Tartu eraülikool

Tartu eraülikool (Tartu eraülikooli kursused, Mihhail Rostovtsevi eraülikool (vaadatud 23.06.2019), ladina keeles Universitas Privatissima Jurjevensis) oli aastail 1908–1918 Tartus tegutsenud kõrgem õppeasutus.

Eraülikool loodi Mihhail Rostovtsevi algatusel pärast seda, kui naised kaotasid õiguse saada Tartu ülikooli vabakuulajaiks. Seetõttu oli enamik kuulajaid naised. Eraülikooli võis astuda ilma eelneva keskhariduseta, samuti ei kehtinud seal piiranguid juutide vastuvõtmisele.

Eraülikoolil oli arsti- ja füüsika-matemaatikateaduskond ning kokku 3872 kuulajat. Direktorid olid:
1908–1913 Mihhail Rostovtsev
1913–1914 V. Rubaškin
1914–1917 V. Kurtšinski
1917–1918 Aleksander Paldrok
Kursustele tuli osalejaid Vene impeeriumi eri piirkondadest, kuid vähemalt 169 naist olid seotud Eestiga, neist võib eestlaseks pidada 107 naist. Eraülikooli kursustel oli oluline roll eesti naissoost arstide koolitamisel enne 1919. aastat.Sirje Tamul, "Eraülikool ja kõrgemad naiskursused Tartus", Vita academica, vita feminea (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1999), 131-134.

Eraülikooli tegevus lõppes 1918. aastal. 1920. aastal annetati sisustus ja õppevahendid Tartu Ülikoolile, enamik hooneid jäi Mihhail Rostovtsevile.

Viited

 Kirjandus 
Tartu eraülikool 1908–1918, kus tohtisid käia ka naised. Eesti Päevaleht, 23. september 1972, nr. 73, lk. 4.
Sirje Tamul, "Eraülikool ja kõrgemad naiskursused Tartus", Vita academica, vita feminea (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1999), 127-141.

 Välislingid 

Rostavtsevi eraülikooli hoone
Universitas privatissima Jurjevensis

Kategooria:Eesti ülikoolid
Kategooria:Tartu kõrgkoolid