Pilistvere kihelkond

Pilistvere kihelkond (lühend Pil; saksa keeles Kirchspiel Pillistfer) oli kihelkond Kesk-Eestis Viljandimaal ning Liivimaa kubermangus Tartu, Pärnu ja Viljandi kreisis.

Kihelkonnakirik oli Pilistvere Andrease kirik.

 Piirkonna ajalugu 
Tõenäoliselt rajati Pilistvere kihelkond 13. sajandi alguses Pilistvere muinaskihelkonna aladele ja see kuulus Nurmekunna maakonna koosseisu. 1234. aastal on paavsti kirjas nimetatud Pilistvere kihelkonda ühena seitsmest kihelkonnast Tartu piiskopkonnas.Paistu kirik 700 aastane. Oma Maa, 6 juuli 1934.

1480. aastal kuulus Pilistvere Põltsamaa halduspiirkonda, sealt edasi Viljandi komtuurkonna alluvusse. Poola ajal oli taas Põltsamaa staarostkonna all, hiljem Tartu kreisis.  1630. aastal Pilistvere kihelkond lahutati Põltsamaa kihelkonnast.Tiina_Jürgen. Põltsamaa rahvarõivad  (vaadatud 27.07.2012)

1773. aastast Venemaa keisririigi Pärnu kreisi koosseisus. Sellises pidevas võimude muutuse keerises olles ja sõdade tallermaana jäi Pilistvere kihelkond oma arengutasemelt muust Viljandimaast maha.

1865. aastal algas kihelkonnas talude päriseksostmine.

Kirik ja kihelkonnakogudus

 Pilistvere kihelkonna mõisad 
 Arussaare mõis (Arrosaar) – riigimõis
 Eistvere mõis (Eigstfer) – rüütlimõis
 Hermani mõis (Hermannshof) – rüütlimõis
 Imavere mõis (Immafer) – rüütlimõis
 Jalametsa mõis (Jallametz) – Laimetsa kõrvalmõis
 Kabala mõis (Kabbal) – rüütlimõis
 Kihnu mõis (Kihno) – Kõo mõisa karjamõis
 Kõo mõis (Wolmarshof, Wollmarshof) – riigimõis
 Laimetsa mõis (Laimetz) – rüütlimõis
 Loopre mõis (Loper, Kawershof) – rüütlimõis
 Ollepa mõis (Ollepäh) – rüütlimõis
 Pilistvere kirikumõis (Pastorat Pillistfer) – kirikumõis
 Võrevere mõis (Werrefer) – Imavere kõrvalmõis

 Pilistvere kihelkonna vallad 
 Arusaare vald (1866–1897)
 Eistvere vald (1866–1896)
 Imavere vald (1866–1917)
 Jalametsa-Laimetsa vald (1866–1896)
 Kabala vald (1866–1917)
 Kõo vald (1866–1917)
 Loopre vald (1866–1899)

 Pilistvere kihelkonna kalmistud 
 Kabala mõisa kalmistu
 Kikevere kalmistu
 Pilistvere kalmistu
 Pilistvere kirikuaed
 Pilistvere uus õigeusu kalmistu
 Pilistvere vana õigeusu kalmistu

 Rahvarõivad 
19. sajandi esimesel poolel olid levinud järgmised tunnused.

Naisterõivad:
 Linasest riidest särk, millel olid laiad mahamurtud ja rikkalikult pilutatud särgikraed
 linase lõime ja villase koega kootud seelik
 põll
 sabaga tanu ehk linuk (pruudilinuk)
 laiad geomeetrilise ornamendi ja iseseisva äärekirjaga kirivööd
 õlakate (sõidutekk)
 potisinised seesidega kampsunid
 värvilised ostetud materjalist põlled
 pikk kuub
 kampsun
 rüü
 kasukas
 sukad
 kindad
 jalas pargitud veisenahast pastlad või mustad madala kontsaga kingad
 ehted

Meesterõivad:
 Valge linane särk
 poolpikad linased või villased täislakaga põlvpüksid
 sukad koos sukapaeltega,
 potisinised lippidega vatid
 rüü (suvine ülerõivas, peamiselt tööriie),
 vatt (kampsun)
 pikk-kuub (vati peal vöötatud pikk kuub, vöö vahel kirikindad),
 kasukas (talvine ülerõivas),
 villane vöö,
 kindad,
 pastlad, alates 19. sajandi II veerandist pidupäeviti saapad
 suvel murumüts või kaapkübar ja talvel kõrvikTiina Jürgen. Pilistvere rahvarõivad.

 Viited 

 Kirjandus 



 Välislingid 
 Pilistvere kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Kategooria:Viljandimaa kihelkonnad