Saaremaa praostkond

Kalle Kesküla, Rootsi aja algus Saaremaal oli paljutõotav, Saarte Hääl, 12. oktoober 2009Saaremaa praostkond oli luteri kiriku praostkond Eestis Kuressaare kreisis ja Saare maakonnas. 

Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku (E.E.L.K.) Saaremaa praostkond eksisteeris kuni 1. jaanuarini 1950. Saaremaa praostkonna ja Saarte-Lääne praostkonna Hiiumaa koguduste ühinemisel moodustus Saarte praostkond.
 Ajalugu 
1559. aastal omandas Taani kuningas Frederik II Saare-Lääne piiskopilt piiskopkonna, piiskop Johann V von Münchhausenilt oma vennale Holsteini hertsog Magnusele, tingimusel, et viimane loobub oma pärandiosast Schleswigis ja Holsteinis. Piiskop Johann loobus Magnuse kasuks ka oma Kuramaa piiskopkonnast. Liivimaa ordu Maasilinna foogtkonna, andis viimane foogt Heinrich Lüdinghausen-Wulf juurdekuuluvate maadega Taanile üle 1564. aastal. Saaremaal pandi 1562. aastal kehtima Taani kirikuseadlus, mille kohaselt ei olnud kirikuorganisatsioonis konsistooriumi. Superintendendid kandsid Taanis piiskopi nime ja nad on kuninglikud ametnikud kiriku valitsemiseks. Vaimulikud ühes superintendendiga valisid eneste hulgast Saaremaa praostkonna praostiOlaf Sild. Kirikuvisitatsioonid eestlaste maal vanemast ajast kuni olevikuni. Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetised B, Humaniora XL. Tartu, 1937, lk 62. Saaremaa jaotati kiriklikult kahte ringkonda: Kuressaare ringkond ja Maasilinna ringkond, kumbki esialgu 6 kihelkonda.
pisi|püsti|Kuressaare Laurentiuse kirik
Saaremaa liidendati Rootsiga pärast Brömsebro rahu 1645. aastal. Saaremaa allutati kiriklikult, Rootsi kuningriigi luteriusu riigikiriku Eestimaa piiskopile 1646. aastal ning 1647. aastal moodustati Saaremaa praostkond. 1650. aastal loodi Saaremaa rüütelkonna ning Kuressaare krahvi Magnus Gabriel De la Gardie palvel Saaremaal uuesti iseseisev superintendentkond ja kuninganna Kristiina poolt nimetati ametisse Saaremaa superintendent, kes pidi ühtlasi olema Kuressaare ülemõpetaja. 1652. aastalSaaremaa konsistoorium, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1192 alustas tööd Saaremaa konsistoorium. Eraldi Kuressaare konsistooriumit ei eksisteerinud, Kuresaare linnakogudused olid Saaremaa konsistooriumi järelevalve all. Anseküla, Jaani ja Mustjala abikogudused muudeti iseseisvaks, kirikukihelkondade arv tõusis 12-ni.
pisi|Saaremaa ja Kuressaare kreis 1795. aasta kaardil
1686. aastal vastu võetud Rootsi kirikuseaduse kehtestamisega moodustati lisaks neli uut superintendentkonda: Liivimaa, Riia, Saaremaa ja Ingerimaa superintendentkond; seadus jõustus Eesti-, Liivi- ja Saaremaal koos kohalike muudatustega lõplikult 1690. aastate algupoolel.

1712. aastal määrati ametisse Saaremaal praost, kes täitis kirikujuhi kohuseid. 1731. a pandi Saaremaal ametisse Saaremaa superintendent, kes allus praosti õigustes Eestimaa piiskopile8.2.3. Praostkonnad, Eesti Ajalooarhiiv

1832. aasta uue evangeelse luteri kiriku seadusega moodustati Venemaa keisririigis konsistooriumiringkonnad, VELK Saaremaa konsistooriumiringkonna Saaremaa praostkonna kirikukihelkonnad Kuressaare kreisis Saaremaal olid: Karja kihelkond, Kuressaare linna khk, Püha kihelkond, Valjala kihelkond, Pöide kihelkond, Jaani kihelkond, Mustjala kihelkond, Kärla kihelkond, Kihelkonna kihelkond, Anseküla kihelkond, Jamma kihelkond, Kaarma kihelkond, Muhu kihelkond, Ruhnu kihelkondLindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale, 1910, lk 78-79.

EELK Saaremaa praostkonnas oli 1939. aastal 13 kogudust:
Anseküla Maarja kogudus
Jämaja Kolmainu kogudus
Kaarma Peeter-Pauli kogudus
Karja Katariina kogudus
Kihelkonna Mihkli kogudus
Kuressaare Laurentiuse kogudus
Kärla Maarja-Magdaleena kogudus
Muhu Katariina kogudus
Mustjala Anna kogudus
Pöide Maarja kogudus
Püha Jakobi kogudus
Saaremaa Jaani kogudus
Valjala Martini kogudus

 Saaremaa praostkonna praostid 
1726–1731, Johann Quirinius Metzhold
1890–1895, Reinhold Winkler
1897–1915, August Reinhold Johannes Walter
1915–1919, Friedrich Adolf Greinert
1920–1925, Karl Wöhrmann
1926–1941Piiskop tagandas „mässulised praostid", Rahvaleht (1923-1940), 13 september 1939, Hermann Theodor Mähle
1939, praosti k.t. Mustjala õpetaja Aksel KriisaMuudatused praostkondade juhtimises., Eesti Kirik (1923-1940), nr. 37, 14 september 1939
1940, Arnold Janno

 Viited 

Kategooria:Praostkonnad
Kategooria:Saaremaa ajalugu
Kategooria:Liivimaa konsistoriaalringkond