Cirrus tractus

Cirrus tractus (lühendatult Ci tractus või Ci trac) ehk cirrus aviaticus (Ci aviaticus) on suurel kõrgusel (üle 8 km) lendavate lennukite järel tekkivad nähtavad niiskuse kondensjäljed ehk kondensjoomid, mis on tehisliku algega kiudpilvede alamliik. Viimasel ajal on eesti keeles selliseid tehislikke pilvetriipe  nimetatud ka joonpilvedeksJüri Kamenik: Kondensjäljed ja joonpilved.

Selliseid pilvetriipe esineb rohkesti suure liiklustihedusega lennukoridoride sõlmpunktides, näiteks suurte linnade Frankfurdi, Pariisi, Amsterdami, Londoni või Müncheni vahel. Pilvede kool EMHI lehel

Cirrus tractus tekib harvem kui sellega sarnane kiudrünkpilvede alamliik cirrocumulus tractus ehk cirrocumulus  aviaticus. J. Kamenik. Lennuki kondensjälgede huvitav areng ühel õhtul, Ilm.ee, 11.02.2009

Cirrus tractus tekib lennuki järel moodustuvast kondensatsioonijäljest kõrgusel üle 5 km maapinnast. Lennukikütuse, mille moodustavad orgaanilised ühendid, põlemisel tekkivad heitgaasid koosnevad peamiselt süsihappegaasist ja veeaurust. Sellel kõrgusel on õhutemperatuur väga madal (tavaliselt kuni –40...–60 °C). Kui külmale õhule lisandub täiendav hulk veeauru, siis sellises keskkonnas õhk küllastub veeaurust, suhteline õhuniiskus saavutab kastepunkti. Veeaur kondenseerub kiirelt ning tekivad nähtavad veepiisakesed või jääkristallid. Tahmaosakesed toimivad katalüsaatorina, olles täiendavalt kondensatsioonituumadeks, mille tõttu veeaur saab kondenseeruda. Tekkivad kristallid või tilgakesed muutuvad nähtavaks moodustiseks pilveks, mis on esialgu mingi aja jooksul selge piirjoonega pikk kitsas triip.

Kui õhumass, millest lennuk läbi lendas on piisavalt niiske, siis tekkinud kondensatsioonijäljed ei kao, vaid püsivad natuke laialivalgunult kuni tunde, vahest aga valguvad nii laiali, et kujunevad kiudpilvedeks suuremale taevalaotusele. Kui kõrgel olev õhumass on kuiv, siis kondensatsioonijälgi lennukite järel üldse ei moodustu või tekkib  ainult lühike lennuki järel veetav pilvejut.

Sellega seoses saab ilma ennustada: kaua püsivad ja laienevad jäljed näitavad kõrgemates kihtides õhuniiskuse suurenemist ja seega frondi või madalrõhkkonna lähenemist. Kiiresti lagunevad kondensatsioonijäljed näitavad, et on oodata selget ilma. 

Kondensatsioonitriibud võivad piisava suhtelise õhuniiskuse korral lennuki järel tekkida ainuüksi ka õhumassis allajahtunud nähtamatute piisakeste kondenseerumisel dünaamilisest löögist. Suurel kiirusel (alla helikiiruse) lendava lennuki ees tekkivast survelainest võib nähtav kondenseerumisjälg tekkida isegi juba mõnikümmend meetrit lennuki ees. Kondensatsioonitriip tekib kohe  ka suurel kõrgusel lendava propellerlennuki pöörleva propelleri  järel. 

Mõnikord kaasnevad kondensatsioonijälgedega vikerkaar ja halonähud (ebapäike, halotükid).

Kondensjälgede võimalik mõju ilmale

Kondensatsioonijäljed ja cirrus tractus nõrgendavad maapinnale langevat päikesekiirgust ja mõjustavad ilma jahenemise poole.. Kuna laialivalgunud joonpilved sageli nii öelda provotseerivad kiudpilvisuse tekkimist, vahest päris suurel alal,  siis päeval on nende mõju päikesekiirguse hajumisele (vähenemisele) märgatav..

Külmal aasta-ajal küllastub õhk niiskusest kiiremini.

Pärast terrorirünnakut Maailma Kaubanduskeskuse 11. septembril 2001 katkestati USA-s kolmeks päevaks kogu lennuliiklus. Seetõttu ei tekkinud USA-s kolmel päeval järjest ühtki cirrus tractuse pilve. Neil päevadel oli õhutemperatuuri ööpäevane kõikumine USA-s 1,8 °C võrra suurem kui keskmiselt (päevad olid soojemad) . See oli suurim täheldatud ööpäevane temperatuurikõikumine USA-s viimase 30 aasta jooksul.

Viited

Kategooria:Kiudpilved