Guadalajara

Guadalajara on Mehhiko Jalisco osariigi pealinn ja kõige suurema rahvaarvuga linn. 2020. aasta rahvaloenduse andmetel elab linnas 1 385 629 inimest, mis teeb sellest Mehhiko rahvaarvult neljanda suurima linna. Guadalajara rahvastikutihedus on 10 361 inimest ruutkilomeetri kohta.

Guadalajara piirkonda rajati asula esmakordselt 1532. aastal baski konkistadoori Cristóbal de Oñate poolt, osana Nuño Beltrán de Guzmáni ekspeditsioonist. Asulat muudeti ja koliti mitu korda, kuni see sai nimeks Guadalajara Guzmáni sünnikoha järgi ning asub alates 1542. aastast oma praeguses asukohas Atemajaci orus. 8. novembril 1539 andis Saksa-Rooma keiser Karl V linnale vapi ja linnatiitli ning määras selle Nueva Galicia kuningriigi (mis oli osa Uus-Hispaania asekuningriigist) pealinnaks. 

18. sajandiks oli Guadalajara muutunud Mehhiko teiseks suurimaks linnaks tänu ulatuslikule immigratsioonile 1720. aastatel ja 1760. aastatel. Mehhiko iseseisvussõja ajal rajas iseseisvusvõitleja Miguel Hidalgo y Costilla Guadalajaras Mehhiko esimese valitsuse. Linn õitses Porfirio Díaze valitsusajal aastatel 1876–1911, kuid selle kasv aeglustus märkimisväärselt Mehhiko revolutsiooni ajal. 20. sajandi jooksul kasvas linn kiiresti ning 1960. aastatel ületas piirkonna rahvaarv miljoni ja 1990. aastatel 3 miljoni piiri.

Guadalajara oli 2005. aastal Ameerika kultuuripealinn ja on võõrustanud mitmeid rahvusvahelisi üritusi, sealhulgas 1970. ja 1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusi, 1991. aastal toimunud hispaania- ja portugalikeelsete riikide tippkohtumist ning 2011. aasta Panameerika mänge. Linnas asuvad mitmed ülikoolid ja teadusasutused, sealhulgas Guadalajara Ülikool ja Guadalajara Autonoomne Ülikool, mis on Mehhiko kõige kõrgemalt hinnatud ülikoolide seas.

Viited

Vaata ka
C.D. Guadalajara

Kategooria:Mehhiko linnad
Kategooria:Jalisco osariik