Vööt-põõsalind

Vööt-põõsalind (Sylvia nisoria) on linnuliik põõsalindlaste sugukonnast põõsalinnu perekonnast.

 Levila 
Vööt-põõsalind on levinud Euraasias Kesk-Euroopast kuni Kesk-Aasia mäestikeni. Lääne-Euroopas ta puudub. Ta on rändlind, talvitab Ida-Aafrikas.

Eestis on vööt-põõsalind ebaühtlaselt levinud harv kuni harilik haudelind, sagedam Lääne-Eestis ja läänesaartel. Pesitsusaegset arvukust on hinnatud 15 000–25 000 paarile.Hirundo 1:2009 Saabub mais, lahkub augustis, vähesed septembris.
Vööt-põõsalind oli Eestis 19. sajandi lõpul haruldane lind. 20. sajandi esimesel poolel muutus ta Lääne-Eestis tavalisemaks seoses levila laienemisega põhja poole.Leibak, E., Lilleleht, V. & Veromann, H. (eds). Birds of Estonia. Status, Distribution and Numbers. Estonian Academy Publishers, Tallinn 1994

 Välimus ja hääl 
Pikkus 16–18 cm. Vanalinnu ülapool on pruunika varjundiga hall, hõredate valkjate suleääristega. Alapool on valge, tumedate hallpruunide lainjate vöötidega. Hoosuled on tumepruunid. Tüürsuled on hallpruunid, valgete tipuservaga. Vanalinnul on kollased silmad. 
Noorlind sarnaneb aed-põõsalinnuga, kuid on suurem, osal tiivasulgedel on heledad servad ja sabaalusel on tavaliselt nõrk tume vöödistus. Noorlinnul on tumedad silmad.

Vööt-põõsalinnu laul sarnaneb aed-põõsalinnu ja pruunselg-põõsalinnu lauluga. Ärevushüüd on täristav trrrrt-tk-tk-tk-tk, seda põimib ta aeg-ajalt laulusse. Kutsehüüd on tek-tek-tek.

 Elupaik 
Vööt-põõsalind asustab põõsasniite, mitmesuguseid võsasid ja põõsastikke, kadastikke, kohati ka rabavõsasid. Sageli leidub teda samas elupaigas, kus punaselg-õgija.

 Pesitsemine 
Isaslind laulab pesitsusaja algul põõsaladvas või liblika sarnasel kaarjal laululennul, samuti ehitab enne emaslinnu saabumist mängupesi. 
Vööt-põõsalind teeb pesa põõsa või noore tiheda okaspuu okste vahele, enamasti üsna maapinna ligidale. Pesa koosneb väljast kohevalt asetatud peentest raagudest, rohukõrtest ja vahel ka vähesest samblast, pesalohk on vooderdatud peente rohukõrtega ja väheste jõhvidega.

Kurnas on viis kuni kuus peaaegu ühevärvuselist valget nõrga hallika laigustusega muna, mida peamiselt emaslind haub 12–14 päeva. Poegi toidavad mõlemad vanalinnud putukate ja nende vastsetega. Pojad lahkuvad pesast 11–12 päeva vanuselt.Rootsmäe, L., Veroman, H. Eesti laululinnud. Valgus, Tallinn 1974

 Toitumine 
Sööb peamiselt putukaid, ka marju.

 Viited 

 Välislingid 


Kategooria:Põõsalindlased
Kategooria:Eesti värvulised