Ādaži piirkond (2006–2021)

Ādaži piirkond (läti keeles Ādažu novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkond piirnes Sēja, Inčukalnsi, Garkalne, Carnikava ja Saulkrasti piirkonnaga.

Piirkonna endisel alal asub Läti kaitsejõudude baas ja polügoon.

Ajalugu

Aastal 1935 oli Ādaži valla pindala 137 km². Elanikke oli seal 338.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.

Vallas moodustati aastal 1945 Ādaži, Berģi, Carnikava ja Garkalne külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Ādaži külanõukoguga likvideeritav Carnikava külanõukogu. Aastal 1974 liideti sellega likvideeritava Mangaļi külanõukoguga Ādaži kolhoosi maad, ent osa külanõukogust liideti Berģi külanõukoguga. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa likvideeritavast Berģi külanõukogust, lisaks veel osa Garkalne ja Vangaži külanõukogu alasid.Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 1992 eraldati sellest moodustatava Carnikava valla alad. Piirkond moodustati Ādaži vallast 2006. aastal. 2021. aastal moodustati senisest Ādaži piirkonnast ja Carnikava piirkonnast uus Ādaži piirkond.

Loodus

Piirkonna endist ala läbib Koiva jõgi. Suuremad järved on Lielais ja Mazais Baltezers (esimene neist osaliselt), Kadaga järv, Dūņezers ja Lilaste järv. 

Looduskaitse all on Kanali tamm, Leiputrija pärn, Oliņi tammed, Smilgase tamm, kaitsetammi remmelgas, Zelmeņu iela pärn ja Vinduļi pärn. Lisaks on looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid. Piirkonna endisele alale jääb 192 ha suurune Lieluika ja Mazuika järvede hoiuala, osaliselt ka Lielais Baltezersi saarte hoiuala. Piirkonna põhjaosa jääb Ādaži kaitstavale maastikule.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Kaitstavad objektid

Muinsuskaitse all on Baltezersi kirik, selle kaks portaali ja kommunismiohvrite matmispaik ning mälestusmärk.Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 8.08 2020

 Rahvastik 

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Ādaži piirkonna elanikest lätlasi 70,67%, venelasi 19,63%, ukrainlasi 2,41%, valgevenelasi 2,37%, poolakaid 1,36% ja teistest rahvustest inimesi 2,18%. 1,41% elanike rahvus oli märkimata.

Piirkonna külad olid:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arvVietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Ādaži  lielciems  6988 (2020) Alderi  vidējciems  391 (2020) Āņi  skrajciems  87 (2020) Atari  vidējciems  126 (2020) Baltezers  lielciems  912 (2020) Birznieki  skrajciems  74 (2020) Divezeri  skrajciems  56 (2020) Eimuri  skrajciems  40 (2006) Garkalne  vidējciems  528 (2020) Iļķene  mazciems  77 (2020) Kadaga  lielciems  2230 (2020) Smilgas  vasarnīcu ciems  Stapriņi  skrajciems  535 (2020) Stapriņi  mazciems  
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Kategooria:Läti endised piirkonnad