Vene tänav

Vene tänav on tänav Tallinna vanalinnas Vanalinna asumis.

Vene tänav algab Viru tänava ja Raekoja tänava ristmikult ning jätkub teisel pool ristmikku Vana turuna. Esialgu kulgeb ta kirdesse ning ristub tänava algusest lõpu poole minnes Apteegi tänavaga (vasakult), Katariina käiguga (paremalt), Munga tänavaga (paremalt) ja Pühavaimu tänavaga (vasakult). Pisut pärast seda pöördub tänav põhja, edasi ristub paremalt Bremeni käiguga ning lõpeb Olevimäel. Tänav on umbes 410 m pikk.

Vene tänaval asuvad Nikolai kirik, Peeter-Pauli katedraal, linnamuuseum ja malemaja. Tänava lõpuosas sadakonna meetri ulatuses kulgeb tänava paremas servas Tallinna linnamüür.
pisi|püsti|Vene tänav 1 // Vanaturu kael 7 hoone
pisi|püsti|Vene tänav 2 // 4 // Viru 1
pisi|Vene 5
Tänava hoonestus
Vene tänav 1 // Vanaturu kael 7, korterelamu äripindadega esimesel korrusel.
Vene tänav 2 // 4 // Viru 1 – Djomini kaubamaja. Ärihoone, ehitusperioodid, 1841–1917. Viru ja Vene tänava nurgal, omaaegse turu ääres avas oma koloniaalkaupluse 1816. aasta 25. novembril Peterburist tulnud Vassili Djomin. Ta juhtis äri aastail 1826–1848, siis astus tema asemele poeg Vassili 1848–1909. Siis võttis kaubamaja juhtimise üle asutaja pojapoeg Konstantin Djomin. 1831. aastal ehitati vana ühekorruselise maja asemele suurem hoone. Kultuurimälestis nr 22253. Tänapäeval Demini Kaubanduskeskus ja eluruumid.
Vene 5 – kolmest majast koosnev liithoone asub Raekoja platsi äärses kvartalis. Kinnistu piirid on kujunenud sajandite vältel üksikute kinnistute kokkuliitmisel. Hoone fassaadid on suunatud Raekoja platsi, Vene tänava ja Apteegi tänava poole. Vanim teade kinnistu kohta pärineb 1333. aastast. Aastatel 1766–1918 oli kinnistu Venemaa keisririigi omandis, kes asutas hoonete kompleksis Läänemere laevastiku ohvitseride kasiino. Praegune ruumijaotus ja sisekujundus pärineb 19. sajandi teisest poolest. 1918. aasta novembris-detsembris olid hoones Eesti Vabariigi Ajutise Valitsus ja selle ministeeriumid. 1919. aastal oli hoones Tallinna garnisoni komandandi kantselei, laskeplatside komandandi kantselei ja Kaitseliidu Tallinna maleva II pataljoni kantselei ning kaitseliidu peastaap. Kuni 1940. aastani tegutses hoones Eesti Vabariigi Ohvitseride Keskkogu klubi-kasiino. Hoone teise korruse ruumides tegutses aastatel 1934–1939 Eesti Vabadussõja muuseum. Teise maailmasõja ajal paiknes hoones 22. Territoriaal-Laskurkorpus. Aastatel 1940–1957 asus hoones Nõukogude Läänemere laevastiku ohvitseride maja. Pärast 1957. aastat tegutses hoones Tallinna Haridus- ja Teadusala Töötajate Maja. 1990. aastal nimetati see ümber Tallinna Õpetajate Majaks. Hoone fassaadid 18.-19. sajandist on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 3472.
Vene tänav 6 – endine parun Maydelli maja. 20. sajandi alguses tegutses hoones Vene tänav 6, Peterburi-Riia Kommertspanga Tallinna osakond. Enne teist maailmasõda asus hoones ka Tallinna Juudi ÜhispankTallinnan opas, YLEISEN SANOMALEHTITOIMISTON (G. PAJUN) KUSTANTAMA TALLINN, HARJU TANAV 43. TEL. 444-21. R. Tohver & Ko trükk, Tallinna», 1937., lk 7. Meistrite Hoov ja Tallinna Rahvaülikooli Vanalinna maja (aastani 2013 Tallinna Toomklubi). Elamu Vene 6 hooviansambliga, 14.–20. sajandist on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 3099.
Vene tänav 7 // Apteegi tänav 6, korterelamu äripindadega esimesel korrusel.
Vene tänav 8, korterelamu äripindadega esimesel korrusel.
Vene tänav 9 asub Tallinna Kommertspanga (Revaler Handels-Bank) tellimusel Peterburist pärit arhitekti Peter Schreiberi projekti järgi 1878. aastal ehitatud algselt neljakorruseline hoone, millele hiljem ehitati juurde kaks korrust. Pärast Eesti iseseisvumist võeti hoone kasutusele Tallinna postimajana, posti- ja telegraafikeskusena, hoones asus peapostkontor, Tallinna telefonivõrk ja Majandusministeeriumi Posti-Telegraafi-Telefoni Peavalitsus. Tallinna postkontor asus hoones 1. oktoobrist 1887 ja tegutses seal kuni 15. septembrini 1940. Hoone säilitas sama otstarbe Eesti NSV ajal, kui seal asusid Tallinna Kesktelegraaf ja Tallinna Telefoni Kaugejaama kõnepunktid, ja ka Eesti iseseisvuse taastamise algaastatel. Hoones asus Eesti Sideamet. 2005. aastal taastati Teises maailmasõjas hävinud majatiib ja tänapäeval asub hoones Hotell Telegraaf.
Vene tänav 10, elamu Vene 10 hooviansambliga, mis on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 3100.
Vene tänav 11 asunud keskaegsed hooned põlesid 1944. aastal. Varemed lammutati, asemele ehitati tüüpprojekti järgi Tallinna Laevamehaanika Tehase tööliste korterelamu.Veider võõrkeha: Tallinna vanalinnas on peidus nõukaaegne paneelikas. ekspress.delfi.ee, 19. november 2022
pisi|Püha Katariina kloostri aidahoone, Vene 14
pisi|Tallinna Linnamuuseumi hoone, Vene 17
pisi|Rooma-katoliku kiriku Peeter-Pauli katedraal, Vene 18
pisi|Tallinna Kreiskooli ja Tallinna Linnakooli ning Vanalinna Hariduskolleegiumi gümnaasiumihoone, Vene 22
Vene tänav 12 – Katariina gildi hoone, kultuurimälestis nr 3101.
Katariina käik
Vene tänav 13 – Vanalinna Hariduskolleegiumi Kunstimaja, Mihkli Gild. Linnaelamuna ehitatud Hiiu-Kärdla kalevivabriku rajaja kapten-leitnant Constantin von Ungern-Sternberg`i valduse ajal, hiljem Brewernite valduses. 1944. aastal sai hoone sõjategevusest kannatada ja maja taastati Tallinna Merekooli ühiselamuks.Kloostrikinnistutest Vene tänaval, Ülevaade Rasmus Kangropooli ja Jüri Kuuskemaa artiklite põhjal.
Vene tänav 14 – Theatrumi hoone, Püha Katariina kloostri aidahoone, kultuurimälestis nr 1245. Eesti NSV ajal asus hoones Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kinomehhaanika Tehase tsehhid, kus valmistati kinoprojektsiooni aparatuuri, filmimonteerimise laudu ja muud sisseseadet kinoteatrite ning stuudiote jaoksKuubasse ja Guineasse, TÕE HÄÄL
SEPTEMBER 1961, Nr. 35 |271J,  lk 2.
Vene tänav 15 hoones tegutses enne teist maailmasõda: 1919–1920 Tallinna Linna Saksa Tütarlaste Keskkool, 1920–1923 Tallinna Linna III Tütarlaste Gümnaasium, 1923–1937 Tallinna Linna Saksa Tütarlaste Humanitaargümnaasium, 1932–1940 Tallinna Saksa Tütarlaste Eragümnaasium, 1934–1937 Tallinna Saksa Tütarlaste Erakeskkool 1937–1940 Tallinna Saksa Tütarlaste Eraprogümnaasium.Tallinna Saksa Tütarlaste Eragümnaasium ja Eraprogümnaasium, 1919-1939, Tallinn City Archives, TLA.1220. Tänapäeval tegutseb hoones Vene tn 15 // Pühavaimu tn 8 Vanalinna Hariduskolleegiumi VHK Põhikool.
Vene tänav 16 – endine Trükikoda Edu, Eesti NSV ajal Tööstuskooli nr. 4 hoone.
Vene tänav 14a, 16/1, 16/2 – endise Püha Katariina kloostri hooned.
Vene tänav 17 – keskaegne kaupmeheelamu. Elamud Vene 17, 14.–20. sajandist on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 3102. Hoones asub Tallinna Linnamuuseum.
Vene tänav 18 – Tallinna Peeter-Pauli katedraal. Kultuurimälestis nr 1246.
Vene tänav 19 – endine Eestimaa kubermangu ülemsekretär Alexander Frese maja. Kinnistu 222 kuulus Frese perekonnale aastatel 1783–1939. 1878. aastast üüris hoones ruume Tallinna linnavolikogu, hoones asus linnavalitsuse koosolekute tuba. Väiksemas toas oli Tallinna linnapea vastuvõturuum. Seda vastuvõtutuba jõudis kasutada kolm Tallinna linnapead: parun Alexander Rudolf Karl von Uexküll (linnapea 1878 – 1883), Thomas Wilhelm Greiffenhagen (1883–1885) ja ka Viktor Karl Jakob von Maydell (1885–1894). Maja hoovipoolses osas, oli suurem tuba linnakantselei jaoks. 1890/1891. aastal kolis Tallinna linnapea ja linnakantselei tagasi Tallinna raekottaTALLINNA TUNDMATU RAEKODA VENE TÄNAVALT, kes-kus.ee, September 2021. Hoones asus aastail 1920–1925 Valgevene Rahvavabariigi sõjalis-diplomaatiline missioon kindralleitnant Ałeh Karčak-Krõnitsa-Vasilkoŭski juhtimisel.
Vene tänav 20 // Munga tänav 2 – elumaja, äriruumidega. Vene 20 kinnistul asus aastatel 1259–1519 Ojamaa Roma kloostri Kolga kloostrimõisa Kolga kloostriõu. Kühne maja
Vene 22 – Vanalinna Hariduskolleegiumi gümnaasiumihoone. Hoones Vene 22 on 1800. aastast tegutsenud haridusasutused. 
Vene tänav 21 // 23 – Vanalinna Hariduskolleegium. Elamu Vene 23 on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 3103.. Vene 23 hoones tegutses Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi Politseidepartemangu Tallinna Linna Politseivalitsus. 1930. aastail asus Vene tänav 23, Tallinna Linnavalitsuse tööbörsi ja Töökaitseosakond.
pisi|püsti|Vene Õigeusu Kiriku Nikolai kirik, Vene 24
Vene tänav 24 – õigeusuliste Tallinna Nikolai kirik. Hoone ehitati 1822–1827 klassitsistlikus stiilis arhitekt Luigi Rosca projekti järgi. Kuid praeguse kiriku kohal oli õigeusu kirik juba 1420. aastatel.
Vene tänav 25 – elamus asus aastatel 1821–1928 vangla ja kuni 1889. aastani ka Tallinna linna politseivalitsus. 1894. aastast oli vanglahoone, Vene tänava eeluurimisvangla. 1875–1879 ehitati tagahoovi spetsiaalne neljakorruseline kongidekorpus. Enne teist maailmasõda asus hoones Tallinna Linna Koolivalitsus.
Vene tänav 28 //Uus tänav 19 – Vanalinna Hariduskolleegiumi Kunstimaja, endine parun ÉtienneUus tn 19 Vene tn 28 muinsuskaitse eritingimused Girard de Soucantoni maja
Vene tänav 29 – Paul Kerese Malemaja.
Vene tänav 31 hoones tegutses 20. sajandi alguses Eestimaa Saksa Seltsi era-poeglaste kool ja enne uue maja valmimist Tallinna Õpetajate Seminar. Tänapäeval Püha Miikaeli kooli hoone.
Vene tänav 33 – elu- ja ärihoone, mis asub Tallinna vanalinna 19. kvartalis, on osa sajandite jooksul mitmest kinnistust kujunenud suuremast hoonetekompleksist Olevimägi 12 // 14 ja Vene 33 // 35 // 37. Kuni 19. sajandini paiknesid hoone kohal mitmed majapidamishooned, Vene 33 hoonet kasutati aida ja hobusetallina. 19. sajandi teises pooles omandas järk-järgult kõik kompleksi kuulunud majad aadlisuguvõsa Girard de Soucanton. Seni keskaegse ilmega püsinud kaubaluukide ja väikeste akendega Vene 33 hoone ehitati 1893. aastal ümber uusrenessanss-stiilis elamuks. Projekti autor oli arhitekt Rudolf von Engelhardt. Kompleksi hoovis on kollektsionäärist paruni Arthur Girard de Soucantoni ajast säilinud kaks seina müüritud gooti roosikivi ja kaks Põhjasõja-aegset kahurit.
pisi|Vaade Vene tänavale Vanaturu kaelast
pisi|Vaade Vene tänavale Apteegi tänava ristmikul
pisi|Pääs Katariina käiku Vene tänavalt

 Galerii 

 Ajalugu 
pisi|
pisi|Vaade Vene tänavalt Vana turu tänavale, 1930/1940
Esialgu kandis tänav Munga tänava (1364 – ladina keeles platea monachorum) nime, sest selle ääres asusid Tallinna dominiiklaste klooster, lisaks veel Ojamaa Roma, Dünamünde ja Padise ning Kärkna kloostri valdusi.

Juba 12. sajandilLeo Tiik. Vana Tallinn. Kandidaadiväitekiri, Tartu, 1957Igor Kleinenberg, Tallinna vene kaubahoovi ajaloost XV—XVI sajandil, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised Ühiskonnateaduste seeria, 11 kd, 1960 nr 3, lk 242 tegutses Sulevimäel, hiljem aga Oleviste kiriku ja Tallinna linnamüüri vahelisel alalJaanus Plaat, Orthodoxy and Orthodox Sacral Buildings in Estonia from the 11th to the 19th Centuries, Folklore, Vol. 47, 2011, lk 10 vene (novgorodlaste) kaupmeeste kaubahoov, mis hiljem linna laienemisel lammutati. Tänaval oli vähemalt alates 1422. aastast väljaehitatudIgor Kleinenberg, Tallinna vene kaubahoovi ajaloost XV—XVI sajandil, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised Ühiskonnateaduste seeria, 11 kd, 1960 nr 3, lk 254 õigeusu kirik, mille kohal tänapäeval on Tallinna Nikolai kirik. Sellepärast kinnistus tänavale pärast kloostri ja kloostrivalduste likvideerimist 16. sajandil toimunud reformatsiooni käigus Vene tänava nimi.

Saksa keeles kandis tänav veel 19. sajandil nime Mönchenstrasse (Munga tänav), alates 1872. aastast kuni 19. sajandi lõpuni endises dominiiklaste kloostri aidas asunud relvalao (arsenali) järgi nime Rüststrasse (Relva tänav), kuid 20. sajandi algul kinnistati nimi Russstrasse (Vene tänav). 

Vene keeles on tänavanimi üldjuhul olnud kirikupühakust tulenevalt Никольская улица (Nikolai tänav), vahel harva kasutati ka otsetõlget saksa keelest Русская улица (Vene tänav).Aleksander Kivi. "Tallinna tänavad". Tallinn 1973. Lk 135–136Entsüklopeedia Tallinn II. N – Ü. Toimetajad Robert Nerman ja Jaan Tamm. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004. Lk 326

 Viited 

Välislingid

Kategooria:Tallinna vanalinna tänavad
Kategooria:Tallinna 6. linnajagu