Alsunga vald

Alsunga vald (läti Alsungas pagasts) on vald Lätis Kuramaal Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ēdole, Īvande ja Gudenieki vallaga, Lõuna-Kuramaa piirkonna Saka vallaga ning Ventspilsi piirkonna Jūrkalne ja Zirase vallaga.

 Ajalugu 

1935. aastal oli Alšvanga valla pindala 240 km² ja seal oli 3365 elanikku. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. 1945. aastal moodustati selle aladele Grāveri, Bērzkalni, Kraumaņi ja Alšvanga külanõukogu, vald likvideeriti 1949. aastal. 1950. aastal sai Alsunga töölisasula staatuse ja 1961. aastal kujunes sellest alev. Samal aastal liideti aleviga likvideeritavad Grāveri ja Kraumaņi külanõukogu, mis moodustasid Alsunga alevi maaterritooriumi. 1997. aastal liideti sellega osa Jūrkalne külanõukogu maadest, maaterritooriumi koosseisu läks aga osa Gudenieki külanõukogust.Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 1991. aastal kaotas Alsunga alevi staatuse, Alsunga alevi maaterritoorium ja Alsunga küla ühendati Alsunga vallaks. Vallaga samades piirides moodustati 2009. aastal Alsunga piirkond (1. järgu haldusüksus).

2021. aastal liideti Alsunga piirkond Kuldīga ja Skrunda piirkonnaga uueks, Kuldīga piirkonnaks. Senisest piirkonnast kujunes üks uue omavalitsusüksuse valdu.

 Loodus 

Vald asub Lääne-Kurzeme kõrgustikul, lääneosa ka Rannikumadalikul. Tähtsaim jõgi on Užava jõgi. Suurim järv on 76 hektari suurune Zvirgzdi järv.

 Kaitsealused objektid 

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Alsunga linnus, Alsunga katoliku kirik, selle orel, Kalniņi muinaskalmed, Todaiži (Leiškalni) linnamägi ja selle juures asuv asulakoht ning linnamägi Dižgabalkalnsi mägi. Kohaliku kaitse all on Ķīši muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Jaungaiļi muinaskalmed ehk Päikesemägi, Mazreģi keskaegne kalmistu ja Grīnbergi muinaskalmed.Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

Endine piirkonna omavalitsus on kultuuriväärtuslike objektidena esile tõstnud veel Almāle mõisa teenijatemaja ja aita, Alsunga apteeki ja kirikuõpetaja maja, Irbese, Rudumi ja Lapi kalmistute kellatorne, Reģi mõisa parki ja hoonetekompleksi, represseeritutele püstitatud mälestuskivi, Almāle alleed, Seadusemäge, Balande külatänavat, Vēži alleed ja vana suitide teed.Alsungas novads Alsungas novada kultūras mantojumu skatīt

Looduskaitse all on vallas arvukalt nimetuid põlispuid. Valda jäävad 174 hektari suurune Diļļese luha hoiuala, 79 hektari suurune Alsunga metsade hoiuala ja 688 hektari suurune Užava ülemjooksu hoiuala.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 15.02 2018

 Asustus 

Alsunga piirkond oli rahvaarvu väiksuselt Läti teine 1. järgu haldusüksus. 2010. aasta alguses oli rahvaarv 1623. Alsunga vald on osa suitide asualast.

1. jaanuaril 2011 oli Alsunga piirkonna elanike seas arvestuslikult 95,34% lätlasi, 1,47% leedulasi, 1,35% venelasi ja 1,84% muust rahvusest inimesi.Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arvVietvārdu datubāze Almāle  ciems  49 (2025) Alsunga  ciems   657 (2025) Balande  mazciems  21 (2005) Bērzkalni  mazciems   10 (2005) Būcmaņciems  mazciems  10 (2015) Dienvidstacija  mazciems   14 (2005) Grāveri  mazciems   15 (2005) Reģi  mazciems   84 (2005) Ziedlejas  mazciems   20 (2005)
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid

 Alsunga piirkonna koduleht
 Alsunga piirkonna kaart

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Kuldīga piirkond