Tartu õuekohus

Tartu õuekohus (rootsi keeles Dorpats hovrätt) oli Liivi-, Ingerimaa kubermang ja Karjala kindralkubermangu kõrgeim kohtuorgan (õuekohus) Tartus.

Tartu õuekohus oli Rootsi suurvõimu ajastul 1630. aastal kuningas Gustav II Adolfi käsul avatud Rootsi Kuningriigi kolmas õuekohus Svea õuekohtu (1614) ja Rootsi Soome alade Turu õuekohtu (1623) järel, mis loodi Liivi-, Ingeri- ja Karjala kindralkuberner Johan Skytte juhtimisel toimunud ulatusliku kohtureformi tulemusena. 

Esimese astme kohtuks oli maakohus (Tartus Tartu maakohus – Dorpats häradsrätt), mille apellatsiooniastmena toimis kuni 1639. aastani lossikohus (Tartus Tartu lossikohus), kuid olulisemates asjades toimis esimese astme kohtuna ka Tartu õuekohus. Tartu lossikohus teostas järelevalvet kohtuotsuste täitmise üle, kuid 1639. aastal lossikohus likvideeriti. Õuekohus oli edasikaebeinstantsiks ka Tartu Ülikooli asutamisel 1632. aastal loodud Tartu ülikoolikohtule.

Õuekohus pidi algselt läbi vaatama kõik surmanuhtlusega seotud kohtuotsused, st neid ei täidetud enne, kui apellatsioonikohus need heaks kiitis. Apellatsioonikohtus otsustasid juristid, kes said parandada kohalikke ebaõigeid kohtuotsuseid. Seetõttu võidi apellatsioonikohtus leevendada madalama astme kohtute karme kohtuotsuseid.  Apellatsioonikohus tegi otsuseid ka kriminaalasjades, kus aadlik oli kaotanud elu, au, aadlivabaduse, vara või pärimisõigused, samuti aadlike vaheliste duellide ja muude kakluste juhtumites. 

Rootsi aegse Rootsi Liivimaa ja Ingerimaa alade Tartu õuekohtu koosseisu kuulusid kohtu eesistuja ehk president, selle asetäitja ehk asepresident, viis assessorit aadlike hulgast ja kuus õpetatud assessorit, õuekohtu kantselei koosseisus töötasid fiskaal, saksa ja rootsi sekretär ning kaks kirjutajatArvo Tering. Tartu ülikooli osa Eesti- ja Liivimaa haritlaskonna kujunemises XVII sajandil ja XVIII sajandi algul, "Keel ja Kirjandus" 1982, nr. 11, lk 5921634. aasta Rootsi valitsemiskorralduse § 8.

Hiljem loodi Rootsile kuulunud aladel veel Göta õuekohus (1634) Jönköpingis ja Vaasa õuekohus (1775) Vaasas. Õuekohtud olid Rootsis kõrgeimaks kohtuks kuni riigikohtu loomiseni 1789.

Põhjasõja ajal viidi Tartu õuekohus ohu kartuses 1702.–1703. aastal Riiga ja muutus Liivimaa õuekohtuks.

Kohtuliikmed
Tartu õuekohtu presidendid
AmetiaastadPiltNimiEluaastadMärkused1631–.... puudub  vabahärra Peder Eriksson Sparre 1592–1647 Göta õuekohtu president 1646–16471634–1642 120px  Philipp von Scheiding  1578–1646 1646–1647 120px  vabahärra Gabriel Gabrielsson OxenstiernaFredrik Carl Boye af Gennäs: Riksdags-historien, ifrån 1627 til och med 1823. 2 deler, Stockholm 1825, lk 66–68  1618–1647 1647–1661Bielke, Gustaf (1618-1661), akatemiasampo.fi 120px  vabahärra Gustaf Nilsson Bielke 1608–1661 1661–1664 puudub  Gustaf Johanson Rosenhane 1619–1684 ....–1665 puudub  Carl Mörner 1605–1665 Göta õuekohtu president 1662–16651664–1665 puudub  vabahärra Johan Nilsson Gyllenstierna 1617–1690  Svea õuekohtu president 1668–1673 1665–1679 120px   vabahärra Lars Claesson Fleming 1621–1699 1679–... 120px  krahv Pontus Fredrik De la Gardie  1630–1692 1685–1691Lars Fleming, Rootsi elulooline leksikon, vaadatud 17.12.2025 120px   vabahärra Lars Claesson Fleming 1621–1699 1695–1699 120px  krahv Carl Bonde 1648–1699Carl Bonde. Född:1648-10-11, Död:1699-12-16, sok.riksarkivet.se 1705–... puudub  krahv Carl Gustaf Frölich  1637–1714 

Tartu õuekohtu  asepresidendid
AmetiaastadPiltNimiEluaastadMärkused1630–1631 puudub  Thomas von Ramm  surnud 1631 1631–.... puudub  Johann von Ulrich 1572–1642 –1648 puudub  Engelbrecht von Mengden  1587–1648 1648–1649 120px   Göran/Georg StiernhielmGöran Olofsson, adlad Stiernhielm, www.adelsvapen.comRaimo Raag. Rootsi kirjakultuur uusaegsel Eesti-, Liivi- ja Ingerimaal, Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Seltsi toimetised 82. Tallinn, Emakeele Selts, lk 57 (sv) 1598–1672 1649–... puudub   Wilhelm von Ulrich  1604–1661 1652–.... puudub   Conrad von Wangersheim 1619–1668 1668–.... puudub   Johan Christopher Scheiding  1634–1685 1669–.... puudub   Axel von Rosen  1624–1679 1677–.... puudub   Gerhard von Lode maetud 1711 1685–.... puudub   Johannes Stiernstråle 1607–1686 1687–.... puudub   Christoph von Stegelinge 1607–1686   puudub   Kaspar von Ceumern 1612–1692 1698–1704Anders Anton von Stiernman, Swea och Götha Höfdinga-Minne, Volume 2, s. 390, 1745 puudub   Justus von Palmenberg 1652–1714Justus Riesenwinckel, adlad och friherre von Palmenberg, till Martzen och Grosdohn i Bersons socken i Livland. Född i Riga. Adlad 1687. President i hovrätten i Dorpat 1697-11-08, www.adelsvapen.com 1706Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 327–.... puudub   Hinrich Witte von Schwanenberg 1647–1710 

Tartu õuekohtu assessorid
Heinrich Hein (1590–1666)
1630 Johann Derenthal (1585–1630)
1630–1656Raimo Raag. Rootsi kirjakultuur uusaegsel Eesti-, Liivi- ja Ingerimaal, Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Seltsi toimetised 82. Tallinn, Emakeele Selts, lk 57, Georg Stiernhielm (1598–1672)
Lars Larsson, Tartu õuekohtu assessorJakob Fougt teguvus Narva bürgermeistrina – Ajalooline Ajakiri, 1934 nr. 1, lk 20
Hieronymus von Birckholtz till Yllänne (u. 1595–1639)von Birkholtz, Hieronymus (-1639),  akatemiasampo.fi
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 121Paul von Helmersen (1603–1657)
Fabian von Plater (suri 1656)
1637/1639–1640, Johan Flygell (1603–1662)Böthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 92, aadeldatult 1647. aastast (Johann von FlügellSchlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor, Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 76), kuid Rootsi rüütelkonda mitteintodutseeritudhilisem Riia bürgermeister, 1655 ja Liivimaa maanõunik, 1660
1644– , Lars Larsson Lilliefelt (surnud u. 1667)
1650– , Johannes Stiernstråle (1607–1686)
Henrik Albedyl (1610–1677)
Hermann von Samson (1619–1678), Tartu õuekohtu assessorJ. Siebmachers grosses und allgemeines Wappenbuch. Bd. 3. Abt. 11., Der Adel der russischen Ostseeprovinzen. Teil 1, Die Ritterschaft. 2. Nürnberg: Bauer & Raspe, 1898. 
Gustaf Carlhjelm (1657–1692)
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor, Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875  s. 44Caspar von Ceumern (1669–1729)
1663–1670, Andreas Stiernhöök (1634–1686)Stiernhöök, Anders (1634-1686),  akatemiasampo.fi
Henrik Dinggrafwen (surn. 1686)Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor, Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875  s. 53
Bengt QueckfeldtQueckfeldt, Bengt,  akatemiasampo.fi
1687– , David Cunitius, aadeldatult 1689 David Cunitz (1652–1689)
1687– , Johann Reinhold von Patkul (1660–1707)
1695– , Karl Lund
1695– , Johan Enanderhielm (1660–1732)
1695– , Isak Silfverstråle (1665–1716)
1695–1701: Nils Duncanus (surn. 1701)Duncanus, Nils (-1701),  akatemiasampo.fi, Liivimaa sõjakomissar
Johann Heinrich von Ellswich
Herman Georg Trautwetter
u 1703 , Christian von AlbinSaaga TLA.31.1.15:12
1704– , Otto Reinhold Strömfelt (1679–1746)

Sekretärid
Paul von Helmersen (1603–1656)
1655– : Johann von Helmersen (suri enne 1673)
u 1663–u.1676: Johannes Carstens (1624–1679)

Ülemfiskaalid 
u 1637 Valerius Transeus

Vaata ka
Tallinna linnusekohus – rootsiaegne riiklik üldkohus Tallinnas

Viited

Kirjandus
 Walter von Koskull: Kungliga Dorpats hovrätt under stora nordiska kriget / Historisk tidskrift för Finland, 43 (1958) pp. 148
 Friedrich Konrad Gadebusch: Livländische Jahrbücher Dritter Theil von 1630 bis 1710, lk 8-9
 Arvo Tering: Über die Juristenausbildung der Mitglieder des Hofgerichts in Dorpat (Tartu) 1630–1710. – Tartu Ülikooli Toimetised. Vihik 868; Iz istorii juridicheskogo obrazovania v Estonii v XVII–XIX vv. Tartu 1989
Pia Letto-Vanamo & Heikki Pihlajamäki: Funktionen des Livländischen Hofgerichts (1630–1710): Bericht über ein Forschungsprojekt, 129–146 in Jörn Eckert & Kjell Åke Modéer: Geschichte und Perspektive des Rechts im Ostseeraum (2002).
" .... dass kein Theil mit Billigkeit zu klagen Ursache habe": Die schwedische Hof- und Untergerichtsreform der Jahre 1630/32 in Livland und das Schicksal der bäuerlichen Gerichtsbarkeit. Studien zur Alten Forschung, in Nils Jörn, Bernhard Diestelkamp & Kjell Åke Modéer, Integration durch Recht, Köln: Böhlau, 2003, 197–213.
 Ralph Tuchtenhagen: Tartu õuekohus Rootsi Läänemere-provintside poliitika koostisosana 1629–1710./ Läänemere provintside arenguperspektiivid Rootsi suurriigis 16./17. sajandil (2. osa). Koostanud Enn Küng Eesti Ajalooarhiivi toimetised. 12 (19), 2006, ISBN 9985858476 lk 363–395
 Ralph Tuchtenhagen: Das Dorpater Hofgericht als Bestandteil der schwedischen Politik gegenüber den Ostseeprovinzen 1629–1710. / Die baltischen Länder und der Norden : Festschrift für Helmut Piirimäe zum 75. Geburtstag. Nordistica Tartuensia. Tartu, 2005, 13, ISBN 9789949132089 lk 114–151 ELNETis

Kategooria:17. sajand Tartus
Kategooria:Liivimaa
Kategooria:Ingeri ajalugu
Kategooria:Karjala ajalugu
Kategooria:Õuekohtud
Kategooria:Rootsi kohtud
Kategooria:Eesti kohtud
Kategooria:Rootsi uusaeg
Kategooria:Eesti varauusaeg
Kategooria:Rootsi valitsusaeg Eestis