Looduskaitse all olevad liigid Eestis

pisi|Viigerhüljes (Phoca hispida) on teise kaitsekategooriasse kuuluv liik
pisi|Hallpea-rähn, üks kolmanda kategooria kaitsealustest liikidest

Looduskaitse all olevad liigid on Eestis jagatud kolme kategooriasse.

Esimesse kaitsekategooriasse kuuluvad valdavalt vähenenud arvukuse ning kriitiliselt halvas seisus elupaikadega, suures hävimisohus olevad liigid, kelle edasine säilimine Eesti looduses ohutegurite toime jätkumisel on kaheldav. I kaitsekategooria liikide puhul tuleb taotleda luba loomade häälte salvestamiseks ning sigimis- ja pesitsuspaikade filmimiseks ning pildistamiseks. Samuti on keelatud täpse kasvukoha või elupaiga kohta käiva teabe avalikustamine massiteabevahendites.

Esimesse kaitsekategooriasse arvatud kotkaliikide, must-toonekure ja lendorava pesapuu avastamise korral hakkab seal seadusest tulenevalt kehtima automaatne kaitsetsoon, mille raadius on liigispetsiifiline: 25 meetrist lendoraval 500 meetrini kaljukotkal. Pesapuu kaitsetsoonis kehtib sihtkaitsevööndi kaitsekord ning kevad-suvine liikumispiirang. Selle kaitsekategooria liikide kõik teadaolevad elupaigad või kasvukohad võetakse kaitse alla (kaitseala, hoiuala või püsielupaigana).

Teise kategooria looduskaitsealused liigid Eestis on liigid, keda esineb väga piiratud alal või vähestes elupaikades ning kelle arvukus väheneb ning levila aheneb. Sellesse kategooriasse on arvatud 259 liiki. Mõned liigid on vabariigi valitsuse määrusega paigutatud valedesse rühmadesse (näiteks järv-lahnarohi on loetud katteseemnetaimede hulka, tegelikult on ta sõnajalgtaim). Määruse järgi on sõnajalgtaimi 5, paljasseemnetaimi 1, katteseemnetaimi 112, sammaltaimi 26, seeni 27, samblikke 32, selgrootuid loomi 6 ja selgroogseid loomi 50 liiki. Vähemalt 50% teadaolevatest ja keskkonnaregistrisse kantud teise kategooria looduskaitsealuste liikide elupaikadest võetakse kaitse alla.

Kolmanda kategooria kaitsealused liigid Eestis on liigid, mis on suhteliselt tavalised, kuid on võimalik nende liikide arvukuse kriitiline langus. Kokku on selliseid liike 245. Kolmanda kaitsekategooria liikide teadaolevatest ja keskkonnaregistris registreeritud elupaikadest või kasvukohtadest võetakse kaitse alla vähemalt 10%.

 I kaitsekategooria liigid 
Alljärgnevalt on loetletud I kategooria looduskaitse all olevad liigid Eestis, andmed seisuga 21. juuni 2014, Eesti Vabariigi Valitsuse 2004. aasta määruse nr 195 järgi. Kivistised võeti aastal 2014 eraldi määrusega kaitse alla. Nimekirjas on märkusi, mida määruses ei kajastata, ja osasid taksoneid on täpsemalt struktureeritud.

 I kaitsekategooria taimeliigid 
 I kaitsekategooria sõnajalgtaimed (Pteridophyta) 

 I kaitsekategooria katteseemnetaimed (Angiospermae) 

 I kaitsekategooria sammaltaimed (Bryophyta) 

 I kaitsekategooria seened (Fungi) 

 I kaitsekategooria samblikuliigid (Lichens)

harilik tundrasamblik Flavocetraria cucullata

 I kaitsekategooria loomaliigid 
pisi|Merikotkas (Haliaeetus albicilla)

 I kaitsekategooria selgrootud loomad (Invertebrata) 
ebapärlikarp Margaritifera margaritifera – säilinud Eestis teadaolevalt vaid ühe jäänukpopulatsioonina.

 I kaitsekategooria selgroogsed loomad (Vertebrata) 

 I kaitsekategooria kivistised 
 Karvane ninasarvik, Coelodonta antiquitatis;
 Okasnahksed (Echinodermata) perekonnast Bothriocidaris;
 Eurüpteriidide (selts Eurypterida) kivistised, mille pikim mõõde ületab 10 mm;
 Karvane mammut Mammuthus primigenius;
 Paleosoikumi selgroogsete (Vertebrata) kivistised, mille pikim mõõde ületab 10 mm. See kategooria hõlmab enamasti siluri ja devoni ajastute kalu.

 II kaitsekategooria liigid 
Alljärgnevalt on loetletud II kategooria looduskaitse all olevad liigid Eestis, andmed vastavalt 21. juuni 2014 kehtivale Eesti Vabariigi Valitsuse määrusele nr 195. Alates 1. oktoobrist 2010 kuuluvad niidurüdi ja kassikakk I kaitsekategooriasse ning hallhüljes III kaitsekategooriasse. Kivistised võeti aastal 2014 eraldi määrusega kaitse alla.

 II kaitsekategooria taimeliigid 
 II kaitsekategooria sõnajalgtaimed (Pteridophyta) 

 II kaitsekategooria paljasseemnetaimed (Gymnospermae) 

harilik jugapuu Taxus baccata

 II kaitsekategooria katteseemnetaimed (Angiospermae) 

 II kaitsekategooria sammaltaimed (Bryota) 

 II kaitsekategooria seened (Fungi) 

 II kaitsekategooria samblikud (Lichens) 

 II kaitsekategooria loomaliigid 
 II kaitsekategooria selgrootud loomad (Invertebrata) 

 II kaitsekategooria selgroogsed loomad (Vertebrata) 

 II kaitsekategooria kivistised 

 Peajalgsete (klass Cephalopoda) kivististe tervikeksemplarid. Peajalgsete tervikeksemplariks loetakse kivistist, millel on säilinud nii elukamber kui ka gaasikambrid;
 Okasnahksete (hõimkond Echinodermata) tervikeksemplarid. Okasnahksete tervikeksemplariks loetakse kivistist, millel on säilinud pähik (calyx);
 Trilobiitide (alamhõimkond Trilobita) tervikeksemplarid. Trilobiitide tervikeksemplariks loetakse kivistist, millel on säilinud nii sabakilp kui peakilp.

 III kaitsekategooria liigid 
Alljärgnevalt on loetletud III kategooria looduskaitse all olevad liigid Eestis, andmed vastavalt 19. mai 2004 keskkonnaministri määrusele nr 51. 
 III kaitsekategooria taimeliigid 
 III kaitsekategooria sõnajalgtaimed (Pteridophyta) 

 III kaitsekategooria katteseemnetaimed (Angiospermae) 
pisi|Soo-neiuvaip (Epipactis palustris)

 III kaitsekategooria sammaltaimed (Bryota) 

 III kaitsekategooria seened (Fungi) 

 III kaitsekategooria samblikud (Lichens) 

 III kaitsekategooria loomaliigid 
 III kaitsekategooria selgrootud loomad (Invertebrata) 

 III kaitsekategooria selgroogsed loomad (Vertebrata) 
pisi|Hink (Cobitis taenia)

Vaata ka
Eestis kaitstavate sammalde loend

 Välislingid 
Eesti vabariigi valitsuse määrus: I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu
Kehtiv määrus I ja II kategooria liikide kohta 21.06.2014.
Keskkonnaministri 19. mai 2004. a määrus nr 51, kus on toodud III kaitsekategooria liigid
Kivististe kaitse alla võtmise määrus

Kategooria:Eesti keskkonna- ja looduskaitse