Kambja kihelkond

Kambja kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Camby) on ajalooline kihelkond Tartumaa lõunaosas ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus.
pisi|Liivimaa kubermangu Tartu kreis. Liivimaa atlas (1798)

Kihelkonna tuumikala moodustab tänapäeval Kambja valla. Kirdepoolne osa kihelkonnast Haaslava ümbruses moodustab endise Haaslava valla ala, mille alad ulatuvad Kriimani mõisa lähikonnas kihelkonnast ida poole välja Võnnu kihelkonda. Kihelkonna loodenurk Reola mõisa ümbruses kuulub Kambja valda. Kihelkonna lõunapoolsed alad kuuluvad Kanepi valda (Vissi, Maaritsa, Krüüdneri ja Sulaoja, Veski ja Prangli).

 Kambja kihelkonna mõisad 
Kambja kihelkonnas paiknes 18 mõisat: üks kirikumõis, 12 rüütlimõisast peamõisat koos nelja kõrvalmõisaga ja poolmõis ning 15 karjamõisat.
Haaslava (Haselau) rüütlimõis
Hilja (Hiljamois) Haaslava kõrvalmõis
Kaarli mõis ehk Puugi mõis (Karlsberg) poolmõis, eraldati Krüüdneri mõisastMärt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool.
Kambja (Pastorat Kamby) kirikumõis
Kammeri (Duckershof) rüütlimõis
Kodijärve (Gothensee) rüütlimõis, fideikomiss
Krüüdneri (Krüdnershof) rüütlimõis
Maaritsa (Neu-Rewold), Vana-Prangli mõisa kõrvalmõis
Maidla (Maydellshof), Suure-Kambja mõisa kõrvalmõis
Raanitsa (Neuhof) rüütlimõis
Reola ( Dunkelmois, Rewold) rüütlimõis
Suure-Kambja (Groß-Kamby) rüütlimõis
Uhti (Ucht) Reola kõrvalmõis
Vana-Kuuste (Alt-Kusthof, varem Kusthof) rüütlimõis
Vana-Prangli ehk Prangli mõis (Alt-Wrangelshof) rüütlimõis
Vastse-Kambja, ka Väike-Kambja (Neu-Kamby, ka Klein-Kamby) rüütlimõis
Vastse-Prangli (Neu-Wrangelshof) rüütlimõis
Veskimõisa (Mühlenhof) rüütlimõisKambja kihelkond Eesti mõisaportaalis

 Kambja kihelkonna vallad 
Haaslava vald
Kammeri vald
Päidla vald
Suure-Kambja vald
Vana-Kuuste vald
Vana-Prangli vald
Vastse-Prangli vald
Veski vald

 Inimesed 
Kambja kihelkonnas on sündinud esimene eesti soost piiskop Cornelius Laaland, esimene eesti soost orelimeister Johann Thal ja eesti koorimuusika suurkuju Georg Beck. Köstri ja koolmeistrina on seal töötanud Ignatsi Jaak, kes käis Forseliuse kasvandikuna koos Pakri Hansu Jüriga oma teadmisi demonstreerimas Rootsi kuningas Karl XI-le.

Tuntud inimestest on Kambjaga seotud olnud veel Karl Ipsberg, kes alustas kooliteed Kambja kihelkonnakoolis, ning Julius Kuperjanov, kes pidas 1914. aastal Kambjas koolmeistriametit.

 Kambja kihelkonna kalmistud 
 Kambja kalmistu
 Maaritsa kalmistu
 Tuigo kalmistu

 Vaata ka 
 Kambja kogudus
 Kambja kirik
 Kambja Eesti Kodanike Komitee

 Viited 

 Kirjandus 

 Kristjan Luhamets. Kambja kihelkonna ajalugu. Tartu: Ilmamaa, 2011.

 Välislingid 
Kambja kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Kategooria:Tartumaa kihelkonnad