Ruudilised

pisi|Matasanod: sapoote-kasimiiropuu viljad
pisi|Lahtistava õlipõõsa õied
pisi|Kivisidrunipuu vili
Ruudilised (Rutaceae) on kaheiduleheliste klassi seebipuulaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond.

Sugukonda kuulub umbes 160 perekonda ja 900 liiki. Sugukonna jaotus alamsugukondadeks ei ole veel välja kujunenud. Üldiselt toetatakse alamsugukondade Aurantioideae ehk Citroideae ja Rutoideae olemasolu, aga iga perekonna kohta ei ole veel kokku lepitud, missugusesse alamsugukonda ta kuulub.

Ruudiliste hulka kuulub näiteks tsitruse perekond. Majanduslikus mõttes on see ruudiliste tähtsaim perekond, sest sinna kuuluvad apelsinipuu, sidrunipuu, greibipuu ja laimipuu.

Ruudiliste kõige liigirikkamad perekonnad on koldpuu, melikop, bukopõõsas ja tsitrus.

Ruudilised kasvavad põhiliselt ekvatoriaalses, lähisekvatoriaalses ja lähistroopilises kliimas. Palju ruudilisi leidub Lõuna-Aafrika ja Austraalia kuivades piirkondades.

 Kirjeldus 

Enamik ruudilisi on puud või põõsad, aga leidub ka üksikuid rohttaimi.

Tavaliselt on neil liitlehed ilma abilehtedeta, vahel leidub astlaid. Leheseis on kõige sagedamini vastak. Lehtedel leidub läbipaistvaid näärmeid, mis sisaldavad õli ja annavad taime osadele lõhna. Need ongi peamised tunnused, mille abil ruudilisi välise vaatlusega tuvastatakse.

Õied on ilma kandelehtedeta, üksikud või ebasarikas, harvem kobaras, ja peamiselt tolmeldavad neid putukad. Õied on tavaliselt tsentraalsümmeetrilised, harva ka telgsümmeetrilised, ja üldiselt mõlemasoolised. Kroonlehti ja tupplehti on 4 või 5, harva 3, ja üldiselt pole nad kokku kasvanud. Tolmukaid on 8 või 10, skimmiatel 5, tsitrustel palju. Tavaliselt on 1 emakasuue ja 2–5 kokkukasvanud viljalehte. Mõnikord on sigimikud eraldi, aga emakakaelad kokku kasvanud.

Ruuduliste viljad on väga erinevad. Marjad, luuviljad, pomerantsviljad, tiibviljad, kuprad ja kukkurviljad on kõik esindatud. Seemnete arv varieerub veelgi rohkem.

 Kasutamine 

Tsitruselisi kultiveeritakse juba aastatuhandeid. Nende mahlakad viljad sisaldavad hulgaliselt vitamiine. Vilju süüakse värskelt ja nende mahlast valmistatakse mitmesuguseid jooke. Samal viisil kasutatakse teistegi tsitruseliste, näiteks kinkanipuu, vilju – kinkaneid ehk kumkvaate.

Mõnda liiki tarvitatakse maitseainena. Kõige tuntum sellistest on aedruut. Kaug-Idas, Kagu-Aasias ja Lääne-Aafrikas kasutatakse koldpuud pipra asemel.

Paljudest ruudilistest saadakse puitu. Sellised on näiteks flindersia, rohepuu ja koldpuu. Leidub selliseidki, mille puidu tihedus on suurem kui veel.

Ruudiliste seas on hulgaliselt ravimtaimi. Leidub ka ilutaimi.

Perekonnad

Achuaria
Acmadenia
Acradenia 
Acronychia
Adenandra
Adiscanthus 
Aegle – pelipuu
Aeglopsis 
Afraegle 
Agathosma – bukopõõsas
Almeidea
Amyris – amüris 
Angostura – angostuurapuu 
Apocaulon
Araliopsis 
Asterolasia 
Atalantia 
Balfourodendron – guatambupuu 
Balsamocitrus
Boenninghausenia  
Boninia
Boronella
Boronia – boroonia
Bosistoa 
Bouchardatia 
Brombya 
Burkillanthus 
Calodendrum
Casimiroa – kasimiiropuu
Chloroxylon – rohepuu
Choisya – rohelehik 
Chorilaena 
Citropsis 
Citrus – tsitrus 
Clausena 
Clymenia 
Cneoridium
Cneorum – õlipõõsas
Coleonema 
Comptonella
Coombea

Correa – korrea
Crowea – kroovea 
Cyanothamnus 
Decagonocarpus 
Decatropis 
Decazyx 
Dendrosma 
Dictamnus – moosesepõõsas 
Dictyoloma
Diosma – diosma 
Diphasia 
Diphasiopsis 
Diplolaena
Drummondita 
Dutaillyea 
Echinocitrus
Empleuridium 
Empleurum 
Eremocitrus – kõrbelaimipuu 
Eriostemon 
Erythrochiton 
Esenbeckia 
Euchaetis 
Euodia – evoodia 
Euxylophora – amarellopuu 
Evodiella
Fagaropsis 
Feroniella 
Flindersia – flindersia 
Fortunella – kinkanipuu 
Galipea – ruudipuu 
Geijera 
Geleznowia 
Glycosmis
Halfordia 
Haplophyllum – ruudik
Helietta 
Hortia 
Ivodea

Kodalyodendron 
Leptothyrsa 
Limnocitrus
Limonia – kivisidrunipuu 
Lubaria 
Lunasia 
Luvunga
Maclurodendron 
Macrostylis 
Medicosma 
Megastigma 
Melicope – melikop 
Merope 
Merrillia 
Metrodorea 
Microcitrus – pisilaimipuu
Microcybe 
Micromelum 
Monanthocitrus
Monnieria
Muiriantha 
Murraya – muraia
Myrtopsis 
Naringi
Naudinia 
Nematolepis 
Neobyrnesia 
Neoschmidia 
Nycticalanthus 
Oricia 
Oriciopsis 
Orixa – oriksa 
Oxanthera 
Pamburus 
Paramignya
Peltostigma
Pentaceras
Phebalium
Phellodendron – korgipuu
Philotheca – vahaõis
Phyllosma 
Pilocarpus – mütsviljak ehk pilokarpus 

Pitavia 
Platydesma 
Pleiospermium 
Plethadenia
Polyaster
Poncirus – pontsirus 
Psilopeganum
Ptelea – humalapuu
Raputia
Rauia 
Raulinoa
Ravenia 
Raveniopsis 
Rhadinothamnus
Ruta – ruut 
Rutaneblina 
Sarcomelicope
Severinia
Sheilanthera
Skimmia – skimmia 
Spathelia 
Spiranthera 
Stauranthus
Swinglea
Teclea 
Tetractomia 
Tetradium – nelipuu
Thamnosma 
Ticorea
Toddalia
Toddaliopsis 
Tractocopevodia 
Triphasia 
Urocarpus
Vepris 
Wenzelia Merr. 
Zanthoxylum – koldpuu
Zieria