Väikehüüp

Väikehüüp ehk hüüpel (Botaurus minutus) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Austraalia väikehüüp loeti varem väikehüübi alamliigiks Ixobrychus minutus dubius.

Välimus
Väikehüüp on 27–36 cm pikk, tiibade siruulatus on 40–58 cm ja kaal 60–150 g.

Sulestik on ookerkollane, lagipea ja ülapool on must. Nokk on kollane. Jalad on rohelised.

Noorlinnu sulestik on üleni mustatriibuline. Udusulis poegade ülapool on beež, alapool valge. Nokk on hallikasroosa. Jalad on rohekashallid, varbad on roosad.

Väikehüüp sarnaneb välimuselt hüübile, kuid hüüp on suurem.

Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
 Botaurus minutus minutus (Linnaeus, 1766) – Kesk- ja Lõuna-Euroopast Kesk-Aasia ja Loode-Indiani
 Botaurus minutus payesii (Hartlaub, 1858) – Sahara-taguses Aafrikas
 Botaurus minutus podiceps (Bonaparte, 1855) – Madagaskaril

1930.–60. aastatel pesitsesid väikehüübid ka Eestis.

Elavad rabades, jõgede ja järvede ääres, soodes, oaasides, märgadel rohumaadel, padumere rannikul, mangroovides ja riisipõldudel. Võivad pesitseda inimasustuse lähedal. Himaalajas on neid kohatud 1800 m kõrgusel merepinnast.

Toitumine
Toituvad peamiselt putukatest, aga ka ämblikest, limustest, koorikloomadest, kaladest, konnadest, kullestest, väikestest roomajatest ja lindudest.

Toituvad üksi. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt. B. m. minutus ja podiceps on peamiselt videvikulise eluviisiga, kuid võivad toituda ka päeval, payesii on rohkem päevase eluviisiga. Lõuna-Aafrika Vabariigis elavad väikehüübid on kõige aktiivsemad keskpäeval.

Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või hajusates kolooniates, kus pesad on üksteisest 30–100 m kaugusel. Isaslind ehitab pesa taimevartest. Pesa on 15–20 cm lai ja asub roostikus või puu otsas.

Lääne-Palearktises ja Indias pesitsevad maist juulini, Lõuna-Aafrika Vabariigis juunist vebruarini. Euroopas pesitsevad väikehüübid munevad 5–6 muna mõõtmetega 36 × 26 mm, Aafrikas 3–4 muna mõõtmetega 34,6 × 26,6 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 16–20 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 27 päeva vanuselt.

Looduslikud vaenlased
Hispaanias söövad väikehüübi mune rotid, Indias õuevaresed ja must-harksabad.

Viited

 Välislingid 

Kategooria:Haigurlased
Kategooria:Eesti linnud