Johann Haquinus Forselius

Johann Haquinus Forselius (1607 Umeå Rootsi – jaanuar 1684 Harju-Madise, Harjumaa Rootsi kuningriik) oli Eestimaa pedagoog ja vaimulik.

Immatrikuleeriti Uppsala Ülikooli aastal 1626, Tartu Ülikooli 5. septembril 1636. Sai aastal 1629 magistriks. Töötas koduõpetajana ja koolmeistrina Helsingis. Kuninganna Kristiina määrusega 18. detsembrist 1634 nimetati Tallinna Toomkooli koolmeistriks-juhatajaks (rektoriks). 

Oli aastatel 1634–1641 Tallinna Toomkoguduse abiõpetaja, arvatavasti ka Tallinna Toomkoguduse rootsi-eesti koguduse pastor, nimetati Eestimaa piiskopi kolleegiks ja Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Aastatel 1638Forselius, Johan (1647-1684), akatemiasampo.fi–1641 oli Tallinna linnakooli rektor. Kutsuti augustis 1641 Harju-Madise ja Risti koguduse pastoriksRecke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 597, oli Eestimaa konsistooriumi assessor aastatel 1677–1684.

Piiskop Joachim Jheringi kirjas on märgitud, et Forselius õppis 1634–1638 ära eesti keele. Teatas aastal 1648 piiskopile, et kogudusele usuõpetuse  peatükkide ja pihisõnade õpetamisel on tuginenud Heinrich Stahli manuaalile.

Aastatel 1626 ja 1629 trükitud disputatsioonid. Heinrich Stahli aastal 1641 ilmunud jutlusekogule kirjutas ladinakeelse õnnitlusluuletuse. Uuris eestlaste ennemuistset usku. Tema uurimuse Der Einfaltigen Ehsten Abergläubliche, Weisen und Gewohnheiten andis oma nime all välja Kuusalu koguduse õpetaja Johann Wolfgang BoeclerLiivi Aarma. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885. Tallinn, 2007.

 Isiklikku 
Tema vanim poeg Andreas Forselius (1637–1678) oli Põltsamaa koguduse pastor ja 1671–1678 Tartu praostkonna, 3. osa (Viljandi) praost,  Johannes Forselius  (1640–1665) sai 30. juunil 1664 Rostocki Ülikoolis magistriks ja õppis aastal 1665 Uppsala Ülikoolis doktori kraadi omandamiseks ning suri seejärel. Kolmas poeg Bengt Gottfried Forselius  (1660–1688) oli Eesti rahvakooli asutaja. Väimees Gabriel Herlin oli poja kaastööline rahvakoolide asutamisel ning Risti, Harju-Madise, ja Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja, tütrepoeg Axel Julius Herlin oli Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse abiõpetaja ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Andrease poeg, Johannes Forselius, oli vaimulik Liivimaal, 1681–1699 Kolga-Jaani Johannese koguduse pastorBöthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 134

 Viited 

Kirjandus
Aivar Põldvee: "Rektor ja pastor Johannes Forselius. Märkmeid eluloost, argielust ja pedagoogikast" Kättesaadav veebis Aivar Põldvee doktoritöö lisana.
Aivar Põldvee, Bengt Gottfried Forselius ja rahvahariduse lätted Eesti- ja Liivimaal, Tartu Ülikool, Filosoofiateaduskond, Ajaloo ja arheoloogia instituut. Tallinn, 2010

Välislingid
Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852, Helsingin yliopisto

Kategooria:Tallinna toomkiriku rootsi koguduse vaimulikud
Kategooria:Harju-Madise koguduse vaimulikud
Kategooria:Risti koguduse vaimulikud
Kategooria:Eestimaa konsistooriumi vaimulikud assessorid
Kategooria:Sündinud 1607
Kategooria:Surnud 1684