Srebrenica massimõrv

1993. aasta aprillis kuulutas ÜRO Kirde-Bosnias, Drina jõe orus asuva ümberpiiratud Srebrenica enklaavi ÜRO kaitse all olevaks turvaliseks piirkonnaks. 1995. aasta juulis aga ei suutnud seal viibiv 400-liikmeline Hollandi rahuvalvajatest moodustatud ÜRO kaitsejõudude (United Nations Protection Force – UNPROFOR) üksus takistada Serblaste Vabariigi Armeed linna hõivamast ja seejärel mõrvamast enam kui 8000 tsiviilisikut ja vangi.[co.uk/2/hi/europe/7461310.stm UN Srebrenica immunity questioned, BBC.

Srebrenica massimõrv on suurim massimõrv Euroopas pärast Teist maailmasõda. Valdava osa mõrvatutest moodustasid täiskasvanud mehed ja teismelised poisid, kuid tapetute seas oli ka alla 15-aastaseid poisse, üle 65-aastaseid mehi ja väidetavalt ka väikelapsi. Bosnia võimude poolt kokku pandud esialgne nimekiri kadunuks jäänud isikutest sisaldab 8373 nime. 2010. aasta märtsi seisuga oli DNA aluse identifitseeritud 6414 genotsiidi käigus tapetutICMP makes 13,000 DNA- led identifications of missing persons from Bosnia-Herzegovina, ICMP., kelle surnukehad on leitud massihaudadest ning 4524 massimõrva ohvrit on maetud Potočari memoriaali.DNA Results of the International Commission on Missing Persons Reveal the Identity of 6,186 Srebrenica Victims, ICMP.

Viited

Välislingid
 20 aastat Srebrenicast: kümme kõnekat ajaloolist fotot, Serblaste noorim ohver oli vaid 5-, vanim 94-aastane. 10. juuli 2015
 Living proof: Surviving a massacre, BBC, 5. mai 2017

Kategooria:Bosnia sõda
Kategooria:Bosnia ja Hertsegoviina ajalugu
Kategooria:1995. aasta massimõrvad