Kuusjoon

Kuusjoon (heksagramm) ehk kuuikgua on kuuest positsioonist (yao wei) koosnev Vanast Hiinast pärinev gua. Neid on vähemalt kolme tüüpi: enim tuntud 64 "Yijing'i", 729 "Tai Xuan Jing'i" tekstiühikutega ühendatavat ja 4096 "Yi Lin'i" kuusjoont. Arheoloogilistel leidudel on tuvastatud ka suuremaarvuliste gua'de kogumite kasutuselolu. Neist peamisteks ja tuntuimateks on "Yijingi" ehk "Muutuste raamatu" kuusjooned.

Hiina keeles pole olemas mõisteid kolmjoon ja kuusjoon. Kuid on mõisted 8-gua ja 64-gua. Seega räägitakse konkreetsema jutu korral alati esmalt guast mingis guade tervikus.

Erinevat liiki kuuikguad
"Yijing'i" 64 kuusjoone (六十四卦; liùshísìguà; kuuskümmend neli guad) positsioonidel on tavapäraselt kahte tüüpi jooned: kas ühe katkega või katketa. Kasutatakse ka nende numbrilist (igal positsioonil kas 6 või 9) ja mustrilist (igal tavaliselt kas valge või must ruut) üleskirjutamist.

"Tai Xuan Jing'i" 81 nelijoonte tekstiühikutega (9 × 81 = 729) ühendatavatel kuusjoonte positsioonidel on juba kolme tüüpi jooned: kas kahe katkega, ühe katkega või katketa.

"Yi Lin'i" 4096 kuusjoone positsioonidel on nelja tüüpi jooned. Need tulenevad "Yijing'i" kuusjoonte joontetüüpidest. Kaks neist kattuvad nendega ja kahele on lisatud väike täiendus: katkendlikule joone katke tühikusse X rist ja katketa joone keskele O ring.

Praegustel arheoloogilistel leidudel on tuvastatud ka viie joonega (kokku on võimalik 15 625 viiskuuikguad) ja kümne joonega (kokku on võimalik miljon kümmekuuikguad) kuusjoonte kasutust.L. Vandermeersch  Early China 6 1980-81 The origin of Milfoil Divination and the Primitive Form of the I Ching

Kuusjoonte tüübid ja vahekorrad
Klassikalistes ja kaasaegsetes kommentaarides on toodud ära rida kakskuuikguade tüüpe:
 Kuusjoone kolmjooned (ban xiang)
1. Seoses muutuvate joontega
Muutuv heksagramm (bian gua)
Algne heksagramm
Lõpne heksagramm
2. Seoses kuusjoon sisekolmjoontega
 Nukleaarne- ehk tuumheksagramm (hu gua)
 Väline heksagramm (nei gua)
 Sisemine heksagramm (wai gua)
 Ühine heksagramm (?) (hu gua)
3. Seoses kuusjoonte vastastikuste seostega
 Pöördheksagramm (fan gua; zong gua)
 Täiendheksagagramm ehk vastandheksagramm (dui gua; cuo gua)
 Vahetusheksagramm (jiao gua)

Kuusjoonte ehitus
Kuuest üksikjoontest koosnevat kuusjoont vaadeldakse ka seoses selle ülemise, keskmise ja alumise kolme kaksjoone ning ülemise ja alumise kahe kolmjoonega.

Kuusjoontes sisalduvad üksikud jooned
"Muutuste raamatu" kuusjoonte yaosid kirjutatakse ja loetakse madalamalt kõrgemale. Vastavalt sellele numereeritakse ka nende positsioone. Esimest alumist nimetatakse "algseks" (初) ja viimast "ülemiseks" (上). Ülejäänuid nimetatakse vastavalt nende numbrile järjestuses.

Joonte asukohti nimetatakse positsioonideks (位). Paaritutele positsioonidele omistatakse yang loomus ja paarispositsioonidele yin loomus. Positsioonide loomuse vastavust neil olevate joonte loomusele peetakse soodsaks ja mittevastavust ebasoodsaks. (Seejuures pole aga välja toodud kas on tegemist alggua või lõppguaga, mis võivad ka kattuda.)

Kuusjoontes sisalduvad kaksjooned
Kuusjoont saab analüüsida vastavalt selle kolmele osale: taevas - inimene - maa (天 - 人 - 地). Alumine joontepaar vastab maale, keskmine inimesele ja ülemine taevale.

Kuusjoontes sisalduvad kolmjooned
Kuusjoon koosneb ka ülemisest ja alumisest kolmjoonest. Nendevahelisi vahekordi analüüsitakse vastavalt kolmjoontele omistatavatele elementidele. Alumine iseloomustab sisemist, pealetulevat ja ülesehitatavat maailma. Ülemine välist, taganevat ja lagunevat maailma. (Seejuures pole aga välja toodud kas on tegemist alggua või lõppguaga, mis võivad ka kattuda. Samuti pole toodud välja ka kuusjoone kahe kolmjoone vahekorda kaht tüüpi lähenemisega kolmjoontele.)

Kuusjoon sisaldab veel ka kahte sisekolmjoont. Alumine neist koosneb kuusjoone 2., 3. ja 4. joonest. Ülemine koosneb 3., 4. ja 5. joonest.

Kuusjoonte joonte tähendused ja vahekorrad
Kuusjoonte joonte positsioonidele omistatavad tähendused
 Yao Inimese kehas  Ühiskonnas   Bigramm Trigramm VI  Pea Täiuslikult tark Taevas  väline 
taganev

lagunev V Kael, õlad Valitseja     IV  Rindkere  Õukondlased  Inimene   III PuusadSuurnikud  sisene
tulev

ehitav IIPõlved Teenistujad  Maa   I Labajalad Lihtinimesed    

Kuusjoonte joonte omavahelised vahekorrad Курносова В.Б. И цзин Чжоу И, Принципы организации текста» И цзин Чжоу И. Система перемен Циклические перемены. М.: Северный ковш, 1999. 461-516. 
"Muutuste raamatu" kuusjoonte yaosid kirjutatakse ja loetakse madalamalt kõrgemale.

Seoses joonte tüüpidega.
Bi. Ühendamine: mistahes kahte ja eriti kahte erinimelist yaod saab ühendada.
Ju. Toetus: kõrgemalolev tugev joon toetub mistahes allolevale nõrgemale joonele.
Ceng. Vastuvõtt: madalamal olev nõrk ja nõrgad naaberjooned võtavad vastu kõrgemaloleva tugeva joone. 
Sheng. Saduldamine: kõrgemaloleva nõrk joon saduldab ta all olevad tugevad naaberjooned.

Seoses positsiooniga.
Ying. Vastavus ehk kooskõla: esimene ja neljas, teine ja viies ning kolmas ja kuues yao on omavahel vastavuses. 
Zhong. Kesksus. Teist ja viiendat yaod nimetatakse (vastavalt nende kolmjoonte) keskseteks.

"Muutuste raamatu" kuusjoonte korrastused ehk järjestused
Kakskuuikguade (kaks võimalikku elementi kuuel positsioonil) erinevaid korrastusi esitatakse nii ridade, ruutude kui ka ringidena. Laiemalt tuntud ja levinuim on "Muutuste raamatu" järgnevusele vastav Wen Wangi korrastus. Sellest täiesti erinev järjestus on eelmise sajandi lõpus Mawangdui siiditekstidel leitu Mawangdui korrastus.

Fu Xi korrastus 
Kakskuuikguasid on esitatud ka binaarses jäjestuses mida tuntakse Fu Xi järjestuse (korrastuse) ja ka Shao Yongi järjestuse (korrastuse) nime all. Kuusjoonte ringil esitamisel alustatakse ringi tõusupunktist kuusjooni päripäeva asetades võttes neid ruudus oleva esituse kuusjoontest alt neljandast reast vasakult ja liigutakse ridade kaupa madalamale. Ringi langust alustatake võttes ruudust kuusjooni ülalt neljandast reast paremalt ja liigutakse ridade kaupa kõrgemale. 60 tsükliga ühitamise korral jäetakse selle ringil esitamisel välja 1., 2., 29. ja 30. kuusjoon.

 Ülal →All ↓ Pilt:Trigramme2637 ☷.svg Maa  Pilt:Trigramme2636 ☶.svg Mägi  Pilt:Trigramme2635 ☵.svg Vesi  Pilt:Trigramme2634 ☴.svg Tuul Pilt:Trigramme2633 ☳.svg Kõu Pilt:Trigramme2632 ☲.svg Tuli Pilt:Trigramme2631 ☱.svg Järv Pilt:Trigramme2630 ☰.svg Ilm Pilt:Trigramme2637 ☷.svgMaa  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px Pilt:Trigramme2636 ☶.svg Mägi 36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px Pilt:Trigramme2635 ☵.svgVesi  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px Pilt:Trigramme2634 ☴.svgTuul  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px Pilt:Trigramme2633 ☳.svgKõu  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px Pilt:Trigramme2632 ☲.svgTuli   36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px Pilt:Trigramme2631 ☱.svgJärv  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px Pilt:Trigramme2630 ☰.svg Ilm  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px

"Yi Jingi" järjestusega seotud Wen Wangi korrastus 
Wen Wangi korrastus on "Yi Jingi" kuusjoonte järgnevus. Seda esitatakse ka ruudu ja ringina. Allolevas ruudus on alustatud ülevalt vasakult, kuid varem alustati ka paremalt alt. Ringile asetuse korral alustatakse ringi alumisest tõusupunktist ja asetatakse kuusjooned päripäeva. Jättes sellest ringiasetusest välja 1., 2., 29. ja 30. kuusjoone saadakse omakorda 60 märgiline tsükkel mida seostatakse kuutsükliga. Igale kuukalendri kuu ööpäevale jääb sel juhul kaks kuusjoont. Paarituarvuline valguse kasvu ajaks ja paarisarvuline valguse kahanemise ajaks. Iga päeva kahetunnilisele vahemikule vastab sel juhul üks kuusjoone joon. Vana Hiina tunnid olid kahetunnised ja ööpäeva tundide arvestust alustati 23.00. ["Yi Jingi" kuusjoonte järjestuse analüüs näitab, et need on reastatud kümnikute kaupa. Sel juhul on võimalik, et võidi jätta ära hoopis viimased neli kuusjoont.]

  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px

 "Zhou Yi" nimega seostuv Liu Yi-mingi poolt äratoodud korrastus 
Järgnevat liigendust kohtab sisemises alkeemias. "Muutuste raamatu" ("Yi Jing") 64 kuusjoont taanduvad omakorda enam selle teise nime "Ring muutustega" ("Zhou Yi") seotud 36-ks kuusjooneks mida loetakse nii üles (paaritu arvuline gua, militaarne tõus) kui alla (paarisarvuline gua, tsiviilne laskumine). Samas asetatakse ka need kõik ühele ringile, mille kardinaalsetesse välispunktidesse pannakse teiste keskelt äravõetud 1. (üles), 2. (alla), 29. (paremale) ja 30. (vasakule) kuusjooned. Seda asetust ja selle seost alkeemiaga käsitleb Liu Yi-ming Translated by Thomas Cleary. By Liu I-ming. The Taoist I Ching. Shambhala Classics 2005 ISBN 978-1-59030-260-6Thomas F.Cleary. I CHING MANDALAS Shambhala Dragon Editions 1989 ISBN 9780877734185

  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px   36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 

Kaheksa palee korrastus 
Kuusjoonte korrastus kolmjoonte paleede järgi võeti kasutusele Hani dünastia ajal Jing Fangi poolt. Seda kasutatakse alkeemias, astroloogias, ennustamisel ja kronoakupuntuuris (hiina kronomeditsiiniga seotud nõelravis).
1. ILM 36px36px36px36px36px36px 36px36px2. JÄRV 36px36px36px36px36px36px 36px36px3. TULI 36px36px36px36px36px36px 36px36px4. KÕU 36px36px36px36px36px36px 36px36px5. TUUL 36px36px36px36px36px36px 36px36px6. VESI 36px36px36px36px36px36px 36px36px7. MÄGI 36px36px36px36px36px36px 36px36px8. MAA 36px36px36px36px36px36px 36px36px

 Mawangdui korrastus 
Mawangdui käsikirja korrastuse korral on ruudulaadses esituses esimeses veerus sarnaselt paleede korrastusega samade kolmjoontega kuusjooned. Mawangdui korrastuse põhimõtetes on midagi sarnast Fu Xi korrastusega.

 1. Rühm:  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 2. Rühm:  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 3. Rühm:  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 4. Rühm:  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 5. Rühm:  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 6. Rühm:  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 7. Rühm:  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px 8. Rühm:  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px  36px

Vaata ka
kuusjoonte loend
Gua
Muutuste raamat

Viited

Kirjandus
 Щуцкий Ю. К. "Китайская классическая Книга перемен" СПб., Алетейя, 1992 ISBN 5-88956-005-4
 А. А. Крушинский. Что такое гексаграммы И цзина? // Общество и государство в Китае. XXXV научная конференция. М.: Вост. лит-ра, 2005, с. 205-213.
 Игорь Бурдонов. ЧЖОУСКИЕ ПЕРЕМЕНЫ

Kategooria:Muutuste raamat