Okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu

alt=|pisi|Püsinäitus "Vabadusel ei ole piire"
Vabamu (täisnimega Okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu, varasema nimega Okupatsioonide muuseum) on muuseum Tallinnas aadressil Toompea tänav 8b.

1998. aastal asutatud Kistler-Ritso Eesti Sihtasutuse eraalgatusliku muuseumi ülesandeks on koguda, talletada, uurida ja tutvustada Eesti lähiajalugu.

Muuseumi eesmärk on harida ja kaasata Eesti inimesi ja külalisi mõtlema okupatsioonide üle, tunnetama vabaduse haprust ning seisma vabaduse ja õigluse eest.

Muuseumi püsinäitus “Vabadusel ei ole piire” annab ülevaate okupatsiooniajast, repressioonidest, rahvuslikust vastupanuvõitlusest ja laulvast revolutsioonist Eestis aastatel 1940–1991, mil Eesti oli vaheldumisi okupeeritud Nõukogude Liidu, Saksamaa ja uuesti Nõukogude Liidu poolt.

Muuseumi ajalugu

1998. aastal asutati Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Kistler-Ritso Foundation (sihtasutus) eesmärgiga koguda dokumente, mälestusi Eesti lähiajaloost. Samaaegselt loodi Eestis Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus, mille ülesanne oli rajada Tallinna okupatsiooniaega kajastav muuseum. Kistler-Ritso Eesti SA on loomisest saadik tegelenud Okupatsioonide muuseumi tegevuse koordineerimisega.

Muuseum rajati Olga Kistler-Ritso eraannetuse toel (u 35 mln krooni)Okupatsioonimuuseum võiks olla vabaduse muuseum Õhtuleht, 28. juuni 2003 ja avati külastajatele 1. juulil 2003. See on esimene Eestis asuv muuseum, mis ehitati spetsiaalselt muuseumihooneks. 

2016. aastal teatati ekspositsiooniala laiendamisest ja muuseumi nime muutmisest Vabamuks. Kistler-Ritso perekond oli annetanud muuseumi arengusse kokku üle 2,5 miljoni euro. Okupatsioonide muuseumist saab Vabamu Postimees, 17. veebruar 2016

Nõukogu ja juhatus

Muuseumi nõukokku kuuluvad oma ema Olga Kistler-Ritso asutajaõigused üle võtnud Sylvia Thompson, Michael Keller (Stanfordi ülikooli raamatukogu direktor), Merilin Piipuu, Sten Tamkivi, Kristina Siimar ja Ott Sarapuu.

Kistler-Ritso Eesti Sihtasutuse juhatuse liikmed on Ivo Lille ja Marko Poolamets.

Muuseumi rajamise patroon oli selle algusperioodil Lennart Meri ja muuseumi teadusliku sisu eest vastutas ajaloodoktor Enn Tarvel. Muuseumi direktor oli kuni 2012. aastani Heiki Ahonen (juhatuses lisaks Arvo Pesti, Lagle Parek, Tunne Kelam jt). 2012. aasta aprillist kuni 2015. aasta jaanuarini oli muuseumi tegevjuht Kadri Viires, aprillist 2015 kuni jaanuarini 2019 Merilin Piipuu ja 2019. aasta aprillist Keiu Telve. 2024. aastani juhtis muuseumi Karen Jagodin, 1. septembrist 2024 on muuseumi tegevjuht Ivo Lille.

Kogud

Muuseumi kogus on ligikaudu 40 000 eset. Kõige väärtuslikumaks osaks tuleb lugeda okupatsioonivõimude poolt vangistatute ja sunnitöölaagritesse saadetute, samuti Eestist põgenenute isiklikke märkmeid, dokumente ja esemeid. Lisaks säilitatakse muuseumis poliitiliste sündmuste, represseerimiste, pealtkuulamiste, aga ka põrandaaluse ja avaliku vastupanuvõitlusega seotud kodu- ja väliseesti materjale.

2021. aastal alustas Vabamu digipärandi kogumisega, et dokumenteerida ja säilitada Eesti digiühiskonna kujunemislugu ja areng. Digikultuuri kogumise mõtestamiseks osales muuseum projektis „Digitaalse kultuuri kogumine Eesti muuseumides“, mille käigus arutleti teiste mäluasutustega digikultuuri kogumispõhimõtete üle ning tutvuti rahvusvaheliste näidetega. Projekti tulemusel valmis 2021–2022. aastal Eesti digiühiskonna arengut käsitlev kogumiskava, mille keskmes on infoühiskonna poliitika, e-teenused, haridus ja teadus, idufirmade tegevus, küberturvalisus ning digitaalne lõhe. Kogutud materjalid toetasid ajutise näituse „Miks Eesti? 30 aastaga ENSVst e-Eestiks“ (2021–2023) temaatikat ning on osaliselt eksponeeritud muuseumis. 

 Püsinäitus "Vabadusel ei ole piire" 
Okupatsioonidest, vastupanust, taastamisest ja vabadusest kõnelev näitus "Vabadusel ei ole piire" koosneb viiest osast: "Ebainimlikkus", "Eksiilis", "Nõukogude Eesti", "Taastamine", "Vabadus".

"Ebainimlikkuse" osa vaatab tagasi Eesti lähiajaloo aegadele, mil inimlikkuse põud kummitas kõiki siin elavaid inimesi.

Näituseosas "Eksiilis" jutustavad esemed ühes visuaalsete ja graafiliste elementidega eestlaste lugu piiri taga paguluses.

"Nõukogude Eesti" elule keskenduv näituseosa jaguneb kaheks. Esmalt käsitletakse Nõukogude korra kehtestamist ühes indiviidi ees seisnud ideoloogiliste valikutega. Teine suurem teema on Nõukogude inimese argipäev koos selle kultuuriliste kurioosumite ja nähtustega.

"Iseseisvuse taastamise" korrus käsitleb laulva revolutsiooni ja iseseisvuse taastamise aega 1987. aasta fosforiidisõjast kuni Eesti astumiseni Euroopa Liitu 2004. aastal. Ekspositsiooni keskmes on kaheksa inimest, keda ajalooraamatutest ei leia.

"Vabaduse" osa vaatab vabadust kui pingeseisundit, milles tuleb leida tasakaalu keskpunkt vabaduste ja kohustuste vahel.

Uue püsinäituse loomisse olid kaasatud spetsialistid nii muuseumist kui ka väljastpoolt. Inimsusvastaste kuritegude teemaruumi kuraator on muuseumi endine näituste juht Sander Jürisson. Teise maailmasõja aegset Suurt põgenemist ning eestlaste elukäiku paguluses avab ajaloolane ja ajakirjanik Maarja Merivoo-Parro. Nõukogude Eesti elu käsitleva ala kuraator on Tallinna Ülikooli lektor PhD Uku Lember. Iseseisvuse taastamisele keskenduva näituseosa koostas Oxfordi ülikooli järeldoktorant PhD Aro Velmet. Vabaduse teemaruumi sisu lõid kommunikatsiooniekspert Daniel Vaarik ja kunstnik Kaido Ole. Muusikalise kujunduse sisehoovi lõi muusik Taavi Tulev.

 E-giid ja võimalused erivajadustega külastajale 
alt=|pisi|Vabamu e-giid
Muuseumis on külastaja saatjaks spetsiaalselt Vabamu püsinäituse jaoks välja töötatud e-giid (sisaldub piletihinnas), mis viib kaasavale ja mõtisklevale rännakule lähimineviku radadel. E-giid pakub heli ja tekste üheksas keeles (eesti, vene, inglise, soome, saksa, prantsuse, hispaania, läti, leedu). E-giidi tekstid on loonud dramaturg Eero Epner.

Vabamu ootab külastama kõiki inimesi ja on seepärast mõelnud ka erivajadustega inimeste peale. Ratastoolis külastaja saab Vabamus liigelda saatja kaasabita. Ühelt korruselt teisele saab liftiga ja tasapindade ühendamiseks on kaldteed. Kuna paljud ruumid on väikesed, sobib paremini väiksema raamiga ratastool. Muuseumis on kitsam ratastool olemas. Muuseumi esimesel korrusel on invatualett (mis asub lifti taga) ja muuseumi kõrval invaparkimiskoht.

Vaegkuuljatel ja kurtidel on võimalik näitusega tutvuda e-giidi transkriptsiooni abil ja lugeda museaale tutvustavaid tekste. Kuulmispuudega külastajate rühmad on oodatud osalema ekskursioonidel ja muuseumitundides koos oma viipekeeletõlgiga.

Vaegnägijatele ja pimedatele on abiks pimedate teerada ning taktiline kaasaskantav majaplaan. Juhtkoeraga külastamine on lubatud. Püsinäitus "Vabadusel ei ole piire" on kättesaadav kirjeldustõlgete abil, mis on olemas Vabamu kodulehel. 

Ajutised näitused ja üritused

Muuseum korraldab ajutisi temaatilisi näitusi ning koostöös partneritega konverentse, seminare, kontserte ja raamatuesitlusi.

14.06.2020–14.02.2021 oli avatud Johanna Rannula näitus “Siberi valge. Helgete mälestuste otsingul”. 

19.11.2021–15.01.2023 oli avatud näitus “Miks Eesti? 30 aastaga ENSVst e-Eesliks”, mis nüüdseks rändnäitusena mööda maailma ringi rändab.

8.03.2023–10.03.2024 oli avatud näitus “Välja ahju tagant!”, mis tutvustab Eesti naisliikumiste 150-aastast ajalugu. 

28.09.2024–26.10.2025 oli avatud näitus “Vabaduse kaitsel: Eesti kodanikuühiskond Vene-Ukraina sõjas”. 

 KGB vangikongid 
Endised KGB vangikongid avati külastajatele 2017. aasta juulis. KGB vangikongide ekspositsioon valmis Vabamu (Kistler-Ritso Eesti SA) eestvedamisel koostöös Eesti Mälu Instituudi ja Eesti Muinsuskaitse Seltsiga.

 Maja ajalugu 
Pagari 1 maja on kireva ajalooga. Elumajaks ehitatud hoones tegutses 1918. aasta märtsis, kui äsja väljakuulutatud iseseisvus oli veel õige habras, Eesti Vabariigi Ajutine Valitsus. Sellest majast juhiti ka Eesti Vabadussõda (1918–1920) ja siin tegutses kuni 1940. aastani Eesti Vabariigi sõjaministeerium. 1991. aasta märtsis, veel enne iseseisvuse taastamist, alustas hoones tööd Eesti Vabariigi politsei.

 Nõukogude okupatsioon 
Pea pool sajandit asus aadressil Pagari 1 Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ehk NKVD, hilisema nimelühendiga KGB peakorter ning keldrid olid kaua aega kasutusel vangikongidena, millest kurikuulsamaid Eestist ei leia. Totalitaarsed, inimvaenulikud režiimid kõrvaldavad oma vaenlasi halastamatult. See hoone oma vangikongide ja ülakorrustel asunud ülekuulamistubadega oli koht, kus kurjategijad üritasid murda eestlaste vaimset selgroogu.

 Tänapäev 
Nüüd täidab hoone taas oma algset ülesannet elamuna ning keldrikorrusel asub KGB vangikongide muuseum, mille püsinäitus “Luku taga lood: KGB ja Eesti” räägib eelkõige seal toime pandud kuritegudest. Pagari tänava kongide näol on tegemist omamoodi vaikiva ja vahetu tunnistajaga, mis kõneleb iga seinapooriga seal aset leidnud inimõiguste ränkadest rikkumistest ja inimvaenulike režiimide kuritegudest.

 Tunnustus 
Tallinna ettevõtlusauhindade jagamisel anti muuseumile endiste KGB vangikongide avamise eest auhind "Turismitegu 2017".Parim turismitegu 2017 - Pagari tänava KGB vangikongide avamine

Viited

 Välislingid 

Muuseumi koduleht
Uus kontseptuaalne kontserdisari Okupatsioonide muuseumis heidab pilgu ajalukku, err.ee, 15. september 2015
Okupatsioonide muuseumis näidatakse KGB eritehnikat, err.ee, 16. september 2015
Avatakse Argentiina kunstniku näitus identiteedi kaotanud lastest
Okupatsioonide Muuseumis avatakse näitus Ingrid Bergmanist
Okupatsioonide muuseumist saab Vabamu Postimees, 17. veebruar 2016
 Maarja Vaino. Avatus ei tohiks tähendada suletust mineviku ees" ERR/Vikerraadio, 25. veebruar 2016
 Vabamu ja Stanfordi ülikooli raamatukogude koostöös valmis veebinäitus ERR, 26. aprill 2022
 Vabamu uus näitus võtab kokku Eesti digiühiskonna kujunemisloo ERR, 19. november 2021
 Vabamus avatakse e-Eesti arengut uuriv näitus ERR, 17. november 2021
 Vabamu rändnäitus uurib, kuidas eestlased on 30-aastat vabadust kasutanud ERR 20. mai 2021
 Juske uuest KGB vangikongide püsinäitusest: ajalugu tuleb ausalt rääkida ERR, 14. mai 2025
 Azovlaste näituse kuraator: tahame näidata, et iga sõduri taga on inimene ERR, 14. mai 2025
 Vabamu uueks juhiks saab Ivo Lille ERR, 22. juuli 2024
 Ivo Lille: Vabamu võiks ja saaks olla veel tugevam kompetentsikeskus ERR, 27. september 2024
 Pildid: Vabamu püsinäitus täienes LGBT+ lugudega ERR, 9. juuni 2023
 Vabamu uus näitus tutvustab Eesti naisliikumise ajalugu ERR, 8. märts 2023
 Eesti naised ahju tagant välja kihutanud õiguslased vajsudi unustustehõlma ERR, 9. märts 2023
 Vabamut külastas möödunud aastal rekordarv inimesi ERR, 15. jaanuar 2019 
 Galerii: Vabamus avati eesti ja vene noorte loodud ajaloonäitus ERR, 29. november 2018
 Okupatsioonide muuseumi külastajate arv topeldus ERR, 17. jaanuar 2018
 Okupatsioonide muuseum saab kaks korda suurema püsinäituse ERR, 15. märts 2017
 KGB vangikongides näeb näitust elust Gulagi vangilaagris ERR, 1. veebruar 2021
 Vabamu ja ETV2 koguvad ühiselt Välis-Eesti filmikaadreid ERR, 2. november 2020
 Vabamu virtuaalnäitusele "Ajalugu asjades" kogunes ligi poolsada lugu ERR, 24. aprill 2020
 Vabamu pälvis Eesti pimedate liidu tunnustuse ERR, 15. oktoober 2019
 Vabamu avab noorte aruteluga koomiksinäituse Soomes elavatest eestlastest ERR, 8. oktoober 2019
 Vabamu loob Balti keti juubeli puhul Telliskivisse elamusnäituse ERR, 6. juuni 2019
 Galerii: Vabamu viis näituse Eestist Chicagosse ERR, 4. juuni 2019

Kategooria:Tallinna muuseumid
Kategooria:Vanalinna asum