Viekšniai

Viekšniai on linn Põhja-Leedus Mažeikiai rajoonis, Viekšniai valla ja Venta regionaalpargi halduskeskus. Asub Venta jõe ääres. Poola keeles on linna nimeks Wieksznie, saksa keeles aga Wiekschnen.

Viekšniais on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on kirik aastast 1854, kirikla, vana kalmistu, XIX sajandil ehitatud vesiveski ja õigeusu kirik aastast 1875. Seal asuvad Vincentas Aleksandravičiuse ja Aleksandras Griškevičiuse muuseumid. 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Viekšniai elanikest leedulasi 97,06%, venelasi 1,24% ja teiste rahvaste esindajaid 1,7%. 

 Kaitstavad objektid 

Viekšniais asuvad osaliselt Natura 2000 alad Venta ülemjooks ja Venta jõe org. Linnas on Venta regionaalpargi direktsioon, ka jääb linn ise osaliselt regionaalparki. Linnas asub Viekšniai urbanistlik kaitseala.https://www.geoportal.lt/map/ 

Viekšniai uuel surnuaial on kaitse all metsavendade haud. Sinna on maetud kaheksa metsavenda.Lietuvos partizanų kapas Kaitse all on ka sama kalmistu kabel, mida ehib sepistatud rist.Viekšnių miesto kapinių koplytėlė

Viekšniai ajalooline keskus on tervikuna muinsuskaitse all. Eraldi on kaitse all XVII sajandil kasutusel olnud kalmed.Viekšnių kapinynas Ka  jääb selle piiridesse vana juudi kalmistu, mis oli kasutusel XVIII sajandist XX sajandi keskpaigani. Seal on säilinud ligi 160 maakivist hauatähist, ka on näha vana värava jäänused.Viekšnių žydų senosios kapinės 

Veel on kaitse all Viekšniai vana kalmistu ala.Viekšnių senųjų kapinių kompleksas Kalmistu pärineb XIX sajandist ja oli algselt kaheosaline, jagatud katoliku ja õigeusu kalmistuks. Sinna on maetud ka teise maailmasõja ajal linna ümbruses langenud saksa sõjaväelased.Viekšnių senųjų kapinių komplekso senosios kapinės Kaitse all on aastal 1909 valminud kalmistu väravad, mida ehivad skulptuurid.Viekšnių senųjų kapinių komplekso kapinių vartai Ka on kaitse all sealne XIX sajandist pärinev tulpkabel. See on maakividest ja tellistest soklil nelinurkne rajatis, mille ehitamiseks kasutati punaseid põletatud telliseid.Viekšnių senųjų kapinių komplekso koplytstulpis Eraldi kaitse all on veel metsavendade hauad,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Lietuvos partizanų kapai Leonas Skabeika haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso poeto Leono Skabeikos kapas Juazapas Daugirdase tulpkabel,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Juozapo Daugirdo koplytstulpis salakaubitseja Jonas Šarkise haud,[https://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/7DD7FC49-57CE-491F-B8BA-0B3E43E36F29/true 
Viekšnių senųjų kapinių komplekso knygnešio Jono Šarkio kapas] proviisor Vincentas Aleksandravičiuse haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso provizoriaus Vincento Aleksandravičiaus kapas salakaubavedajate Liudvikas Gediminas-Beržanskis-Klausutise ja  Barbora Šiuipytė-Beržanskienė haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso knygnešių Liudviko Gedimino-Beržanskio-Klausučio ir Barboros Šiuipytės-Beržanskienės kapas vaimulik Kasparas Bytautase haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso kunigo, teologijos daktaro Kasparo Bytauto kapas  Juozapas Žakysi tulpkabel,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Juozapo Žakio koplytstulpis Morta Kazlauskienė haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Mortos Kazlauskienės antkapinis paminklas Antanas Ilinčiause haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Antano Ilinčiaus antkapis Motuzade pere haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Motuzų šeimos antkapinis paminklas Juozas Lengvenise haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Juozo Lengvenio antkapis Antanina ja Antanas Vaičiuse haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Antaninos ir Antano Vaičių antkapinis paminklas Pranciško Končiause haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Pranciško Končiaus antkapinis paminklas Marijonas Lengvenienė ja Ieva Lengvenytė haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Marijonos Lengvenienės ir Ievos Lengvenytės antkapinis paminklas Barbora Balienė haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Barboros Balienės antkapinis paminklas Ivaškevitšite pere haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Ivaškevičių šeimos antkapis Waleryan Pancerzyński haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Valeriano Pancežynskio antkapinis paminklas Barbora Lengvenienė haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Barboros Lengvenienės antkapinis paminklas Racevičiuste pere haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Racevičių šeimos antkapis Keršinskiste pere ja Emilija Baltutienė haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Keršinskių šeimos ir Emilijos Baltutienės antkapinis paminklas Jonas ja Elžbieta Stelingi haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Jono ir Elžbietos Stelingių antkapis Jonuškiste pere haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Jonuškių šeimos antkapis Uršulas ja Juozas Eibutise haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Uršulos ir Juozo Eibučių antkapis Kazimieras Vaičiause haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Kazimiero Vaičiaus antkapis Nadežda Batalina haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Nadeždos Batalinos antkapis Vincentas ja Ona Juodeikise haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Vincento ir Onos Juodeikių antkapinis paminklas  Benediktas Koncewiczi ja Dominikas Gabalise haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Benedikto Koncevičiaus ir Domininko Gabalio antkapis Pelagija  Vaiciekauskienė ja Chrizantos-Genovaitė Vaiciekauskytė haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Pelagijos Vaiciekauskienės ir Chrizantos-Genovaitės Vaiciekauskytės antkapis Marijonas Milieškienė haud,Viekšnių senųjų kapinių komplekso Marijonos Milieškienės antkapinis paminklas ja Jonas Šuipise haua rist.[https://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/1FE36E73-0D68-4257-A8E4-A40F54089263/true 
Viekšnių senųjų kapinių komplekso Jono Šuipio antkapinis kryžius] Lisaks on kaitse all kunstimälestisena haud aastast 1942, mida ehivad Lourdes'i groti kujutis ja kaks inglikujukest.Viekšnių senųjų kapinių komplekso antkapis

Venta jõel asub kaitsealune kahekorruseline mansardkorrusega vesiveski. Pranciškus Lengvenis püstitas selle hoone aastal 1897.Viekšnių vandens malūnas

Ka on kaitse all sealne õigeusu kirik, mis valmis aastal 1879. Sellel on kaheksanurkne torn ja nelinurkne kellatorn. Kirik on pühendatud Radoneži Sergile.Viekšnių Šv. Sergejaus Radonežiečio cerkvė

Sealse katoliku kiriku kompleksis on eraldi kaitse all kiriku hoone ja kirikaed koos selle piirdemüüri ja väravatega. Kirik asub aadressil Bažnyčios g. 4.Viekšnių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios statinių kompleksas Kirikaed valmis aastal 1860. Sellel on maakividest piirdemüür, mille osaks on väike kabel. Peavärav asub läänes ja on kolmeaosaline, lisaks asuvad  edelas ja kirdes kahest betoonpostist piiratud kõrvalväravad.[https://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/9817CA83-C4C1-46E5-8E7D-4BDB41C40524/true 
Viekšnių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios statinių komplekso šventoriaus tvora su vartais ir koplyčiomis] Kirik ise ehitati  aastail 1844-1854. Selle interjöör pärineb aastast 1921. Kirik on kolme lööviga ja ladina risti kujuline. Lööve eraldavd kaheksa sammast.Viekšnių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios statinių komplekso Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

Kiriku kõrval asub suurvürst Vytautase mälestussammas, mis valmis aastal 1930. Seda restaureeriti aastail 1983-1984 ja 1999. Samba valmistas Kostas Remeika.Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto paminklas

Muinsuskaitse all on veel maja aadressil Bažnyčios g. 6. Sealt on pärit professorid Mykolas, Vaclovas ja Viktoras Biržiška.Profesorių Mykolo, Vaclovo, Viktoro Biržiškų gimtasis namas Veel on muinsuskaitse all maja aadressil Dariaus ir Girėno g. 12, mis valmis XIX sajandil.Namas Ka aastal 1850 valminud hoone aadressil Akmenės g. 10 on kaitse all.Pastatas Uuematest hoonetest on kaitse all maja aadressil Vytauto g. 2. See valmis aastail 1938-1939.Pastatas

Aadressil Tilto g. 3 asuv XVII sajandist pärit hoone on Aleksandras Griškevičiuse majamuuseum. Aastal 1859 lisati hoonele eeskoda, aastal 1929 tehti seal kapitaalremont. Maja sai keldri aastal 1936.Namas-muziejus

 Ajalugu 

Linna on esmamainitud 1253. aastal. XVI sajandil on mainitud sealset mõisa. Aastal 1634 ehitati sinna kirik, aga aastal 1656 põletasid rootslased asula maha.

XVII sajandil asusid Viekšniaisse elama juudid. 1725 sai asula linnaõigused. Aastast 1847 on teada, et linnas elas 1120 juuti. Linnas oli ka sünagoog. Aastail 1871–1873 ehitati linna lähedusse Liibavi-Romno raudtee. Aastal 1897 elas linnas 2951 elanikku, neist 1646 olid juudid. Pärast 1863. aastat tekkis linna ümbrusse ka õigeusklike kogukond.

Esimese maailmasõja alguses pagendati linnas elanud juudid Venemaale. Osa neist naasis hiljem pärast sõja lõppu, aga paljud lahkusid, osa Palestiinasse, osa Lõuna-Ameerikasse.

1958. aastal sai Viekšniaist alev. Asulast sai taas linn 1998. aastal. Aastal 2018 liideti linnaga Ferma küla.Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo

Elanike arv
<tr valign=top><td>
 670 (1833)
 2951 (1897)
 2024 (1923)
 2734 (1959)
 2748 (1970)
 2789 (1979)
<td>
 2600 (1981)
 2400 (1986)
 2410 (1989)
 2270 (2001)
 1938 (2011)
 2249 (2021)

 Pilte 

Tuntud elanikke

Avraam Idelson - juudi publitsist
Zalman Efroikin - juudi publitsist
Mykolas Biržiška - Leedu kirjandusloolane
Vaclovas Biržiška - Leedu kultuuriloolane ja poliitik
Viktoras Biržiška - USA matemaatik
Vladimiras Beriozovas - Leedu poliitik
Aleksandras Griškevičius - Leedu aviaator

Viited

 Välislingid 

Linn portaalis vietoves.Lt
Linn Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Viekšna

Kategooria:Leedu linnad
Kategooria:Mažeikiai rajoon