Suur vereringe

Suur vereringe ehk kehavereringe (ladina circulatio systemica) on vereringe osa suletud kardiovaskulaarsüsteemiga loomadel. 

Imetajatel
Inimestel
Suures vereringes liigub vere südame vasakust vatsakesest, aorti,  väiksematesse arteritesse ning juussoonte kaudu kogu kehasse moodustades arteriaalse süsteemi. Edasi saab alguse venoosne süsteem, milles voolab venoosne veri väikeste veenide ja õõnesveenide kaudu suubudes südame paremasse kotta."Meditsiinisõnastik" 741:2004. Südame paremast kojast liigub veri kopsuvereringe kaudu kopsu või kopsudesse.

Vererõhk suures vereringes on kõrgem kui väikeses vereringes.

300px|Inimese normaalse südame joonis arterite ja veenidega eestvaates

Veenid (osaline)

Venoosne veri koguneb südame paremasse kotta ülemise ja alumise õõnesveeni kaudu. 
vasak sisemine kägiveen
vasak eesmine kägiveen
vasak välimine kägiveen
vasak rangluualune veen
vasak õlavarre peaveen
lisa-poolpaarituveen
munandiveen 
munasarjaveen
vasak ühisniudeveen
vasak sisemine niudeveen
parem reieveen
parem välimine niudeveen
alumine õõnesveen
nimmeveenid
paarituveen
ülemine õõnesveen
parem õlavarre-peaveen
venoosne kägikaar.

Vaata ka
arterite loend
väike vereringe

 Viited 

 Välislingid 
Sissekanne Encyclopaedia Britannicas

Kategooria:Vereringeelundkond