Marshall Warren Nirenberg

Marshall Warren Nirenberg (10. aprill 1927 – 15. jaanuar 2010) oli USA biokeemik ja geneetik.

Ta jagas 1968 Har Gobind Khorana ja Robert W. Holleyga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda geneetilise koodi dešifreerimise ning valgusünteesi kirjeldamise eest.

Nirenbergi katsed

Nirenberg asus 1959 koos Heinrich J. Matthaeiga uurima, kuidas DNA juhib valkude ekspresseerumist ja millist osa etendab selles RNA. Nad valmistasid ainult uratsiilist kokku pandud RNA ning paigutasid selle rakuvabasse soolekepikese ekstrakti, mis sisaldas DNA-d, RNA-d, ribosoome ja muud valgusünteesiks vajalikku. Nad lisasid DNA-d lõhustuvat DNaasi, nii et ei saaks moodustuda muid valke kui see, mis tulenes nende kunstlikust RNA-st. Seejärel lisasid nad ekstraktile ühe radioaktiivselt märgitud aminohappe, jättes ülejäänud aminohapped märkimata; eri proovides märgiti erinev aminohape. Radioaktiivselt märgitud fenüülalaniiniga proovis tekkis radioaktiivne valk. Nii leiti geneetilise koodi esimene koodon (kolme uratsiili ahelale vastab fenüülalaniin) ning tõendati informatsiooni-RNA.

Augustis 1961 tegi Nirenberg Moskval rahvusvahelisel biokeemia kongressil tulemusest sektsiooniettekande.C. Thomas Caskey (2010). Obituary: Marshall Nirenberg (1927–2010) Nature, 464, 44 Francis Crick veenis konverentsi korraldajaid kavandama järgmiseks päevaks kordusettekanne plenaaristungil. Tema töö äratas suurt tähelepanu. Samal konverentsil kuulis Nirenbergi saavutustest Eesti molekulaarbioloogia rajaja Artur LindMargus Maidla: "Ruum, kus sündis Eesti molekulaarbioloogia" Sirp, 14. oktoober 2016.

Mõne aasta jooksul korraldas Nirenberg katsed ka adenosiini ja tsütosiiniga; selgus, et kolme adenosiini ahel kodeerib lüsiini ning kolme tsütosiini ahel proliini.

Järgmine suur läbimurre oli Nirenbergi ja Lederi katse: koos Philip Lederiga töötati välja meetod geneetilise koodi määramiseks transpordi-RNA tükkidel. See kiirendas koodonite määramist; sel meetodil tehti kindlaks 50 koodonit. Khorana katsed kinnitasid neid tulemusi ja viisid geneetilise koodi dešifreerimise lõpule.

Tunnustus
1964 – National Medal of Science
1965 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
1966 – valiti Leopoldina liikmeks
1967 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
1968 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
1971 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
2001 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks

 Viited 

Välislingid
Nekroloog New York Timesis

Kategooria:Ameerika Ühendriikide biokeemikud
Kategooria:Ameerika Ühendriikide geneetikud
Kategooria:Michigani Ülikooli vilistlased
Kategooria:Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaadid
Kategooria:Sündinud 1927
Kategooria:Surnud 2010