Eesti Ajakirjanike Liit

Eesti Ajakirjanike Liit (EAL) on Eesti ajakirjanike loomeliit ja ka ametiühing. Liitu kuulub umbkaudu 300 tegev- ja endist ajakirjanikku. Suurim osakond on Eesti Rahvusringhäälingus, eri- ja huvialati tegutsevad liidus sektsioonid.

Eesti Ajakirjanike Liit on Rahvusvahelise Ajakirjanike Föderatsiooni (International Federation of Journalists, IFJ) ja Euroopa Ajakirjanike Föderatsiooni (European Federation of Journalists, EFJ), Eesti Kultuuri Koja ning Eesti Ametiühingute Keskliidu (EAKL) EAL ja EAKL pressiteade  liige. Eesti Ajakirjanike Liit oli 1997. aastal meedia eneseregulatsiooni organi Avaliku Sõna Nõukogu asutajaid.

Ajalugu
Praegune Eesti Ajakirjanike Liit loeb algusajaks 1919. aastat, kui 14. juunil registreeriti Tallinna-Haapsalu rahukogus Eesti Ajakirjanikkude Ühing Krista Aru. Eesti Ajakirjanike Liidu sünd, Keel ja Kirjandus, 2009, nr. 12 . Katseid ajakirjanikke ühendada tehti aga juba 19. sajandi lõpus.

20. juuni 1919 Päevaleht kirjutab, et eelmisel õhtul kogunesid väiksel arvul ajakirjanikud Tallinna ja Tartu ajalehtede toimetustest. Arutati üksikasjaliselt põhikirja ja otsustati ühingusse vastu võtta kõik tol ajal tegutsevad ajakirjanikud ja ajalehtede kaastöölised, kelle peasissetulekuks on ajakirjandustöö. Ühingu liikmete hulka võisid kuuluda ka korrektorid. Liikmemaksuks määrati pool protsenti kuupalgast ja eestseisus valiti kaheksaks aastaks. Et ajakirjanikke oli tulnud kokku vähe, valiti esialgu ainult ajutine juhatus, kes valmistaks ette ühingu töö. 

Ajakirjanike organisatsioon tugevnes sedavõrd, et 1926. aastal sai alguse pressiballide traditsioon, 1927. aastal osteti villa Walfried Tallinnas Kosel ning loodi Ajakirjanikkude Kodu. 1925. aastal Kultuurkapitali loomisel asutatud Ajakirjanduse sihtkapitali abiga said ajakirjanikud stipendiume ja õppereise.

1940. aastal lõpetati ajakirjanike liidu tegevus ja varad natsionaliseeriti, suurem osa liidu liikmeid lahkus kodumaalt  Toivo Tootsen. Seitsmes suurriik Eestis. Tallinn, 2004. ISBN 9949-10-566-8 . 

1959. aastal asutati Eesti NSV Ajakirjanike Liit, mis kuulus NSV Liidu Ajakirjanike Liitu. 1990. aastal algas Eesti Ajakirjanike Liidu nn turumajanduslik periood, kuid selgemad tegevuse eesmärgid ja põhimõtted on järjepidevad alates 1990. aastate lõpust.Helle Tiikmaa. Eesti Ajakirjanike Liit - ajas muutuv ja kestev: noppeid EAL-i arhiiviriiuleilt. Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi aastaraamat 2013. Tartu 2014. ISSN 2228-0316

Eesti Ajakirjanike Liidu esimehed
Eesti Ajakirjanikkude Ühingu asutamisest kuni Teise maailmasõjaniToivo Tootsen. Seitsmes suurriik Eestis. Tallinn 2004, ISBN 9949-10-566-8:
1919–1920 Jaan Tomp
1921–1923 Georg Eduard Luiga
1924–1926 Paul Olak
1927–1928 Harald Vellner
1929 Karl Kornel
1930–1932 Heinrich Moorson
1933 Karl Kornel 
1934–1940 Jaan Taklaja 
1940 pärast juunipööret oli esimees Sipsakas
Alates liidu taasasutamisest Eesti EntsüklopeediaEesti Rahvusringhäälingu raamatukogu materjalid:
1959–1981 August Saaremägi 
1981–1988 Henno Toming 
1989 Jüri Paalma 
1989–1995 Märt Müür 
1995–1997 Toivo Tootsen
1997–2000 Ralf Amos 
2000–2001 Tiia Palmaru 
2001–2004 Allan Alaküla 
2004–2005 Ene-Maris Tali
2005–2008 Marica Lillemets
2008–2014 Peeter Ernits
2014–2017 Meelis Süld
2017–... Helle Tiikmaa

Ajakirjandusauhinnad
Eesti Ajakirjanike Liit valis aastail 1995–2011 (mõnel aastal ei antud auhinda välja) aasta ajakirjanikke ning annab välja muid ajakirjandusauhindu, sealhulgas Juhan Peegli stipendiumi.

Vaata ka
Eesti Akadeemiline Ajakirjanduse Selts
Eesti Pressifotograafide Liit
Eesti Spordiajakirjanike Selts
Eesti Teadusajakirjanike Selts
Eesti Filmiajakirjanike Ühing
Eesti Kodanikuajakirjanduse Selts
Balti Pressi Liit

Viited

Välislingid
Eesti Ajakirjanike Liit
Avaliku Sõna Nõukogu


Kategooria:Eesti kutseühingud
Kategooria:Eesti liidud