Juku (arvuti)

Juku on Eestis 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul toodetud personaalarvuti, mis loodi kasutamiseks hariduses.


Koolide tarbeks toodetud Jukude standardkonfiguratsiooni kuulus 5,25-tolline flopiseade, välismäluna plaaniti algselt kasutada kassettmagnetofone. Jukud sai võrguliidese kaudu ühendada kohtvõrku ning kasutada võrgu kaudu salvestusseadmeid ja printereid. Nõukogude Liidus projekteeritud arvutitest oli Jukul esimesena kasutusel arvutihiir.

Jukudes kasutati Nõukogude Liidus toodetud 8-bitist mikroprotsessorit KR580VM80A, mis on mikroprotsessori Intel i8080A kloon.

Jukust valmis aja jooksul neli mudelit, E5101 kuni E5104, mis erinesid peamiselt lisaseadmete poolest, tootmisse läks lõpuks E5104, kuigi kiri masinal ütles endiselt E5101. Juku järeltulijaks oli plaanitud täiendatud mudel Juss, mis pidi sisaldama ka tehisintellekti võimalusi.

Kuigi kooliarvuti Juku oli tootmisse minemise ajaks moraalselt vananenud, olid 1992. aastal 75 protsenti Eesti koolides kättesaadavatest arvutitest Jukud ning kümned tuhanded õpilased said nende abil oma esimese arvutikogemuse standardiseeritud õppeprogrammi raames. Sellega panid Jukud juba Nõukogude Liidu ametliku informaatikaõppe programmi raames 1985. aastal algatatud kooliarvuti pilootprojektiga aluse hilisemale Tiigrihüppe programmile.

Juku eelkäijateks võib pidada Entelit ja Tartut, mis konkureerisid Jukuga universaalse kooliarvuti positsioonile, Nõukogude Liidus olid Juku konkurentideks Agat ja spetsiaalselt kooliarvutiks loodud Korvet.

Tarkvara

Juku operatsioonisüsteemiks oli CP/M-i kohandatud versioon EKDOS, mis oli ümbrikketaste käitamiseks, piiratum versioon lindiopsüsteem (LOS) ja võrguside modifikatsioonidega terminalisüsteem (VLOS või NETOS).

Jukuga tuli kaasa süsteemitarkvara kolmel flopikettal, 1989. aasta detsembris andis EKTA välja täiendava neljanda ketta, mille utiliitidega võimaldati täiendavalt 80x25 tekstirežiimi.

pisi|paremal|Graafika- ja tekstiredaktori Turbo GTR peamenüü

Programmidest olid Jukule kohandatud CP/M-i tarkvarast DBase II, MultiPlan ja WordStar, kuid EKTA koostas ka ise tarkvara, näiteks andmetöötluspakett STAT-Ju/ЮТС, tekstiredaktorid SED ja MIC, graafika- ja tekstiredaktor Turbo GTR, heliredaktor ME, failihaldur JCM jpm.

Programmeerimiskeeltest olid Juku jaoks kohandatud BASIC, Pascal, Fortran, Assembler (ja mini-Asssembler), masinorienteeritud kõrgkeel PL/M ning masinkoodi silur SID. Kõrgkeelena soositi Pascalit, mille jaoks levitati lisateekide paketti, selles keeles on ka enamik õpilaste kirjutatud tarkvara.

Standardkomplekti kuulus ka arvutimäng "Ussike", EKTA arendatud mängudest veel "Xonix", "Bugaboo" ja male. Hulk mänge nagu Catchum ja Ladder porditi eri CP/Mi süsteemidest, kuid palju mänge kirjutati ka kooliõpetajate ja õpilaste poolt. Juku tuntuimaks mänguks on peetud Ilmar Kääri ja Rauno Mägi poolt 1991. aastal loodud labürindimängu "Indy looking for Jewels", laialt oli levinud ka Vahur Sinijärve ja Kalle Tominga poolt porditud "Zoo".

Jukule kirjutati ka viirusi.

Kuna Jukul oli erinevalt teistest omaaegsetest Nõukogude Liidu arvutitest kaks flopidraivi, siis aitas see kaasa tarkvara kopeerimisele ja levikule ning "tarkvarapiraatide põlvkonna kasvatamisele".

Ajalugu

Juku väljatöötamise ajendiks sai NLKP Keskkomitee ja NSV Liidu Ministrite Nõukogu 1985. aasta 28. märtsi ühismäärus nr 271, millega seati eesmärgiks arvutikirjaoskuse arendamine, nähti ette informaatika ja arvutiõpetuse sisseviimine õppekavadesse ja keskharidust pakkuvate asutuste laialdane varustamine arvutustehnikaga. Kartuses, et määruses ettenähtud tehnika Eesti koolidesse ei jõua, otsustati Boris Tamme initsiatiivil mais 1985 kokku kutsutud koosolekul sellega seoses kohapeal midagi ette võtta.

Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo (EKTA) lubas panna kooliarvuti näidismudeli kokku novembriks 1985 ja esimesed kaks prototüüpi valmisidki novembri keskpaigaks, tootmiseks oldi valmis 1986. aasta kevadel. Algselt pidid Jukusid tootma hakkama RET ja Estron, 1987. aastal loodeti toota juba tuhat eksemplari, kuid masstootmine läks käima 1989. aastal Narva tehases Baltijets (esimesed 40 komplekti detsembris 1988).

Juku valmistati EKTAs koostatud jooniste järgi ja kooliarvuti komplekteerimiseks kasutati Bulgaaria, India ning Ukraina Lvivi tehase päritolu komponente. Masstootmine algas kolm aastat pärast prototüübi valmimist, komplekt oli selleks ajaks juba tehniliselt vananenud. Koolide jaoks toodeti aastatel 1989–1991 kokku 2500 Jukut, neist 300 lakkasid töötamast esimese aasta jooksul, pooled vajasid aasta jooksul remonti.

Juku järeltulijaks plaanitud Juss ei läinud sellisena seeriatootmisse, vaid seda kohandati kasutamiseks tööstuses. EKTA prototüüpis 1990. aastal tütarettevõttega EKTACO Juku baasil ka 80286-protsessoriga kooliarvuti, lootes seda eksportida Soome, kuid selle tootmine osutus muutunud oludes võimatuks.

Kasutus koolides
Koolidesse jõudsid Jukud 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul:
 Nõo Reaalgümnaasiumis sai klassitäie Jukusid 1988. aastal, Juku-klassi kasutati veel 1997. aastal.
 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelisse Võru 1. Keskkooli toodi kümme Jukut 1989. aastal, 1991. aastal lisandus veel kuus. Kasutusel olid need 1994.-1995. aastani. 
 Türi Gümnaasiumis tarvitati Jukusid samuti alates 1988/1989. õppeaastast, uuemad arvutid jõudsid kooli 1993/1994. õppeaastal.
 Elva 2. Keskkoolis oli 1980. aastate lõpus Jukudega varustatud arvutiklass.
 Värska Keskkoolis oli alates 1990. aastast kaheksa Jukuga sisustatud arvutiklass.
 Mikitamäe Põhikoolis oli kuni 1998. aastani Juku arvuti. 
 Puhja Koolis oli umbes aastatel 1990–1995 Jukudega sisustatud arvutiklass.
 Loo Keskkoolis oli alates 1989. aastast kasutusel neli Juku arvutit.
 Tallinna 46. Keskkoolis oli 1990. aastate alguses Jukudega varustatud arvutiklass
 Tallinna 21. Koolist leiti direktor Arvo Tamsari surma järel 1997. aastal direktori kabineti kõrval asuvast ruumist terve klassikomplekti jagu uusi pakendis Juku arvuteid. Selles koolis puudus arvutiklass ning tõenäoliselt olid need kunagi eraldatud selle loomiseks ja sisustamiseks.

Pildid

 Vaata ka 
Tiigrihüpe
Tartu (arvuti)
Entel (arvuti)
BBC Micro

 Viited 

Kirjandus
 "Informaatika täiendav programm arvutile "Juku"" / Eesti Õppekirjanduse Keskus; koostanud Tiina Jürisson. Tallinn: Eesti Õppekirjanduse Keskus, 1992 (14 lk)
 "Mikroarvuti "Juku" kasutamisjuhend". Koostanud K. Märtin, kaanekujundus Heiki Puzanov. Tallinn: Valgus, 1988 (168 lk)
 Leo Võhandu jt "Interaktiivse andmeanalüüsi paketi STAT-Ju loomine mikroarvutile "Juku"" (aruanne; töö šiffer 6022/2; osavõtjad: Jaak Henno, Rein Kuusik ... jt). Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 1989
 "Mikroarvuti E5104 "Juku" tarkvara: graafika- ja tekstiredaktor GTR: kasutaja juhend". Tallinn, 1989
 "Mikroarvuti "Juku" E5104 kasutamisjuhend" S.l.: s.n., 1990
 Leo Võhandu jt. "Техническое задание на разработку пакета программ для интерактивного анализа данных (ЮТС) : отчет : шифр работы ОХ-6022/1" Таллинн: [Таллиннский политехнический институт], 1987

 Välislingid 

 Juku E5104 emulaator veebis
 Juku arvuti lugu Elektroonikamuuseumi saidil
 Kooliarvuti JUKU igavene digitaalne elu Juku 3000 infosaidil
 Jukudest HARNO hariduse tehnoloogiakompassis
 Juku E5104 eksponaat Tallinna arvutimuuseumi kodulehel
 Juku Tartu Ülikooli arvutimuuseumi kodulehel

Kategooria:Eesti infotehnoloogia
Kategooria:Eesti elektroonika
Kategooria:Personaalarvutid