Kartell

Kartell (ingl.k. cartel) on rühm ühes valdkonnas tegutsevaid ettevõtteid, kes omavahelise konkureerimise asemel sõlmivad kokkuleppe, mille järgi kavandatakse kõigi jaoks ühesugused meetmed konkurentsieeliste saavutamiseks muude samas valdkonnas tegutsevate organisatsioonide ees. See on ettevõtete formaalne kokkulepe hindade kujundamiseks, tootmismahu määramiseks ja/või turuosa jaotamiseks. 

Kartell on kriminaalõiguslik mõiste, mille all mõistetakse majandustegevuses osalevate äriettevõtete ebaseaduslikku kokkulepet nende poolt monopoolses turuvaldamise olukorras osavõtjatepoolse kokkuleppe tulemusena kaotada ettevõtjate vaheline konkurents ja leppida kokku seadusevastastes mängureeglites. Kartellilepeteks on eelkõige konkurentidevahelised kokkulepped, millega kooskõlastatakse hinnapoliitika, piiratakse tootmismahte, jagatakse omavahel turge, boikoteeritakse või diskrimineeritakse mõnda ettevõtjat eesmärgiga ta turult välja tõrjuda, samuti kokkumängud hankemenetluses, millega saavutatakse sisuliselt monopol.

Kartelliks loetakse (samal kaubaturul tegutsevate) ettevõtjate vahelist koostööd (kokkulepet, kooskõlastatud tegevust, ühenduse otsust), millel on ainult konkurentsi kahjustav eesmärk või tagajärg ning millel pole mingisugust kasulikku mõju. Kuna kartellis osalevad ettevõtjad reeglina enam omavahel ei konkureeri, siis väheneb ka konkurents kaubaturul. Konkurentsisurve paneb ettevõtjad üldjuhul efektiivsemalt tegutsema, seega mõjutab kartell ka majanduslikku efektiivsust. Kartelli osapooled ei pea enam jälgima oma kulude taset ega investeerima nii palju vahendeid uuendustesse. Kartellidel on märkimisväärselt negatiivne mõju nii majandusele tervikuna kui ka tarbijatele (nii füüsilistest isikutest kui ka juriidilistest isikutest tarbijatele). Kartellide mõjul toimub ühiskonnas ressursside ja heaolu ümberpaiknemine. Kartelli negatiivne mõju tarbijatele seisneb eelkõige kaupade hindade tõusus ning sama kauba eest tuleb hakata rohkem maksma või loobuda üldse kauba ostmisest. Sellest tulenevalt väheneb tarbijate heaolu. Samuti võib kartelli tõttu väheneda kaupade valik.

Kartellid Eestis
Eestis algatati aastatel 2005–2007 kokku vaid kolm menetlust kartellikokkuleppe suhtes, 2008. aastal algatati kuus kriminaalasja võimalike kartellide uurimiseks.

20. jaanuaril 2009 võeti Eestis vastu justiitsministeeriumi poolt ettevalmistatud leebusprogramm, mille eesmärgiks on tõhustada võitlust kartellide vastu. Leebusprogramm on maailmas laialdaselt kasutatav meede kartellikuritegude avastamise ja tõestamise lihtsustamiseks, mis kergendab Konkurentsiametil ja prokuratuuril kartellidevastast võitlust.

Kartellisüüdistuste kronoloogia
2001. aasta novembris tunnistas Konkurentsiamet kartellikokkuleppeks Viljandi kaupmeeste seltsi otsuse, millega nad keelasid turul leiva ja saia müümise. Konkurentsiamet jättis kaupmeeste seltsile kartellikokkuleppe eest haldusõigusrikkumise protokolli tegemata, sest tekitatud olukord paranes juba enne Konkurentsiameti tehtud otsust.

2004. aastal nõustus videolaenutuse turul tegutsev ettevõtja AS V&K Holding tema suhtes Konkurentsiameti poolt algatatud kriminaalasja uurimise tulemusena maksma lihtmenetluse kokkuleppe raames rahalist karistust 250 000 krooni selle eest, et nõudis oma äripartnerilt filmide müügi- ja laenutushindade tõstmist samale tasemele enda hindadega. Lisaks sellega sõlmis firma kokkuleppe Leedu ettevõttega UAB Garsu Pasaulis, millega kahe firma vahel jagati videofilmide levitamise turud Eestis ja Leedus.

2008. aasta aprillis alustas Riigiprokuratuur menetlust, et välja selgitada kahe prügivedaja Cleanaway ja Ragn-Sellsi võimalikku kartellilepet Tallinnas, Mustamäe piirkonna prügiveokonkurssidel pakkumiste esitamisel. Pärast kahtluse avalikustamist tühistas Tallinn Lasnamäe ja Mustamäe prügiveokonkursid.

2008. aasta mais mõisteti esmakordselt Eesti kohtupraktikas üldmenetlsues süüdi Transiidiärimees Oleg Ossinovski ja tema firma Spacecom kartellikokkuleppe sõlmimise katses AS-iga Eesti Raudtee. Kohus pidas tõendatuks, et Ossinovski üritas Spacecomi esindajana sõlmida kartellilepet AS Eesti Raudtee esindajatega turu jagamiseks. 2004. aastal, vahistati Spacecomi juht Oleg Ossinovski ning 2008. aastal mõisteti Ossinovski ning tema juhitud äriühing Spacecom lõpilkult süüdi, süüdistuskokkuvõtte järgi tegi Ossinovski Eesti Raudtee toonasele juhile Riivo Sinijärvele ettepaneku jagada kaubaveoturg omavahel ära, et siis tõsta veoteenuste hindu kaks korda.

2009. aasta jaanuaris alustas Harju maakohus protsessi Koger&Partnerite gruppi kuuluva tee-ehitusfirma võimaliku kartellikuriteo suhtes, milles KPK Teedeehitus ja väidetava kuriteo sooritamise ajal soomlase Jarkko Puhkala juhitud AS Turgel Grupp kokku turu jagamises. 4. mail 2011 toimunud viimasel Riigikohtu istungil mõisteti süüdistatavad õigeks.

2009. aasta septembris lõpetas Konkurentsiamet kontrolli kindlusseltside kartellikahtlusega tegevuse kohta. Eesti Kindlustusseltside Liit jõudis ühisele arvamusele, et kindlustusmaakleritele peaks kindlustusseltsi asemel vahendustasu maksma hoopis klient ning et kindlustusseltside tegevus "meenutas" kartellikokkulepet. Kindlustusseltside liidu juhatuse esimees Kristjan Niinemaa nentis Eesti Liikluskindlustuse fondi ning liidu ühises teates, et konkurentsiamet lõpetas menetluse liidu ja mõnede turuosaliste suhtes, kuna ei sõlmitud mingeid konkurentsiseaduses keelatud kokkuleppeid.

2010. aasta jaanuaris saatis Riigiprokuratuur kohtusse kaasuse, mille raames süüdistatakse AS-i Cleanaway ning Tänavapuhastuse AS-i juhte kartellikokkuleppe sõlmimises Tartu tänavate hooldustööde hankel. Süüdistuse kohaselt leppisid Tänavapuhastuse AS-i juhatuse liige Vello Kink 2008. aasta septembris Cleanaway esindaja Argo Luudega suuliselt kokku, millised pakkumised firmad teevad Tartu linnavalitsuse poolt välja kuulutatud riigihankel Tartu ida- ja läänepiirkonnas tänavate hooldaja leidmiseks. Pärast pikka kohtuprotsessi nõustus osa süüdistatavaid kokkuleppemenetluses karistusega. Süüdi mõisteti Tänavapuhastuse AS, AS Veolia Keskkonnateenused ja viimase juht Argo Luude ning nendele määrati rahalised karistused kogusummas 187 400 eurot.

2010. aasta aprillis said süüdistuse üheksa metsaveofirmat ja kuus eraisikut, kes süüdistuse kohaselt jagasid firmad hanke 38 osahankest kümme omavahel nii, et võtsid tehtud odavamad pakkumused tagasi ja RMK-l tuli sõlmida leping firmaga, mis oli teinud kõrgema hinnaga pakkumuse. Kõik lepingud on jõus tänini. Süüdistusest pääses Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) peaspetsialist Rainer Laigu, kartellileppele kaasaaitamises kriminaaluurimise abistamise eest.

2010. aasta aprillis mõistis Harju maakohus süüdi MTÜ Eesti Rehviliidu kartellileppe sõlmimises, MTÜ Eesti Rehviliit ja selle tegevjuht Kaur Kuurmet sõlmisid kartellikokkuleppe rehvide turustamisel. Kohus määras Rehviliidule kokkuleppemenetluse korras 200 000-kroonise rahalise karistuse.

2010. aasta aprillis sõlmisid Saksa ettevõtja Michael Stahlhut ning praegune Tartu Mill (endine ärinimi Tartu Veski) 2006. aastal lepingu, mille sisuks on väidetav kartellilepe.

2010. aasta mais mõistis Harju maakohus nn Liviko kartellileppe süüasja osalised süüdi ning määras neile erineva suurusega rahalised karistused. Kohtuotsuse alusel pidid juriidiliste isikutena kohtu all olevad OÜ Forgola Group ja AS Liviko tasuma vastavalt 750 000 ja 1,5 miljonit krooni. Ebaseadusliku kokkuleppe sisuks oli, et Liviko toodetud või imporditud ning jaekaubanduses müüdava pooleliitrise viina hinna alampiiriks on 59,90 krooni. 2011. aastal vaatas Riigikohus süüdistuse läbi ning mõistis süüdistatavad (OÜ Forgola Group ja AS Liviko) õigeks.

2010. aasta juunis alustas Riigiprokuratuur koos Maanteeametiga kartellikokkuleppe uurimist, mille raames Kaitsepolitsei kuulas üle Põhja regionaalse maanteeameti direktori kohalt lahkunud Erkki Mikenbergi, kes lahkus töölt pärast kuriteokahtlustuse ilmsiks tulekut. Mikenbergi kahtlustati karistusseadustiku selle paragrahvi rikkumist, mis käsitleb konkurentsi kahjustava kokkuleppe, otsuse ja kooskõlastatud tegevuse tegemist ehk kartellikuritegu.

2010. aasta augustis alustasid Riigiprokuratuur ja konkurentsiamet kriminaalmenetlust, et selgitada välja, kas Eesti Leivaliidu liikmed on sõlminud konkurentsi kahjustava kokkuleppe.

2010. aasta septembris mõisteti Harju maakohus süüdi kartellikokkuleppes valmisfirmade müügiga tegelenud: Paap Suurmaa, Hannes Rosin, Hardi Reiter, Ivo Valve ja nendega seotud ettevõtted (OÜ Liivikas Varad, OÜ Wasp Project, Knudsen OÜ, OÜ Volbeko Consult ning OÜ Amador LC), kes kujundasid kartellileppega teenuse hinda. Kartellisüüdistuse protsessil tunnistas osalist süüd vaid üks ettevõte. Ainsana mõisteti kohtus õigeks Alphaline Consult OÜ ning firma esindaja Mari-Liis Väljak. Tallinna ringkonnakohus jättis 17. detsembril 2010 jõusse süüdimõistmise kartellileppe sõlmimises ning ka samaks neile määratud rahakaristused. Kohtuotsus jõustus 21. veebruaril 2011 lõplikult, kui Riigikohus ei võtnud ei võtnud osaliste kassatsioonkaebuseid menetlusse.

2011. aasta septembris saatis Riigiprokuratuur kohtusse süüdistusasja, mille järgi sõlmisid Eesti üks edukamaid toiduainetootjaid ASi Tartu Mill ja selle suuromanik Uuno Lausing konkurentsi kahjustava kokkuleppe

2012. aasta veebruaris mõistis Harju maakohus süüdi Tänavapuhastuse ASi, ASi Veolia Keskkonnateenused ning viimase juhi Argo Luude.

Kartelli- ja ebaausa konkurentsi kahtlusega olukorrad
2010. aasta üheksa kuuga tuvastati Eestis üheksa konkurentsikuritegu.
16. novembril 2010 algatatud kriminaalasja raames esitas kaitsepolitseiamet Nordecon International AS-i tütarettevõttele Nordecon Infra AS-i suhtes kahtlustuse konkurentsi kahjustava kokkuleppe sõlmimises, kooskõlastatud tegevuse ja altkäemaksu andmise katses. 
2000. aastal tuvastati konkurentsiseaduse rikkumine, kui toimus kolme piimatoodete tootmise ja edasimüügi kaubaturul tegutseva ja omavahel konkureeriva piimatööstuse ning 11 omavahel konkureeriva piimatoodete müügiga tegeleva hulgimüüja osavõtul koosolek, kus töötlejad ja hulgimüüjad arutasid piimatoodete hindu ja kavandatavaid hinnamuudatusi, millega oli tegemist konkurentsivabadust kahjustava teabe vahetamisega.
2000. aastal tehti kindlaks õigusrikkumine, mille panid toime piimatootjate huvides tegutsevad isikud ja mis seisnes kauba (toorpiima) kolmanda isiku suhtes kohaldatava müügihinna kokkuleppimises, hinnakujundamise tingimuste arutamises (aasta keskmine piimahind, maksetingimused, hinnapakkumine), mis kujutas endast konkurentsivabadust kahjustava teabe vahetamist ning kaudselt teiste ettevõtjate kaubaturule pääsu piiramist.
Kahtlusi kartellikokkulepete osas on olnud ka teistes valdkondades. Näiteks on turismi ja reisikorralduse valdkonna ning kütuse jaemüügi tasandi uurimiseks on konkurentsiamet analüüsinud konkurentsiolukorda, kuid selle käigus kogutud andmed ei viidanud siiski keelatud kokkulepetele.
Pärnus ja Tartus tuvastati taksojuhtidele dispetšerteenust osutavate ettevõtjate vahel keelatud koostöö, mis seisnes põhiliselt hinnaalase teabe vahetamises ja taksoveoteenuse hindade ühtlustamises.
tuvastatud hinnaalane konkurentsi kahjustav koostöö Eesti Tõlkide ja Tõlkijate Liidu liikmete vahel. Kaubaturgude jagamisega oli tegemist Hawaii Expressi poolt jalgrataste edasimüügiga tegelevate ettevõtjatega sõlmitud lepingutega, mille kohaselt oli edasimüüjale antud müügiõigus teatud kindla territooriumi ulatuses.

Kartellid maailmas
Vitamiinikartellile eelnenud 10 suuremat kartelli 
 Aasta  Kartelli koondnimetus  Trahvisumma eurodes 1986  Polüpropüleen (Polypropylene)  54,613 miljonit 1994  Pappkartong (Cartonboard*)  139,280 miljonit 1994  Tsement*  113,377 miljonit 1994  Terastorud (inglise Steel beams)*  79,549 miljonit 1998  TACA  272,940 miljonit 1998  Eelsoojendusega torud  92,210 miljonit 1999  Seamless steel tubes  99,000 miljonit 2000  Aminohapped  109,990 miljonit 2001  Vitamiinid  855,22 miljonit 2001  Graphite Electrodes  218,8 miljonit
 *Trahv vähendatud Euroopa Kohtu otsuse alusel		

Vitamiinikartell

Teateid suuremate vitamiinitootjate seotusest vitamiinituru kartellikokkulepetega Ameerika Ühendriikide vitamiiniturul olid liikumas juba enne 1998. aastat.

Euroopa Komisjoni pressiteate IP Reference: IP/01/1625 Event Date: 21/11/2001 alusel määras Komisjon enamikule (Aventisele tagati koostöö eest immuunsus ja osad kokkulepetele kohaldati aegumine) ajavahemikus, september 1989 kuni veebruar 1999 (osalejad, kokkulepped, tooted ja ajavahemik vahelduvad), vitamiinikartellis osalenud 8-le ettevõttele 13-st vitamiinipreparaatide hinna kokkulepete eest rahatrahvi kogusummas 855, 22 miljonit eurot, millest Hoffmann–La Roche'il tuli maksta 462 miljonit eurot.

Vaata ka 
Spacecomi kartellikokkulepe
Cleanaway-Veolia tänavakoristuskartell
Liviko kartellikokkulepe
Metsaveofirmade kartellikokkulepe
Leivaliidu kartellikokkulepe
KPK Teedeehituse-Turgel Grupi kartellisüüdistus

Viited

Välislingid
Kartellileppest teataja võib tulevikus kuriteost terve nahaga pääseda, Postimees, 6. jaanuar 2009
Suurel tee-ehitajal kartellisüüdistus, Postimees, 12. jaanuar 2009
Kartellisüüdistuse saanud firmajuht: kaks väikefirmat ei suuda turgu jagada, Postimees, 12. jaanuar 2009
Toomas Luman peab võitlust kartellidega mõttetuks, Postimees, 19. veebruar 2009
Kadri Jakobson, Suurim kartell sündis Ussimäel, Äripäev, 5. märts 2010
KPK Teedeehitus vabanes kartellisüüdistusest, www.e24., 6. aprill 2010
Kartell kopsaka kasumi kiuste?, Äripäev, 17. august 2010
Prokurör nõudis kartellileppe osalistele rahalist karistust, Delfi Majandus, 6. september 2010
Kartellikütt: Seaduse järgi kohaldatakse leebust ainult esimesele, Eesti Ekspress, 8. oktoober 2010
KRONOLOOGIA: Eesti suurimad kartellid ja hinnakokkulepete kahtlused, Eesti Ekspress, 11. oktoober 2010
Kartellilepe tõi pesupulbritootjatele Unilever ja Procter & Gamble hiigeltrahvi, Delfi Majandus, 13. aprill 2011
DNB, SEB, Swedbank ja G4S peavad Leedus kartellitrahvina maksma kokku 57 miljonit litti, www.e24.ee, 20. detsember 2012
Euroopa veokitootjad said rekordilise 2,9 miljardi euro suuruse kartellitrahvi, Delfi.ee, 19. juuli 2016

Kategooria:kuritegevus
Kategooria:Kartellid