu valla koduleht (vaadatud 29. veebruar 2012)

Dokument 1689. aastast märgib, et Rannu kihelkonda asutati kool.Rannu Keskkool. Histrodamus (vaadatud 29. veebruar 2012)

Rannu kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes viis mõisat: üks kirikumõis, kaks rüütlimõisast peamõisat koos ühe kõrvalmõisaga ning üks riigimõis. Lisaks veel viis karjamõisat.
Rannu kirikumõis (Pastorat Randen)
Aruselja (Arrosilla), Tamme kõrvalmõis
Rannu (Schloß Randen) rüütlimõis
Tamme (Tammenhof) riigimõis
Valguta (Walguta) rüütlimõis 

Rannu kihelkonna pärand
1. jaanuari 2010 seisuga on Eesti Rahva Muuseumi kogudes Rannu kihelkonna päritoluga 374 eset, ligi 400 fotot ja 57 etnograafilist joonist.Rannu kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 29. veebruar 2012)

Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval kuuluvad kihelkonna alad tervikuna Tartu maakonna Elva valla koosseisu. Enne 2017. aasta haldusreformi asus enamik kihelkonna endisest alast Rannu vallas ja selle ülejäänud lõunapoolne osa moodustas Rõngu valla loodenurga.

Viited

Kirjandus

Kategooria:Tartumaa kihelkonnad