Kätlin Kaldmaa

Kätlin Kaldmaa (sündinud 30. augustil 1970) on eesti kirjanik, luuletaja, tõlkija ja kirjanduskriitik.

Ta on 2010. aastast Eesti PEN-klubi president, aastatel 2016–2022 oli ta PEN Internationali välissekretär.

 Elu ja looming 
Ta on õppinud Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat ning lõpetanud Tallinna Ülikooli inglise filoloogia erialal. 

Aastatel 1999–2006 töötas Kaldmaa tegevjuhina teletõlkeettevõttes SDI Media Estonia, 2006–2010 oli ta Eesti Päevalehe kultuuritoimetuse juhataja, kirjanduslisa Arkaadia toimetaja ja kirjastaja, 2009–2011 raamatuajakirja Lugu peatoimetaja. Eesti PENi taasasutamisel 3. veebruaril 2010 valiti ta selle juhatuse liikmeks ning on sellest saadik olnud Eesti PENi president. Aastatel 2010–2016 töötas ta Eesti Lastekirjanduse Keskuse välissuhete juhina. Septembris 2016 valiti ta PEN Internationali 82. kongressil Ourenses organisatsiooni välissekretäriks.

Kaldmaa on avaldanud luulekogusid, lasteraamatuid, proosat ja muud, sealhulgas koostöös Anni Kalmuga 5. ja 6. klassi kirjanduse õpikud ja töövihikud "Ilmast ilma" (2015). Tema loomingu läbivateks tunnusteks on maagiline realism, mängud keele ja vormiga ning terav ja täpne inimeseks olemise erinevate tahkude uurimine. Mitmete teoste puhul on tajutav sotsiaalkriitiline aspekt ja feministlik mõõde. Luule ja proosa ei ole Kaldmaa teostes rangelt eristatud žanrid, vaid üksteist toetavad ja läbipõimunud kirjutamis- ja mõtteviisid.

Kirjandusmaailmas alustas Kaldmaa tegevust tõlkijana, olles võõrkeeltes valdavalt iseõppija. Praeguseks on ta eesti keelde tõlkinud üle 30 teose inglise, soome ja hispaania keelest. Ka tema enda luulet ja raamatuid on tõlgitud mitmetesse maailma keeltesse, näiteks "Lugu Keegi Eikellegitütre isast" on esimene islandi keelde tõlgitud eesti lasteraamat.

Luuledebüüdi tegi autor pseudonüümi Kätlin Kätlin all 1996. aastal kogumikus "Kassett", ka järgmine raamat "Üks pole ühtegi" kasutas sama pseudonüümi. Esimene proosateos oli 2010. aastal ilmunud lasteraamat "Neli last ja Murka", raamat põhineb osaliselt lapsepõlvemälestustel. Kolhoosis üles kasvamise lood on jõudnud ka teistesse teostesse, näiteks lasteraamatusse "Halb tüdruk on jumala hea olla" ja autobiograafilisse raamatusse "Kaks armastuslugu".

Esikromaan "Islandil ei ole liblikaid" jutustab Islandi rannaküla naiste elust läbi 20. sajandi. Romaan moodustab kontseptuaalse terviku luulekoguga "Armastuse tähestik" ja lasteraamatuga "Lugu Keegi Eikellegitütre isast". Kõik kolm on inspireeritud Islandist ja osaliselt seal ka kirjutatud.

Kaldmaa raamatutes on sisu ja välimus omavahel tihedalt seotud, moodustades tähendusliku terviku. Koostöös illustraatorite ja kujundajatega on teosed põhjalikult läbi mõeldud, sagedaseks koostööpartneriks on olnud kujundaja Angelika Schneider, kes on kujundanud näiteks raamatud "Halb tüdruk on jumala hea olla" (illustraator Jaan Rõõmus), "Väike terav nuga", "Islandil ei ole liblikaid" ja "Hundi taltsutamine". Viimased valiti aastatel 2013, 2014 ja 2021 25 kauneima Eesti raamatu sekka, Mai Greppi kujundatud ja Marge Nelgi illustreeritud "Lugu Keegi Eikellegitütre isast" pälvis sama tunnustuse 2012. aastal. 2021. aastal pääses nii 25 kauneima Eesti raamatu kui 5 kauneima Eesti lasteraamatu sekka ka Jaan Rõõmuse illustreeritud ja kujundatud lasteraamat "Lydia" ning 2024. aastal pälvis sama konkursi raames žürii eripreemia uuele tulijale Anna-Elizaveta Žurbenko, kes kujundas ja illustreeris Kätlin Kaldmaa raamatu "Jõulud Islandi moodi".

 Teosed 
 Luule 
 1996 "Larii-laree" (Eesti Raamat)
 2008 "Üks pole ühtegi / One is none" (Positive Projects)
 2009 "Nägemata ilmad" (NyNorden)
 2012 "Armastuse tähestik" (NyNorden, uustrükk Kirjastus Hunt, 2018)
 2023 "Mu tiivad on mu juured" (Kirjastus Hunt)

 Proosa 
 2013 "Islandil ei ole liblikaid" (romaan, Ajakirjade Kirjastus)
 2014 "Väike terav nuga" (novellikogu, Tuum)
 2020 "Minu külas Islandil ja minu külas Kreekas" (lühiproosa, Kirjastus Hunt)
 2021 "Hundi taltsutamine" (novellikogu, Kirjastus Hunt)

 Lasteraamatud 
 2010 "Neli last ja Murka" (Hermes)
 2012 "Lugu Keegi Eikellegitütre isast" (Ajakirjade Kirjastus)
 2016 "Halb tüdruk on jumala hea olla" (Varrak)
 2020 "Ajalend" (Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum)
 2021 "Lydia" (Kirjastus Hunt)
 2024 "Jõulud Islandi moodi" (Kirjastus Hunt), ISBN 9789916931004

 Esseed 
 2016 "Kolmteist Eesti kirja" (kogumik: Eda Ahi, Kärt Hellerma, Kätlin Kaldmaa jt, Kultuurileht)

 Autobiograafilised teosed 
 2013 "Õnn on otsuse küsimus" (Ajakirjade Kirjastus)
 2017 "Kaks armastuslugu" (koos tütar Hanneleele Kaldmaaga, Petrone Print)

 Tema teoste tõlkeid 
 "8+8. Eesti ja Soome luulet / 8+8. Suomalaista ja virolaista runoutta. I" (kakskeelne antoloogia, NyNorden 2013)
 "Eno mar cabe quant’i quer caber" (antoloogia, galeegi keelde tõlkinud Isaac Xubín, Deputación de Pontevedra 2014)
 "One Is None" (inglise keelde tõlkinud Miriam Anne McIlfatrick-Ksenofontov, A Midsummer Night’s Press 2014)
 "Rakkauden aakkoset" ("Armastuse tähestik", soome keelde tõlkinud Anniina Ljokkoi, Savukeidas 2015)
 "Lõpmatuse lävel / The brink of infinity" (kakskeelne antoloogia, HeadRead 2015)
 "Октябрь: БЕРЕГ ЛИТЕРАТУРЫ. Новое слово Латвии, Литвы, Эстонии" (antoloogia, vene keelde tõlkinud P. I. Filimonov, Igor Kotjuh, Vera Prohorova, Andrei Sen-Senkov, Jelena Skulskaja, Tatjana Verhoustinskaja, 2015)
 "تضاريس الحب" ("Armastuse geograafia", araabia keelde tõlkinud Abdulrahman Almajedi, Makhtootat Press and Publishing House 2015)
 "Multilingual Anthology/Antología multilingüe: The Americas Poetry Festival of New York 2016" (antoloogia, inglise keelde tõlkinud Miriam Anne McIlfatrick-Ksenofontov, Artepoética Press 2016)
 "The Other Is Not An Island. An Anthology of Contemporary Estonian Poetry" (antoloogia, araabia keelde tõlkinud Abdulrahman Almajedi, Makhtootat Publishing House 2016)
 "Новые oблака, 3–4 2016" (antoloogia, vene keelde tõlkinud Maria Einman, P. I. Filimonov, Igor Kotjuh, oblaka 2016)
 "Breviárium" (novellikogu, ungari keelde tõlkinud Nóra Kőhalmy, Krisztina Lengyel Tóth, Virág Márkus, Bence Patat, Mónika Segesdi, Viktória Tóth, Észt Intézet, Pluralica 2016)
 "Islannissa ei ole perhosia" ("Islandil ei ole liblikaid", soome keelde tõlkinud Outi Hytönen, Fabriikki Kustannus 2016)
 "Einhver Ekkineinsdóttir" ("Lugu keegi eikellegitütre isast", islandi keelde tõlkinud Lemme Linda Saukas Ólafsdóttir, Bókstafur 2016)
 "Geografía del amor" ("Armastuse geograafia", hispaania keelde tõlkinud Lawrence Schimel, Editorial Cuarto Propio 2017)
 "Különös küldemény. Irodalom éjszkája" (ungarikeelne antoloogia, EUNIC Hungary 2017)
 "Izlandon ​nincsenek lepkék" ("Islandil ei ole liblikaid", ungari keelde tõlkinud Móni Segesdi, Gondolat 2019)
 "Kaksi rakkaustarinaa" ("Kaks armastuslugu", soome keelde tõlkinud Outi Hytönen, Aviador 2020)
 "Η αγάπη μου γελάει μαζί μου" ("Mu armsam naerab mu üle", kreeka keelde tõlkinud Stergia Kavvalu, Vakxikon 2020)
 "Ljubezen je" ("See on armastus", sloveenia keelde tõlkinud Bojana Vajt, KUD AAC Zrakogled 2020)
 "Būt sliktai meitenei ir dievīg" ("Halb laps on jumala hea olla", läti keelde tõlkinud Maima Grīnberga, Liels un mazs 2019)
 "Meelestik. Antologija sodobne estonske književnosti" (sloveeniakeelne antoloogia, Društvo slovenskih pisateljev 2022)
 "Lydia" (saksa keelde tõlkinud Maximilian Murmann, Baobab 2022)
 "Pieni terävä veitsi" ("Väike terav nuga", soome keelde tõlkinud Outi Hytönen, Schildts & Söderströms 2025)

 Valik tõlkeid 
 Jeanette Winterson 
 "Kirg" (Varrak,1998, uustrükk Tänapäev, 2008)
 "Kehale kirjutatud" (Tänapäev, 2004)
 "Tuletornipidamine" (Tänapäev, 2006)
 "Taak" (Eesti Päevaleht, 2006)
 "Apelsinid pole ainsad viljad" (Tänapäev, 2008, uustrükk Kirjastus Hunt, 2024)
 "Kivist jumalad" (Tänapäev, 2011)

 Siri Kolu 
 "Meie, Rööbelid" (Ajakirjade Kirjastus, 2012)
 "Meie, Rööbelid, ja pätikaraoke" (Ajakirjade Kirjastus, 2013)
 "Meie, Rööbelid, ja Suur-Hemmi aardekirst" (Ajakirjade Kirjastus, 2014)
 "Meie, Rööbelid, ja vapijaht" (Ajakirjade Kirjastus, 2015)

 Valik teiste autorite tõlkeid 
 Carol Clewlow "Abielurikkumise käsiraamat naistele" (Varrak, 1997)
 Peter A. Clayton "Vaaraode kroonika" (Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2001)
 J. P. Donleavy "Naine, kellele meeldisid puhtad tualettruumid" (Hotger, 2002)
 Mitch Albom "Teisipäevad Morrie’ga" (Hotger, 2002)
 Jean Klare ja Louise van Swaaij "Kogemuste atlas" (Eesti Päevaleht, 2004)
 Michael Ondaatje "Inglise patsient" (Eesti Päevaleht, 2006)
 Kees Dorst "Kuidas mõista disaini" (Kunstiakadeemia, 2006)
 Junot Díaz "Uppunud" (Hotger, 2007)
 Diana Issidorides "Armastuse atlas" (Eesti Päevaleht, 2007)
 Alexander McCall Smith "Unenägude Angus" (Eesti Päevaleht, 2007)
 Meg Rosoff "Nii ma nüüd elan" (Varrak, 2007)
 James Meek "Suurim armastusakt" (Eesti Päevaleht, 2008)
 Colum McCann "Tantsija" (Eesti Raamat, 2008)
 Aphra Behn "Oroonoko" (Kultuurileht, 2009)
 Gabriel García Márquez "Kaksteist kummalist palverändurit" (Eesti Raamat, 2009)
 Ali Smith "Tüdruk otsib poissi" (Eesti Päevaleht, 2010)
 Gabriel Zaid "Liiga palju raamatuid" (Kultuurileht, 2011)
 Madeleine Thien "Armastatud ja kardetud" (Pegasus, 2012)
 Goran Simić "Kui sured nagu kass" (Kite, 2013)
 Riikka Alar-Harja "Dessant" (Hea Lugu, 2013)
 Karen Connelly "Tule, külm jõgi" (Kite, 2015)
 Alberto Manguel "Õhtud Borgesega" (Lumemana, 2017)
 Henriikka Tavi "Lootus" (Lumemana, 2019)
 Tanuca Palomar "Tähistaeva müüdid" (Kirjastus Hunt, 2024)

Tunnustus
 2012 Friedebert Tuglase novelliauhind (novell "Kui poisid tulid", Looming 2011 nr 12).
 2016 "Halb tüdruk on jumala hea olla" oli üks Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali lastekirjanduse aastaauhinna nominentidest.
 2016 "Halb tüdruk on jumala hea olla" pääses Lastekaitse Liidu hea lasteraamatu nimekirja.
 2017 "Halb tüdruk on jumala hea olla" kanti Rahvusvahelise Noorteraamatukogu The White Ravens 2017. aasta kataloogi.
 2021 "Lydia" pääses Lastekaitse Liidu ja Eesti Lastekirjanduse Keskuse hea lasteraamatu nimekirja.
 2021 "Lydia" võitis Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali lastekirjanduse aastaauhinna.
 2022 "Lydia" pälvis Rahva Raamatu Aasta Raamat 2022 konkursil parima eesti autori laste- või noorteraamatu tiitli.
 2022 "Lydia" kanti Rahvusvahelise Noorteraamatukogu The White Ravens 2022. aasta kataloogi.

Isiklikku
Kätlin Kaldmaa kasvas Voorel Jõgevamaal neljalapselises zootehnikute peres. 

Kätlin Kaldmaa tütar on kirjanik ja kunstnik Hanneleele Kaldmaa[1].

Viited


 Välislingid 

 Doris Kareva, "Friedebert Tuglase novelliauhinnad" – Sirp, 2. märts 2012
 Piret Kriivan, "Keelesaade. Kätlin Kaldmaa." ­– ERR, 2012
 Ilona Martson, "Eesti lastekirjandus 2012: keetjate nägu supp" – Looming 4/2013
 Andra Teede, "Emotsionaalne esindusluule" – Sirp, 4. aprill 2013
 Pille-Riin Larm, "Midagi uut eesti lastekirjanduses", – Sirp, 29. august 2013
 Margit Tintso, "Lugematul arvul lugusid" – Looming 12/2013
 Krista Ojasaar, "Raamat nagu ookean" – Sirp, 13. märts 2014
 Maia Tammjärv, "Maa(ilma)de avastamine" – Looming, 3/2015
 Johanna Ross, "Naiseksolemise maagiline realism. Intervjuu Kätlin Kaldmaaga" – Müürileht, 5. aprill 2015
 Katriin Fisch-Uibopuu, "Kätlin Kaldmaa "Väike terav nuga"" – Lugemissoovitus, 30. mai 2015
 Maia Tammjärv, "Nõuka-Bullerby igal aastaajal" – Sirp, 7. oktoober 2016
 Mari Rebane, Juhan Hepner, "Kirjanduspreemia nominent Kätlin Kaldmaa: kuna ma olen kirjanik, siis ma võin kõigega teha kõike" – ERR, 26. veebruar 2017
 Mark Chamney Asch, "Poetry Over Football at Café Haiti"
 Julie R. Enszer, "Poetry in Translation: A Conversation with Kätlin Kaldmaa" – HuffPost, 6. november 2014
 lschell, "Two To One: Periscope’s Eastern European Poets In Translation" – Reading in Translation, 28. august 2015
 Spenser Davis, "Review: A Midsummer Night’s Press’ Periscope Series" – Structo, 22. september 2015
 Niina Lehtinen, "Kulttuuritoimitus Tallinnassa: Kun aika ei riitä, jäävät runous ja lastenkirjat" – Aamulehti, 11. mai 2015
 Pablo Fernández Rojas, ""Geografía del amor", de Kätlin Kaldmaa: La intensidad poética de un viaje vertical", Cine y literatura, 10. oktoober 2017

Kategooria:Eesti luuletajad
Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Eesti kirjanikud
Kategooria:Eesti lastekirjanikud
Kategooria:Eesti tõlkijad
Kategooria:Sündinud 1970