Maydell

pisi|Maydelli suguvõsa vabahärravapp
Maydell, varem ka Maydel ja Maidel (vene keeles Майдель) on Eestimaa põlisaadli suguvõsa.

Suguvõsa Taani-Norra ja Saksamaa haru kasutas nimekuju Meidell.Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, Maydell seite 132

Ajalugu
Päritolu küsimus
Suguvõsa täpne päritolu on jäänud ebaselgeks. Perekonnalegendi kohaselt pärineb nende nimi ja vapp juba Saksa kuninga Heinrich I Linnupüüdja (916−936) ajast. Väidetavalt saabusid Maydellid Eestimaale ristisõdijatena 1219. aastal Taani kuninga Valdemar II ristiretke ajal.Maydell, Baron Karl von. Das freiherrliche Geschlecht von Maydell. Helsingfors: Druckerei der finnischen Litteraturgeschellschaft, 1868, lk 15-16 . Teistel andmetel said nad oma nime Lüganuse kihelkonnas asunud ja neile kuulunud Maidla küla järgi, mida kirjalikes allikates on esmamainitud 1241. aastal (Maydalæ).KNR. Maidla . Sellest on tulenenud hüpotees, et Maydellid võisid põlvneda mõnest eesti ülikust.

Taani päritolu ajaloolane Paul Johansen (1901−1965) tõi rea argumente selle kaitseks, et Maydellid olid eesti päritoluga. Tema teesid on järgmised:
Vapp on eesti algupäraga.
Maydellidele kuulus vaid väike osa Maidla külast.
Nad olid ajavahemikus 1378 − u 1493 Uexküllide vasallisuguvõsa allvasallid.
Kaks suguvõsa esimest teadaolevat liiget (Henneke ja Willeken) olid Tallinnas majaomanikud.
Willekin Maydell oli ametilt lihunik.
Viimasel olid sidemed varaka eestlasega.

Maydellide võrdlemisi suurt maavaldust seletab Johansen sellega, et see soetati tänu abielusidemetele.

Baltisakslane Otto Magnus von Stackelberg nende väidetega ei nõustu ja esitab oma vastuargumendid:
Sõna maidel ei ole eesti, vaid alamsaksa päritolu.
Henneke Maydelli maavaldus oli suurem, kui Johansen väidab.
Ehkki 1404. aastal läänistati Maydellidele Maidla külast üks adramaa, ei välista see võimalust, et suurem osa külast oli juba varem nende valduses. 
Kuna 1378. aastal sõlmitud müügitehingus on sõnaselgelt ostjana mainitud eestlast, siis peab Maydell olema sakslane.
Allvasalli seisus ei viita madalale sotsiaalsele seisundile. Samuti ei olnud Maydellid nii pikka aega allvasallid, nagu Johansen väidab.
Nimi Willekin on väga haruldane ja ilmselt ta Maydellide hulka ei kuulunud.
Saksamaal Lüneburgis on rida suguvõsasid, mille vapil on samuti palgil kujutatud kolme kala.

Aadlitiitlid
1854., 1855. ja 1862. aastal said Maydellid senati ukaasiga parunitiitli.

Maydellid rüütelkonna matriklis
1693. aastal introdutseeriti vabahärra Georg Johan von Maydell (1648 − maeti 1709) Rootsi rüütelkonda; see haru kustus meesliinis 1814. aastal. 1. jaanuaril 1731 introdutseeriti Maidla-Sompa liinist põlvnenud Georg Johann von Maydell (suri 1737), kelle liin kustus tema poja surmaga 1754. aastal. Eestimaal võeti kogu suguvõsa rüütelkonna matriklisse 1746. aastal. 16. juunil 1729 võeti Piltene rüütelkonna matriklisse Johann Diedrich von Maydell (1695−1776). 21. septembril 1827 immatrikuleeriti Kuramaal Johann Ernst von Maydell (1790−1828) ja 1. mail 1845 Georg Gustav Daniel von Maydell (1791–1876). Liivimaal immatrikuleeriti suguvõsa erinevad liinid kokku üheksal korral.

Suguvõsa liikmeid
Henneke Maydell (suri pärast 1388), Saksa Ordu vasall, MaidlaKoidu Uustalu, Mõisate ja mõisnike nimedest lähtunud kohanimesid Lõuna-Eestis, Keel ja Kirjandus. 1968 nr 12, lk 741 ja Kahula küla omanikGenealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland). Bd I Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930, lk 131.
Hinrik (Hinke) Maydell (suri pärast 1404), Vasta mõisnik, Kahula, Maidla ja Pungerja küla omanikAstaf von Transéhe-Roseneck, Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft. 1, 1929, seite 613
Hans Maydell (1450–1514), Tartu piiskopi esindaja ja vasall, Valtu mõisnik,  Pikavere mõisa valdaja
Johann (Hans) Maydell (mainitud allikates aastatel 1493–1534Astaf von Transéhe-Roseneck, Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft. 1, 1929, seite 615, suri pärast 1534), Läänemaa stiftifoogt
Tönnies Maydell (suri enne 1559), Liivi ordumeistri nõunik,  Sutlema ja Maidla mõisnik Stavenhagen, Oskar. Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1939, seite 541 
Johann Maydell (mainitud allikates 1560–1601Transéhe-Roseneck, Astaf von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 1: Livland, Görlitz, 1929, ), Sutlema mõisnik, Eestimaa maanõunik (1586Jakob Koit, DIE MUSTERREGISTER DER ESTLÄNDISCHEN ADELSFAHNE VON 1584 UND 1586, Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis aastaraamat = Annales Societatis Litterarum Estonicae in Svecia, nr. 5, jaanuar 1970, s. 82)
Tönnies Maydell (suri 1600), Rootsi sõjaväelane, Peipsi flotilli admiral, 1. Eestimaa rüütelkonna peamees, Hageri Maidla ja Koluvere linnuselääni Kullamaa Maidla mõisnikpisi|Jürgen von Maydelli (surn. 1637) hauaplaat Kullamaa kirikus
Johann (Hans) Maydell (surnud 1623), Pärnu ja Haapsalu asehaldur Rootsi valitsusajal
GeorgFriherrliga ätten Maydell nr 102 †, www.adelsvapen.com /(Jürgen) Maydell (surn 1637), Kullamaa Maidla ja Hageri Maidla mõisnik, Eestimaa aadlilipkonna ooberst, Koluvere lossi asehaldur (1614), Eestimaa maanõunik (1617)Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, seite 134, Suguvõsa Eesti-, Liivi- ja Kuramaa, Rootsi ja Saksa-Hannoveri liini esiisa.
Otto Ernst von Maydell (1608−1670), Piltene maanõunike kolleegiumi president, mõisaomanik, Piltene staarost
Jürgen Friedrich von Maydell (surn. u 1700), Rootsi sõjaväelane (major), Kuressaare komandant, suguvõsa Kuramaa haru rajajaPerekond Maydell, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.2637 
Vabahärra Georg Johan Maydell (1648 − maeti 1709), Rootsi sõjaväelane (jalaväekindral), mõisaomanik
Dietrich von Maydell (u 1648−1711), kammerhärra, Piltene maanõunik, Piltene staarost, mõisaomanik
Georg Johann von Maydell (1675−1737), Rootsi sõjaväelane (ooberst), naturaliseeritud Rootsi rüütelkonda 1731 ja introdutseeritud Rootsi rüütelkonda nr 1847 allAdliga ätten Maydell nr 1847 †, www.adelsvapen.com 
Otto Wulbrand von Maydell (1680−1747), Hannoveri sõjaväelane (kindralleitnant)
Vabahärra Otto Johann von Maydell (1682−pärast 1736), kindralmajor
Karl August von Maydell (1733−1802), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant)
Ernst Friedrich von Maydell (1767−1843), Eestimaa maanõunik, Putkaste, Sõtküla ja Pühatu mõisa omanikStackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band I, Görlitz, 1931 
Reinhold Gottlieb von Maydell (1771−1846), Eestimaa maanõunik, Eestimaa konsistooriumi presidentStackelberg, Otto Magnus von, Reinhold Gottlieb von Maydell, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften; Teil Estland; 1. 1931, Teenuse mõisnik
Johann Ernst von Maydell (1790−1828), Kuramaa Miitavi ökonoomiadirektor, mõisaomanik, Matulišķi (saksa k. Haus Matulischek) suguvõsaliinStavenhagen, Oskar. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Kurland Band I, Görlitz, 1939 , kanti 1827 Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 279 all
Parun Georg Gustav Daniel von Maydell (1791−1876), tõeline riiginõunik, Miitavi kroonupalati president, Kuramaa viitsekuberner
Friedrich Ludwig von Maydell (1795−1846), maalikunstnik, Teenuse mõisnik
Parun August Woldemar von Maydell (1797−1869), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), mõisaomanik
Parun Karl Dettlof von Maydell (1798−1856), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
Parun Paul Julius von Maydell (1809−1894), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
Parun Jakob Friedrich von Maydell (1810−1893), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
Parun Karl Anton von Maydell (1816−1885), Venemaa (kindralleitnant), Velise mõisaomanik, Maydellide perekonnaajalooDas freiherrliche Geschlecht von Für die Familie zusammengestellt und in Druck gegeben von Garon Karl von Maydell, Kaiserl. ruff. Generalmajor in der Artillerie. , Helsingfors,
Druckerei der finnischen Litteraturgesellschaft. 1868.  autor (1868)
Parun Georg Benedict von Maydell (1817−1881), Venemaa sõjaväelane (jalaväekindral), kindraladjutant, Peeter-Pauli kindluse komandant
Parun Peter Magnus Friedrich von Maydell (1819−1884), salanõunik, arst
Parun Gregor Wilhelm Julius von Maydell (1821−1876), Venemaa keisririigi mereväelane (kontradmiral)
Parun Ernst Michael Georg von Maydell (1826−1873), riiginõunik, Liivimaa kroonupalati direktor
Parun Friedrich Ernst Eduard von Maydell (1830−1899), tõeline riiginõunik, Eestimaa rüütelkonna peamees, Eestimaa maanõunik, Paasvere, Päri ja Jõgisoo mõisnik
Parun Karl Otto Viktor von Maydell (1833−1900), Eestimaa maanõunik, Kuru, Jootme, Räsna, Uudeküla ja Linnamäe mõisnik
pisi|Tallinna linnapea parun Viktor Karl Jakob von Maydell (1838−1898)
Parun Viktor Karl Jakob von Maydell (1838−1898), Tallinna linnapeaTiit Rosenberg, 1877. aasta linnaomavalitsuse reform ja Tallinna baltisaksa linnapead 1878–1918, lk 63–69, Viimsi mõisnik
Parun Christoph von Maydell (1834−?), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
Parun Eduard Nikolai Boleslaw von Maydell (1842−1918), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
Parun Nikolai Julius von Maydell (1854−pärast 1916), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
Parun Woldemar Friedrich Gustav von Maydell (1855−1905), tõeline riiginõunik, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik
Parun Reinhold (Roman) Karl von Maydell (1859−1931), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
Parun Vladimir Nikolajevitš von Maydell (1864−pärast 1930), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
Parun Ernst Alexander von Maydell (1866−1909), Mõdriku ja Aaspere mõisate rentnik, Päri ja Jõgisoo, Kurge või Küti mõisnik, Eestimaa Mõisnikkude Maakrediitseltsi arhivaar.
Parun Moritz Alexander Georg (Axel) von Maydell (1869−1945 Belgern), Karste mõisa valdaja, Malla mõisa rentnik ja Paasvere mõisnik, aurahukohtunik, Virumaa kreisisaadik.
Parun Eduard Wilhelm Otto von Maydell (1871−1943 Poznań), Paasvere mõisnik
Parun Ignati Nikolajevitš von Maydell (1874−1930), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), Ljubljana ülikooli keemiaprofessor
Parun Vladimir Hristoforovitš von Maydell (1875−lasti maha 1918), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), abiellus Boriss Savinkovi õe Nadeždaga (lasti maha 1922)
Parun Karl Siegfried von Maydell (1877−1929), Rigasche Rundschau toimetaja
Parun Kurt Berend Rudolf von Maydell (1902−1987), filosoofiadoktor, saatkonnanõunik
Parun Hans-Jürgen von Maydell (1932−2010), metsandusteadlane

Maydelli suguvõsa vapp
pisi|200px|Maydelli suguvõsa vabahärravapp koos deviisiga
Maydellide vapp on kõnelev vapp. Sellel on kujutatud kolme kalaga äraspalki. On arvatud, et see on Maidla küla läbinud Purtse jõe sümboliks. Selles elanud kalad olid maidlad ehk ründid (Gobio fluvitalis). Vappi on peetud tõendiks suguvõsa eesti päritolu kohta. Vapideviisiks on ladinakeelne Fidem genusque servamus, mis tähendab Me säilitame usu ja (saksa) päritolu.Maydell, Baron Karl von. Das freiherrliche Geschlecht von Maydell. Helsingfors: Druckerei der finnischen Litteraturgeschellschaft, 1868, lk 38 .

Maydelli suguvõsa mõisavaldused
Eestimaa:
Edise (Etz) (1698−1755), Enivere (Sternberg) (1839−? pandi-, ?−1859 pärusvaldus), Haabneeme (Habbinem) (1874−1882), Harmi (Neu-Harm) (1883−1885), Hertu (Hermet) (1871−1882), Huuksi (Hukas) (1789−1800 ja 1816−1824 pandi-, 1824−1826 pärusvaldus), Härgla (Herküll) (1516−u 1626), Illuste (Illust) (1871−1919), Jootme (Jotma) (1880−1919, fideikomiss), Jõgisoo (Jöggis) (1899−1908), Karinõmme (Karrinöm) (1888−1914), Kavastu (Kawast) (1834−1870), Kehra (Kedder) (1820−? pandi-, u 1820−1847 pärusvaldus), Keskküla (Kesküll) (1788−1883), Kirimäe (Kirrimäggi) (1801−1809 pandi-, 1809−1906 pärusvaldus), Kiska (Kiska) (1845−1919), Kodila (Koddil) (kuni 1517), Konvere (Konfer) (1816−1821 pandi-, 1821−1906 pärusvaldus), Kuimetsa (Kuimetz) (1819−1822, rendivaldus), Kunda (Kunda) (oli 1716), Kurevere (Kurrefer) (1881−1919), Kuru (Kurro) (1771−1919, fideikomiss), Kädva (Kedwa) (1900−1919), Lehetu (Lehhet) (1857−1899), Libumäe (Libbomäggi) (1881−1919), Liivi (Alt-Parmel) (1793−1800, pandivaldus), Loobu (Loop) (u 1757−1790), Lubja (Kalkofen) (1874−1882), Maidla (Wredenhagen) (1586−1670), Maidla (Maidel) (1800−1808 pandi-, 1808−1919 pärusvaldus), Maidla (Tockumbeck) (1594−1801), Maidla (Wrangelstein, tollal Maidel) (u 1363−1499), Malla (Malla) (1812 pandi-, 1812−1840 pärusvaldus), Massu (Massau) (1613−enne 1649), Metsiku (Metzikus) (u 1554−u 1589), Mõisamaa (Moisama) (1800−1810 pandi-, 1810−1822 pärusvaldus), Nabala (Nappel) (1892−pärast 1913, rendivaldus), Nehatu (Nehhat) (1871−1919), Norra (Kaltenborn) (1917−1919), Nõmme (Nömme) (1856−1863), Ohekatku (Odenkat) (XVI sajandi algus), Oidrema (Oidenorm) (1888−1914), Paasvere (Pastfer) (1834−1843 pandi-, 1843−1919 pärusvaldus; jäänukmõis a-st 1919), Paatsalu (Patzal) (1871−1919), Parila (Pargel) (1781−1793), Patsu (Patz) (1793−1800, pandivaldus), Paunküla (Paunküll) (oli 1567), Pikavere (Pickafer) (XV sajand−1515), Pudivere (Poidifer) (1842−1855, pandivaldus), Purila (Purgel) (1900−1919), Päri (Kattentack) (1771−1919, fideikomiss a-st 1839), Pärinurme (Pernorm) (XVI sajandil), Putkaste (Putkas) (1768−1816 ja 1842−1919 pärus-, 1840−1842 pandivaldus), Pühajõe (Pühhajöggi) (1848−1853), Pühatu (Pühhat) (1818−1821 pandi-, 1821−1843 pärusvaldus), Rahula (Rahhola) (1783−1846), Rannamõisa (Vogelsang) (1873−1891), Russalu (Russal) (1887−1903), Räsna (Resna) (1880−1919, fideikomiss), Saulepi (Saulep) (1816−1822, rendivaldus), Sompa (Sompäh) (enne 1641−1499), Sutlema (Sutlem) (u 1469−XVII sajandi algus), Suure-Rõude (Groß-Ruhde) (1811−1820, pandivaldus), Sõtke (Sötküll) (1802−1810 pandi-, 1810−1815 pärusvaldus), Tatruse (Tatters) (kuni 1743, 1765−1772 ja 1782−1860), Teenuse (Stenhusen) (1729−1919, fideikomiss; jäänukmõis 1919−1939), Turpla (Turpel) (1771−1919, fideikomiss), Ubasalu (Neu-Parmel) (1793−1800, pandivaldus), Udeva (Uddewa) (1917−1919; jäänukmõis 1919−1939), Uniküla (Unniküll) (1842 pandi-, 1842−1902 pärusvaldus), Uudeküla (Udenküll) (1830−1839 pandi-, 1839−u 1917 pärusvaldus, fideikomiss), Valtu (Waldau, varem Kotz) (1488−1558 ja 1871−1882), Vatla (Wattel) (1845−1919), Velise (Schloẞ Felks) (1869−1919, fideikomiss a-st 1877), Viimsi (Wiems) (1874−1882), Väike-Lähtru (Klein-Lechtigall) (1879−1881), Väike-Rõude (Klein-Ruhde) (1881−1919), Vääna (Fähna) (u 1726−1733)
Ida-Preisimaa:
Doben (XVII sajandil)
Kuramaa:
Biksti (Bixten) (XVII sajandil, pandivaldus), Cīrava (Zierau) (1596−1711), Cirole (Zirohlen) (1845−1856), Dundaga (Dodangen) (XVII sajandi keskpaik−1711), Kalni (Berghof) (XIX sajandil), Kaltiķi (Kalticken) (XIX sajandil), Kalvene (Kalwen) (1875−1881), Matulišķi (Matulischek) (1814−pärast 1827), Pūņas (Puhnjen) (1673−1776 ja 1851−1858), Pundiķi (Pundicken) (alates 1620), Rāva (Rawen-Duppeldorf) (1646−1711)
Liivimaa eesti distrikt:
Kiidjärve (Kiddijerw) (1875−1919), Koonga (Kockenkau) (1859−1866, rendivaldus), Krüüdneri (Krüdenershof) (1840−1919), Leevi (Löwenküll) (1861−1872), Linnamäe (Linnamäggi) (1835−1836 pandi-, 1836−1919 pärusvaldus; jäänukmõis 1919−1939), Pindi (Bentenhof) (1861−1872), Pootsi (Podis) (1856−1858 pandi-, 1858−1919 pärusvaldus; jäänukmõis pärast 1919), Pühajärve (Wollust) (XVI sajandil, pandivaldus), Rääbise (Repshof) (XVII sajandi algul), Saaluse (Salishof) (1840−1843 pandi-, 1843−1919 pärusvaldus), Tõikvere (Toikfer) (1680−1732), Uniküla (Unniküll) (kuni 1468), Vana-Otepää (Schloẞ Odenpäh) (1836−1854, rendivaldus), Vana-Saaluse (Waldhof) (1840−1919), Vastse-Prangli (Neu-Wrangellshof) (1869−1901), Välgita (Welketa) (1822−1834, rendivaldus)
Liivimaa läti distrikt:
Annasi (Ermes-Neuhof) (1821 pandi-, 1821−1827 pärusvaldus), Budenbroka (Schujenpahlen) (1865−1871, pandivaldus), Daibe (Daiben) (1908−1911), Mārciena (Martzen) (1885−1920, fideikomiss a-st 1887), Mazbrenguļi (Klein-Wrangelshof) (1909−?), Paju (Luhde-Groẞhof) (1815−1820 pandi-, 1820−1827 pärusvaldus), Pedele (Peddeln) (1821 pandi-, 1821−1827 pärusvaldus), Stiene (Ulpisch) (1896−1920), Vīganti (Wiegandshof) (1908−1920)
Mecklenburg:
Gottin (1783−1790), Klein-Strömkendorf (1792−1803), Tellow (1783−1790), Vogelsang (1793)
Podoolia kubermang:
Dumanova (1872−?), Karpovzõ (1893−?), Pirogovskoje (1878−?), Vorobjovka (1875−?)
Preisimaa:
Seefeld (1824−1868)
Saaremaa:
Sandla (1706−1723)
Tuula kubermang:
Povõtkino (1850−1893)

Vaata ka
Maidla (Lüganuse)
Maidla mõis (Lüganuse)
Velise mõisa Maydellide kalmistu

Viited

Kirjandus
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd I. Görlitz, 1930. Lk 131–158 , parandused lk 22-23 .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz, 1929. Lk 609–633 .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Kurland. Bd I. Görlitz, 1939. Lk 537–546 .
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd VIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1997. Lk 339-341.
Genealogisches Handbuch des Adels. Freiherrliche Häuser A. Band V. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1963. Lk 223−287.
Genealogisches Handbuch des Adels. Freiherrliche Häuser A. Band X. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1977. Lk 207−248.
Genealogisches Handbuch des Adels. Freiherrliche Häuser. Band XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1992. Lk 183−230.
Genealogisches Handbuch des Adels. Freiherrliche Häuser. Band XXII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2002. Lk 304−356.
Gløersen, A. T. Slægten Meidell i Norge og Danmark med talrige nærstaaende familier. I kommission hos Grossererne Holm & Mejdell, 1903.
Maydell, Baron Karl von. Das freiherrliche Geschlecht von Maydell. Helsingfors: Druckerei der finnischen Litteraturgeschellschaft, 1868 .
Maydell, Bogdan Baron. Das freiherrliche Geschlecht von Maydell. 1. Fortsetzung 1868−1894. Reval: Druck von J. H. Gressel, 1895 .
Maydell, Eduard ja Kurt von. Das freiherrliche Geschlecht von Maydell. 2. Fortsetzung 1895–1978. Tostedt und Bonn: 1979.

Välislingid

Maidla mõis ja Maydellid Ajalooarhiivi Mõisakoolide näituse stendil
Meidelli suguvõsa genealoogia

Kategooria:Eestimaa aadlisuguvõsad
Kategooria:Eestimaa matrikliaadel
Kategooria:Kuramaa matrikliaadel
Kategooria:Liivimaa aadlisuguvõsad

Kategooria:Piltene aadlisuguvõsad
Kategooria:Piltene matrikliaadel
Kategooria:Rootsi aadlisuguvõsad
Kategooria:Tartu piiskopkonna vasallisuguvõsad