Kurt Ingerman

Töökohad

1955-  EKP Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi töötaja

1962-1967 Eesti NSV  Riikliku Keskarhiivi direktorhttps://www.meediateek.ee/en/photo/view?id=158465&q=Kurt+Ingerman&l=1 

1977-1980 Eesti NSV Partei Ajaloo Instituudi arhiivi direktor

1983-1990 Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Trükistes Riiklike Saladuste Kaitse Peavalitsuse juht

Elulugu

Sündinud Leningradis väliseestlaste perekonnas, Tartust pärit isa Mihkel Ingerman oli Ericsson'i tehases insener ja ema Zinaida Mihkelson. Tema isa osales Oktoobrirevolutsioonis Petrogradis, kus juhtis Kominterni noorteosa. Pärast keeldumist aidata kaasa revolutsioonile Eestis saadeti ta Siberisse. Kurt Ingerman elas lapsena üle Leningradi blokaadi. Pärast ema surma sõitis ta 1946. aastal Tallinna oma tädi Veera Mihkelsoni juurde.

Ta õppis Moskva Ajaloo-Arhiivinduse Instituudis, oli Tallinnas muuseas tööl ORKA-s ja enne Glavliti ülemaks saamist pikemat aega Partei Ajaloo Instituudi direktor. 


Osales 1920. aastate illegaalse EKP III kongressi arhiivi asupaiga avastamises. Arhiiv leiti Arukülas Lagedi raudteejaama lähedalt.https://www.ra.ee/fotis/index.php/et/photo/view?id=860123&_xr=673b9c1659fec

Käivitas ja juhtis foto- ja videolaboratooriumi Partei Ajaloo Instituudi parteiarhiivis (praegune Riigiarhiiv).https://www.ra.ee/fotis/index.php/et/photo/view?id=804115&_xr=673b9c386ea00

1990. aastal likvideeris oma käskkirjaga tema enda juhitud Eesti NSV tsensuuri- ja riigisaladuse kaitse organi.

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist juhtis ta kirjastust PrintEst.

Isiklikku

Kurt Ingermani isapoolne onu oli Eesti poliitik ja Tartu Majaomanikkude Panga nõukogu esimees Paul Ingermann.https://www.geni.com/family-tree/index/6000000009570168599 

Kurt Ingerman on abielus Anna Ingermaniga, kes oli Nõukogude Liidu rahvasaadik ja AS Leedilinda juhthttps://ariregister.rik.ee/est/company/10043849/Aktsiaselts-Leedilinda?search_id=26c8513&pos=1. Nende poeg on Eino Ingerman ja pojapoeg Andres Ingerman.

Viited

Kirjandus
Kaljo-Olev Veskimägi. "Nõukogude unelaadne elu. Tsensuur Eesti NSV-s ja tema peremehed." Tallinn 1996. ISBN 9985-60-207-2

Välislingid
 Rein Veidemann. Tsensuur oli, on ja jääb, Eesti Päevaleht, 8. mai 1999

Kategooria:Eesti NSV tsensorid
Kategooria:Sündinud 1935