Silmiklased

Silmiklased (Satyrinae) on alamsugukond (varasema taksonoomia järgi sugukond, siis Satyridae) koerlibliklaste (Nymphalidae) sugukonnas, kuhu kuulub 3000 liiki. Eestist on leitud 19 liiki silmiklasi. Silmiklasi tunneb ära tiiva kannal olevate paksenenud tiivasoonte ja tiibadel paiknevate nn silmtähnide järgi. Tähne leidub nii tiiva üla- kui ka alaküljel. 

Lõuna-Ameerikast võib leida silmiklasi, kelle tiivad on muutunud läbipaistvateks, kuid silmtähnid on säilinud. 

Eestis on üks sagedasim silmiklane rohusilmik (Aphantopus hyperantus). Silmiklaste röövikud talvituvad. Röövikutele on iseloomulik kooniline kahe terava tipmega tagakeha. Silmiklaste röövikud toituvad öösiti kõrrelistel ja talvituvad lõikheinalistel. Mõnikord kestab röövikustaadium ka mitu aastat (näiteks tõmmusilmikutel (Erebia)). Nukud on lühikesed ja jässakad ning arenevad diapausita.
pisi|Melanargia arge

Eesti silmiklased
 Melanargia galathea (LINNAEUS, 1758) valgesilmik       
 Hipparchia semele (LINNAEUS, 1758) nõmmesilmik
 Oeneis jutta (HÜBNER, 1806) rabasilmik
 Erebia ligea (LINNAEUS, 1758) harilik tõmmusilmik        
 Erebia embla (THUNBERG, 1791) põhja-tõmmusilmik
 Maniola jurtina (LINNAEUS, 1758) kesasilmik     
 Hyponephele lycaon (KÜHN, 1774) nurmikusilmik
 Aphantopus hyperantus (LINNAEUS, 1758) rohusilmik       
 Coenonympha tullia (MÜLLER, 1764) villpea-aasasilmik       
 Coenonympha pamphilus (LINNAEUS, 1758) kollakas aasasilmik       
 Coenonympha arcania (LINNAEUS, 1761) kirju-aasasilmik       
 Coenonympha glycerion (BORKHAUSEN, 1788)      
 Coenonympha hero (LINNAEUS, 1761) vareskaera-aasasilmik       
 Pararge aegeria (LINNAEUS, 1758) orasheinasilmik       
 Lasiommata maera (LINNAEUS, 1758) harilik tumesilmik
 Lasiommata megera (LINNAEUS, 1767) kirju-tumesilmik 
 Lasiommata petropolitana (FABRICIUS, 1787) varane tumesilmik      
 Lopinga achine (SCOPOLI, 1763) sõõrsilmik