Viljandi praostkond

Viljandi praostkond on luteri kiriku  praostkond Eestis. See eraldati 1784. aastal Pärnu praostkonna aladest. 

Tänapäeval on EELK Viljandi praostkonnas 14 kogudust: 
Halliste Püha Anna kogudus
Helme Maarja kogudus
Karksi Peetri kogudus
Kolga-Jaani Johannese kogudus
Kõpu Peetri kogudus
Mõisaküla kogudus
Paistu Maarja kogudus
Pilistvere Andrease kogudus
Põltsamaa Niguliste kogudus
Suure-Jaani Johannese kogudus
Taagepera Jaani kogudus
Tarvastu Peetri kogudus
Viljandi Jaani kogudus
Viljandi Pauluse kogudus

Praostkonna ajalugu
1636. aastal loodi Liivimaal, superintendent Hermann Samsoni eestvõttel kuus praostkonda, millest Eesti alal asusid Pärnu ja Tartu praostkonnad.  Pärnu praostkonda kuulusidKarl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843, seite 11 Pärnumaa ja Viljandimaa Pärnu, Karksi, Ruhja, Viljandi, Helme, Tarvastu, Härgmäe, Ēvele, Salatsi kirikukihelkonnad, Vainiži lossilään.

Pärnu praostkonna jaotamisest kahe - Pärnu ja Viljandi praosti vahel on andmeid 1671. aastast, Viljandi praostiks oli Põltsamaa Niguliste koguduse pastor Andreas Forselius. 1740. aastast jagati Venemaa keisririigi Riia kubermangu  Pärnu maakonna: 1) Pärnu; 2) Tori; 3) Helme; 4) Tarvastu; 5) Halliste ja Karksi; 6) Paistu; 7) Viljandi; 8) Suure-Jaani; 9) Saarde; 10) Audru; 11) Tõstamaa; 12) Pärnu-Jaagupi; 13) Vändra kihelkonnad (Pärnu- ja Viljandimaal)  maakohtu ja Pärnu praostkondaKarl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 14 .

Venemaa keisririigi asehalduskorra ajal (1784–1796), Viljandi kreisi moodustamisel nimetati Tartu kreisi praostkonna 3. osa, ümber Viljandi praostkonnaks.

Venemaa keiser Paul I ukaasiga 26. veebruarist 1797. aastal taastati asehalduskorra-eelne halduskord. 1804. aastal jagati Liivimaa põhjaosas asuvate praostkondade piirid ümber, sh taastati Viljandi praostkond. Viljandi praostkonda kuulusid Helme, Kolga-Jaani, Paistu, Pilistvere, Põltsamaa, Suure-Jaani, Tarvastu ja Viljandi kihelkond. 

pisi|Viljandi Jaani kirik
pisi|Viljandi Pauluse kirik
Vastavalt 1832. aasta 28. detsembri Uue evangeelse luteri kiriku seadusele, moodustati Venemaa keisririigis konsistooriumiringkonnad. Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku  VELK Liivimaa konsistooriumipiirkonna Viljandi praostkonda (saksa keeles Fellinsche Präpositur) kuulusid Viljandi kreisi kihelkondade ja Viljandi linna kiriku kogudused:
Viljandi linnakogudus, Viljandi Jaani kirik (Fellin, Stadt), Viljandi kihelkond,
Viljandi maakogudus, Viljandi Pauluse kirikus ja Kõpu Peetri kogudus, Kõpu Peetri kirikus (Fellin und Köppo)
Tarvastu Peetri kogudus, Tarvastu Peetri kirikus (Tarwast), Tarvastu kihelkond,
Paistu Maarja kogudus, Paistu Maarja kirikus (Paistel), Paistu kihelkond,  
Helme Maarja kogudus, Helme Püha Neitsi Maarja kirikus ja Taagepera Jaani kogudus, Taagepera Jaani kirikus (Helmet und Wagenküll), Helme kihelkond, 
Põltsamaa Niguliste kogudus, Põltsamaa Niguliste kirikus (Oberpahlen), Põltsamaa kihelkond, 
Pilistvere Andrease kogudus, Pilistvere kirik (Pillistfer, St. Andreas-Kirche), Pilistvere kihelkond, 
Kolga-Jaani Johannese kogudus, Kolga-Jaani kirikus (Klein St. Johannis), Kolga-Jaani kihelkond, 
Suure-Jaani Johannese kogudus, Suure-Jaani kirikus (Groß St. Johannis), Suure-Jaani kihelkond, 

20. sajandi alguses olid Viljandi praostkonna kirikukihelkonnad Viljandi kreisis Viljandimaal: Viljandi-Kõpu kihelkond, Viljandi  linna khk, Pilistvere kihelkond, Tarvastu kihelkond, Helme kihelkond, Paistu kihelkond, Põltsamaa kihelkond, Suure-Jaani kihelkond, Kolga-Jaani kihelkondLindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale], 1910, lk 79-80.

1917. aastal Tartus toimunud I kirikukongressil võeti vastu otsus kiriku korraldamise kohta vaba rahvakirikuna ja 18. veebruaril 1919 vastuvõetud Eesti Ajutise Valitsuse määruse põhjal allutati kõik luteriusu kogudused Eestis Eestimaa konsistooriumile.

Viljandi praostkonna praoste
1804–1812, Johann Georg Schnell
1813–1814, Karl Gottlob Hoffmann
..
1820–1842, Franz Ludwig Rücker
1842–1853, Georg Leonhard Schnell 
1854–1872, Paul Carlblom
1873–1875, Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann
1876–1883, Liborius Gustav Wilhelm Krüger 
1884–1898, August Jakob Westrèn-Doll 
1898–1920, Mihkel Jürmann 
1920–1935, Bernhard Steinberg
1948–1949, Henn Unt 
1949–1967, Alfred Tooming
1967–1978, Martin Terasmaa
1978–1993, Herbert Kuurme
1991–1997, Joel Luhamets
1997–2004, Jaan Tammsalu
2007–2024, Marko Tiitus 
2024– Hedi Vilumaa

Vaata ka
Viljandi kreis
 Viited 

 Kirjandus 
Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 94
Dr. Napiersky's Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland fortgesetzt von August Wilhelm von Keussler (Keußler). Riga 1877, seite 31-33

Kategooria:EELK praostkonnad

Kategooria:Viljandi kreis
Kategooria:Viljandi maakonna ajalugu
Kategooria:Liivimaa konsistoriaalringkond