Vanamõisa mõis (Kirbla)

Vanamõisa mõis (saksa keeles Wannamois) oli rüütlimõis Läänemaal Kirbla kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagise mõisa asukoht Lääneranna valla territooriumile Vanamõisa külla.
 Ajalugu 
Keskajal kuulus ala Lihula naistsistertslaste nunnakloostrile. Mõis loodi 17. sajandil ja oli kogu Rootsi aja vältel Oxenstiernade valduses. 

Pärast Põhjasõda oli mõisal palju omanikke: De la Gardied, Derfeldenid, Huened ja paljud teised. 1830. aastast kuulus mõis Julie Clodt von Jürgensburgile (sündinud Rehbinder). 

1851. aastal läks mõis Budbergide omandusse. 1919. aastal mõis võõrandati.

 Mõisaansambel 

 Mõisaansambli plaan 
pisi|Mõisaansambli plaan, 19. sajandi II pool
Klassitsistlik mõisaansambel ehitati välja 19. sajandi alguses.

 Härrastemaja 
Vanamõisa härrastemaja oli pikk ühekorruseline klassitsistlik ehitis. Peahoone otsas on säilinud klassitsismile iseloomulik ümaraken.

 Aednikumaja 
pisi|Vanamõisa mõisa aednikumaja
Jõe ääres asuv aednikumaja. Triiphoone lammutati 1920. aastatel. 1930. aastatel tegutses aednikumajas pood.

 Valitsejamaja 
pisi|Vanamõisa mõisa valitsejamaja mantelkorsten
Valitsejamaja oli puidust ehitis, millest on säilinud mantelkorsten.

 Teenijatemaja 
Hoones keskmes on olnud mantelkorsten, mis on aja jooksul ümber ehitatud lõõrisüsteemile. Hoonet kaunistab klassitsismile omane hammaskarniis.

 Sepikoda 
Ehitusperioodid 1841–1917. Säilinud on pae- ja telliskivist hoone varemed.

 Tallid 
19. sajandi II poole mõisasüdame plaanil on näha tallide vahelisel alal veel kaht ehitist, millest üks oli lambalaut. Need hooned pole säilinud.

 Ait-kuivati 
pisi|Vanamõisa mõisa ait
 Viinaköök 
pisi|Plats, millel Vanamõisa mõisa viinaköök asus
Viinaköök pole säilinud.

 Mõisaansambli ajalugu ja selle viimased omanikud 
Mõisaansambel ehitati 19. sajandi algul. Mõisa peahoone oli väga pikk ühekorruseline klassitsistlik kiviehitis. Selle ees kahel pool suurt auringi paiknesid kaaristuga ait ja tall-tõllakuur. Ülejäänud kõrvalhooned paiknesid nende lähedal. Kirblast viis Vanamõisa 4 km pikkune tee, mis vahetult enne mõisa auringi ületas seitsme kaarega kivisilla.

1905. aasta ülestõusu ajal, 16. detsembri varahommikul sõitsid mässajad Vanamõisa hoovi, punased lindid ümber käevarre, ja avastasid mõisa peahoone eest hobusaaniga noore paruni, 20-aastase Otto von Budberg-Bönninghauseni, kes tahtis just mõisast lahkuda. Ta vangistati ja tema peal kasutati kehalist karistamist ja vaimset mõnitamist, sidudes ta saani kõrvale nööri otsa ja lastes tal mõne aja järgi lohisedes piinelda. Mõis süüdati ja seal lõhuti nii palju mööblit, kui kiiruga suudeti, sest mässajad ja röövlid suundusid edasi oma röövretke jätkama. Mõisa peahoone pandi põlema. Kuna aga tollane mõisa omanik parun Otto von Budberg-Bönninghausen oli oma talupoegade ja teenijarahva seas lugupeetud ja heas kirjas, siis mõisarahvas kustutas esimese tulekahju. Eestimaa maanõunik parun Otto von Budberg oli ise sel ajal Peterburis ja kohtus Tsarskoje Selos Venemaa suurvürstiga. Suurvürsti juures audientsil viibis ta palvega tuua Eestimaale kasakapolk, et karistada mässajaid ja lõpetada rahutused, mille olid algatanud sotsiaaldemokraatidest riigipöörajad ja enamjaolt 16–25-aastastest meestest koosnevad mässavad lööksalgad.

Tollane mõisa omanik Otto von Budberg-Bönninghausen tapeti 17. veebruaril 1907,Parun Budbergi tapmise saladus, Päewaleht, nr. 318, 18. november 1934 57 aasta vanuselt, päev enne oma 58. sünnipäeva. Mõrv toimus kella 12 ja 13 vahel Teenuse metsavahel umbes 4 versta kaugusel Vigala mõisast Risti suunas, kui parun oli teel Vigala mõisast Risti rongijaama. Eri andmetel võttis paruni ja tema koka Jaani mõrvamisest osa 5–6 sotsiaaldemokraatliku lendsalga löökrühma liiget. Kogu mõrva organiseerimisest võttis osa ja läks kohtu alla 19 inimest. Paruni abikaasa Elisabeth von Budberg (Dellinghausen) kolis Tallinna ja paruni lapsed ei olnud huvitatud mõisa taastamisest, nii et selleks enam raha ei eraldatud ja põletatud hoone varemed jäid taastamata. Hoonest on vähe järel, selle keskosa on täiesti hävinud. Algses ilus on alles vaid kaartega kivisild. Paljud kõrvalhooned on tugevalt ümber ehitatud, osa on hävinud, osa on varemeis.

 Mõisa kalmistu 
Kalmistu jääb Vanamõisa mõisa südamest linnulennult 1,3 km kaugusele lääne-edelasse. Algselt viis mõisast sinna kivisilla lääneotsast hargnenud tee, kuid hilisemad maaparandustööd on selle otsetee kaotanud.

Vaata ka
Vanamõisa mõisa park
Vanamõisa ülestõus
Läänemaa mõisate loend

 Viited 

Välislingid
 Vanamõisa mõis Eesti mõisaportaalis
 Vanamõisa mõis. Inventariseerimine MKA arhiiv

Kategooria:Läänemaa mõisad
Kategooria:Lääneranna vald
Kategooria:Kirbla kihelkond
Kategooria:Oxenstiernade mõisad
Kategooria:De la Gardiede mõisad
Kategooria:Budbergide mõisad
Kategooria:Rehbinderite mõisad
Kategooria:Löwenite mõisad