Viru praostkond

EELK Viru praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis, mis moodustati 1627. aastal. Praostkond on Virumaal asuvate koguduste koondis. Praostkonna praosti ülesandeid täidab kõrvalametina üks praostkonna pastoritest. 

2015. aastast on Viru praost Tauno Toompuu, kes on ka Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja, abipraostiks on Meelis-Lauri Erikson (Kadrina Katariina koguduse õpetaja).

Viru praostkonna kogudused
Tänapäeval on EELK Viru praostkonnas 19 kogudust: 
Haljala Püha Mauritiuse kogudus
Iisaku kogudus
Illuka kogudus
Ilumäe kogudus
Jõhvi Mihkli kogudus
Kadrina Katariina kogudus
Kunda kogudus
Käsmu kogudus
Lüganuse Ristija Johannese kogudus
Narva Aleksandri kogudus
Narva-Jõesuu Niguliste kogudus
Pühajõe kogudus
Rakvere Kolmainu kogudus
Simuna Siimona ja Juuda kogudus
Tamsalu Lunastaja kogudus
Tudulinna Rahu kogudus
Viru-Jaakobi kogudus
Viru-Nigula kogudus
Väike-Maarja kogudus

Ajalugu
1627. aastal nimetas Rootsi kuninga Gustav II Adolfi poolt Eestimaale kohalikku luteri kiriku kirikuelu reformima saadetud Västeråsi piiskop Johannes Rudbeckius Eestimaal ametisse Harjumaa, Järva, Viru, Maa-Lääne, Ranna-Lääne ja Saarte-Lääne praostkonda praostid. 

1772. aastal moodustati Virumaa idaosast Alutaguse praostkond, kuhu kuulusid Jõhvi, Lüganuse, Viru-Nigula ja Vaivara kihelkond. 

Venemaa keisrinna Katariina II kehtestatud asehalduskorra ajal (1784—1796) moodustati igas kreisis eraldi praostkond. Eestimaal säilis kaheksa ja Liivimaal neli praostkonda, kuid nende piirid muutusid vastavalt uutele kreisipiiridele. Tallinna asehaldurkonna Viru kreisi kuulusid: 
Rakvere 1. praostkond: Rakvere, Kadrina, Haljala, Viru-Jaagupi, Simuna kihelkond, praost Johannes Georg BorgeAllgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, lk. 225
Rakvere 2. praostkond: Viru-Nigula, Lüganuse, Jõhvi, Vaivara kihelkond - Alutagusel.
Aseahalduskorralduseaegsed muudatused annulleeriti keiser Paul I poolt 26. veebruaril 1797 ja taastati asehalduskorraeelne halduskord. See tähendas ka endisaegsete praostkondade süsteemi taastamist.

28. detsembril 1832 kinnitas tsaar Nikolai I Venemaa evangeelse luterliku kiriku seaduse koos selle juurde kuuluvate vaimulikkonnale ja kirikuasutustele suunatud instruktsioonidega, millega kõik varasemad luterlikku kirikukorraldust reguleerinud seadused ja korraldused kuulutati kehtetuks. Kirikuseaduse kohaselt oli nii Eesti- kui ka Liivimaa jaotatud kaheksasse praostkonda. Viru praostkond kuulus VELK Eestimaa konsistooriumiringkonda, mida haldas Eestimaa provintsiaalkonsistoorium.

1832. aasta 28. detsembri Uue evangeelse luteri kiriku seadusega moodustati Venemaa keisririigis konsistooriumiringkonnad, VELK Eestimaa konsistooriumiringkonnas olid Virumaa praostkonnas (saksa k. Propst-Sprengel WierlandEduard Paucker, Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848: Im Anschlusz an "Ehstlands Geistlichkeit von H. R. Paucker", Reval 1885, seite 19-25):
Simuna Siimona ja Juuda kogudus, Simuna Siimona ja Juuda kirikus (St. Simonis)
Kadrina Katariina kogudus, Kadrina kirikus ja Ilumäe kogudus Ilumäe kirikus (St. Catharinen und Illomägi)
Viru-Jaakobi kogudus Viru-Jaagupi kirikus; abikirik Tudulinna Rahu kogudus Tudulinna kirik (St. Jacobi, Filial Tuddolin)
Väike-Maarja kogudus, Väike-Maarja kirikus (Klein St. Marien)
Haljala Püha Mauritiuse kogudus, Haljala Püha Mauritiuse kirikus; abikirik Käsmu kogudusel, Pihlaspeal ja Vainupeal (Haljal, Filial Kasperwieck, Pichlaspäh und Wainopäh)
Rakvere Kolmainu kogudus, Rakvere Kolmainu kirikus (Wesenberg)."Alphabetischen Verzeichniß sämmtlicher im Gouvernement Estland belegenen Güter, Pastorate und Landstellen", im Rigascher Almanach für 1862, S. 159–174
pisi|Eesti haldusjaotus 1925. aastal. Viru maakonna territooriumil olid kiriklikud EELK Viru praostkond ja Narva-Alutaguse praostkond
20. sajandi alguses olid Viru praostkonna kirikukihelkonnad Rakvere kreisis Virumaal: Jakobi kihelkond, Rakvere kihelkond, Kadrina kihelkond, Haljala kihelkond, Väike-Maarja kihelkond, Simuna kihelkondLindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale, 1910, lk 75. Rakvere kreisi aladel tegutses ka Alutaguse praostkond.

Pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni toimunud riigivalitsuses ja haldusterritooriumite muudatustega ühendati senised eestlastega asustatud Põhja-Eesti ja Lõuna-Eesti alad 30. märtsil 1917 administratiivselt Eestimaa kubermanguga ning 31. maist kuni 1. juunini 1917 Tartus toimunud I kirikukongressile võeti vastu otsuse kiriku korraldamise kohta vaba rahvakirikuna. 

1951. aastal liideti Viru praostkonnaga Narva-Alutaguse praostkond.

Viru(maa) praostkonna praostid
1633–1638, Heinrich Stahl, Viru praostkonna praost  ja 1633–1638 Kadrina Katariina koguduse pastor
1674–1684,  Johann Engelhardt Bender, Viru ja Alutaguse praost, Väike-Maarja koguduse pastor
1704–1705, Joacim Schwieger, Viru praost ja Simuna Siimona ja Juuda koguduse pastor
1706–1710, Johann Meister, Virumaa praost ja Kadrina Katariina koguduse pastor
1711–1729, Vonstans von Geldern, Virumaa praost ja Haljala Püha Mauritiuse koguduse pastor
1731–1733, Georg Handtwig, Viru ja Alutaguse praost, 1711–1733 Kadrina Katariina koguduse pastor
1734–1750, Paul Johann Kniper, Viru praost ja Jõhvi koguduse pastor 
1751–1753, Christoph Friesell, Virumaa praost, Väike-Maarja koguduse pastor
1759–1778, Johann Georg Borge (1712–1782), Virumaa praostOlaf Sild, August Hermann Francke' mõjud meie maal., Usuteadusline Ajakiri, Märts 1928 nr 3, lk 134 Simuna Siimona ja Juuda koguduse pastor
1772. aastal moodustati Alutaguse praostkond
 Asehalduskorra ajal (1784—1796) Tallinna asehaldurkonna Viru kreisis:  Rakvere 1. praostkond ja Rakvere 2. praostkond
1788–1797, Thomas Sabler, Virumaa praost, 1762–1797 Haljala Püha Mauritiuse koguduse pastor
 1812–1839, Abraham Nicolaus Winkler, Virumaa praost, 1791–1835 Rakvere Kolmainu koguduse pastor
 1839–1850, Friedrich August Hörschelmann, Virumaa praost, 1798–1850 Viru-Jaakobi koguduse pastor
1850–1872, Hugo Richard Paucker, Virumaa praost, 1834–1872 Simuna Siimona ja Juuda koguduse pastor
1871–1872, Carl Heinrich Friedemann Vogt, Virumaa praost, 1844–1882 Lüganuse Ristija Johannese koguduse pastor
1872–1890, Georg Michael von Paucker, Virumaa praost, 1855–1890 Rakvere Kolmainu koguduse pastor
1891–1904, Hugo Wilhelm Hoffmann, Virumaa praost, 1870–1904 Viru-Jaakobi koguduse pastor
1904–1933, Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann, Virumaa praost, 1711–1733 Kadrina Katariina koguduse pastor
1933–1941, Gustav Johannes Beermann, Virumaa praost, 1919–1941 Kadrina Katariina koguduse ja 1919–1937 ka Ilumäe koguduse pastor
1941–1948, Jaan Kiivit seenior, Virumaa praost, Viru-Jaakobi koguduse kirikuõpetaja
1. jaanuaril 1951 ühines Narva-Alutaguse praostkond Viru praostkonnaga.
 1951–1974 Jaan Varik
 1975–1991 August Laumets
 1992–1995 Peeter Kaldur
 1995-1997 praosti kt, 1997–2011 praost Avo Kiir 
 2011–2015 Peeter Kaldur 
 2015– Tauno Toompuu

Vaata ka
Narva-Alutaguse praostkond
 Viited 

 Kirjandus 
Eduard Paucker, Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848: Im Anschlusz an "Ehstlands Geistlichkeit von H. R. Paucker", Reval 1885, seite 4
Kategooria:Praostkonnad

Kategooria:Virumaa ajalugu
Kategooria:Rootsi valitsusaeg Eestis
Kategooria:Eestimaa konsistoriaalringkond