Rinnapiim

Rinnapiima ehk emapiima ehk naisepiima
 all peetakse silmas piima, mida eritavad naise piimanäärmed. Rinnapiim on looduslik toitaine, mis on vajalik imiku(te) toitmisel ning kaitsel imetamisperioodil, kui imik(ud) ise ei ole veel võimeline teisi toite sööma või omastama. Vähesel määral eritavad piimanäärmed ternespiima (rinnapiima) juba enne sünnitust.

Rinnapiima bioloogilised ja immunoloogilised funktsioonid ning emotsionaalsed tegurid on seni lõpuni uurimata.

Naiste piimanäärmete piim sarnaneb teiste imetajate imetite piimaga.

Rinnapiima biokeemiline koostis võib indiviiditi erineda, kuid on mõlemas rinnas suhteliselt sama (v.a ühe rinna haigestumise korral).

Rinnapiima energiasisaldus on 60–75 kcal / 100 ml kohta.

Rinnapiima pH on piirides 7,0–7,1.

Keemiline koostis

Naise rinnapiim sisaldab 3–5% lipiide (sh kolesterooli), 0,8–0,9% valke, 6,9–7,2% sahhariide ja 0,2% mineraalaineid.

Naiste rinnapiimast on avastatud ka bifidus-faktor.

Rinnapiima väljalüpsmise, külmutamise ja pastöörimise käigus muutub ka selle biokeemiline koostis.

Aminohapped

Rinnapiimas on tuvastatud järgmiste aminohapete olemasolu: arginiin, histidiin, isoleutsiin, leutsiin, lüsiin, metioniin, tsüsteiin, fenüülalaniin, türosiin, treoniin, trüptofaan, valiin.

Mineraalained

Rinnapiim sisaldab naatriumi, kaaliumi, kaltsiumi, magneesiumi, fosforit, väävlit ja kloori.

Valgud

Rinnapiimas on peamiselt kolme tüüpi valke: kaseiin, α-laktalbumiin ja β- laktoglobuliin. Lisaks on rinnapiimas rohkelt ensüüme.

Tsütokiinid
Rinnapiimas leidub imetamisperioodil mitmeid tsütokiine: interleukiinid 1β, IL-6, IL-8, IL-10 ja tuumornekroosifaktor alfa (TNFα).

Antikehad

Antikehadena toimivad valgud rinnapiimas on immunoglobuliinid A, M ja G. Lisaks leidub rinnapiimas lüsosüümi, laktoferriini jms.

Vitamiinid

Rinnapiimas on märkimisväärsetes kogustes mitmeid vitamiine: A-, D-, E-, K- ja C-vitamiini, tiamiini, riboflaviini, B6-vitamiini, niatsiini, biotiini, pantoteenhapet, foolhapet ja B12-vitamiini.

1979. aastal ei tuvastatud rinnapiimas K-vitamiini.

 Probiootikumid ehk mikroorganismid 

 Prebiootikumid ehk suhkrud 
Suhkrud on imiku kõhubakterite toit. Rinnapiimas leidub üle paarisaja suhkru.

Rakutüübid

Rinnapiim sisaldab rohkelt rakke: 2000–4000 rakku/mm3. Levinumad rakutüübid on lümfotsüüdid (peamiselt T-lümfotsüüdid), makrofaagid, granulotsüüdid, neutrofiilid .

Uuemad uuringud

Uuemad uuringud on tuvastanud rinnapiimas mitmeid aineid, mille otstarvet ei ole suudetud seni veel täpselt kindlaks teha. Rinnapiimas leidub mitmeid hormoone: kortikosteroide, prolaktiini, thyrotrophin, türoksiini ja koletsüstoiniini, leptiini, oksütotsiini ja insuliini. Mitmeid prostaglandiine.

Kasvufaktorid

Kasvutegurid : epidermaalne kasvutegur, insuliinisarnane kasvutegur I ja II jt.

Viiruste ülekanne
HI-viirusega nakatamine

HI-viirusega nakatunud emad võivad tõenäoliselt viiruse üle kanda veel sündimata lapsele ka platsenta või rinnapiima kaudu.

HTLV-1

Inimese T-lümfotsüüdi (retro)viirus, mis põhjustab täiskasvanutel ägedat leukeemiat, võib üle kanduda lapsele.

Tsütomegaloviirus

Tsütomegaloviirus on DNA-viirus, mille kandjad on peaaegu kõik täiskasvanud, võib üle kanduda ka rinnapiima kaudu.

Bakterid, mida üle ei kanta (osaline)

Seni puuduvad kindlad tõendid selle kohta, et leepra mükobakter kanduks lapse toitmisel rinnaga edasi rinnapiima kaudu.

Ravimite ülekanne laktatsiooniperioodil

Ravimite tarvitamisel soovitatakse olla ettevaatlik, kuna paljude ravimite kohta puuduvad andmed, kuid paljud ravimid esinevad ka rinnapiimas ja avaldavad imikule soovimatut toimet. Näiteid laiemalt tuntud ravimite kohta: 
 amitriptüliin – toime imikule ebaselge; 
 aspiriin – võib põhjustada imikul Reye sündroomi ja trombotsüütide funktsiooni häiret;
 fibraadid (besafibraat, fenofibraat, tsiprofibraat, gemfibrosiil) – lootetoksilised ja erituvad rinnapiima;
 kodeiin – suured annused võivad põhjustada sedatsiooni ja hingamise depressiooni:
 paratsetamool – kombinatsioonis metioniiniga on imetamisperioodil vastunäidustatud;
 propranolool – võib tekitada imikul hüpoglükeemiat ja bradükardiat;
 mitmed immunosupressandid erituvad rinnapiima (läbivad ka platsenta). Kuna praegu ei saa välistada nende kahjulikku toimet vastsündinule, siis ei ole nimetatud ravimite tarvitamise ajal imetamine lubatud.

Antikonvulsantide eritumine rinnapiimaga

Epilepsia korral kasutatakse ka rinnaga toitvate emade raviks antikonvulsante, mille toime vastsündinule sõltub rinnapiimaga erituva ravimi kontsentratsioonist. Selleks määratakse enne, kui rinnaga toitmisest võõrutada, ravimi kontsentratsioon ka lapsel ja vajaduse korral katkestatakse rinnaga toitmine.

Rinnapiima saastatus

Teadlased on tuvastanud mitmel pool maailmas rinnapiimas ka pestitsiide (näiteks DDT-d), dioksiine, polüklooritud bifenüüle ning muid toksilisi ja kantserogeenseid kemikaale, mükotoksiine ja raskmetalle (plii, elavhõbe, arseen, kaadmium jm).

Rinnapiima eritumine meestel

Harvadel juhtudel on täheldatud rinnapiima eritumist poisslastel ja meestel. Seda võivad põhjustada hormoonitaseme muutused, nälgimisest taastumine, hormoonravimid. Spontaanset, lapse sünniga mitteseotud piimaeritust nimetatakse galaktorreaks.

Vaata ka
emapiimaasendaja
rinnapiimapank
laktatsioon

 Viited 

 Välislingid 

Eliot F. Beach, Samuel S. Bernstein, Olive D. Hoffman, D. Maxwell Teague ja Icie G., DISTRIBUTION OF NITROGEN AND PROTEIN AMINO ACIDS IN HUMAN AND IN COW'S MILK, J. Biol. Chem. 1941, 139:57–63, veebiversioon (vaadatud 04.06.2014) (inglise keeles)
Tama's Decsi, Iris Thiel, Berthold Koletzko, Essential fatty acids in full term infants fed breast milk or formula,, Archives of Disease in Childhood, 1995; 72: F23-F28 F23, veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles) 
Bo Lönnerdal, Nutritional and physiologic significance of human milk proteins, Am J Clin Nutr, Juuni 2003, 77. köide, nr 6, 1537S-1543S, veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles)
Christopher Duggan, John B. Watkins, W. Allan Walker, Nutrition in Pediatrics: Basic Science, Clinical Applications, 2008, Anne Donnet-Hughes, Eduardo J. Schiffrin, W. Allan Walker, 31, lk 355–363, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles)
Francesco Savino, Stefania A Liguori, Maria F Fissore ja Roberto Oggero, Breast Milk Hormones and Their Protective Effect on Obesity, International Journal of Pediatric Endocrinology 2009, 2009:327505, doi:10.1155/2009/327505, veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles)
Zhiying Zhang, Alicia S. Adelman, Deshanie Rai, Julia Boettcher, ja Bo Lőnnerdal, Amino Acid Profiles in Term and Preterm Human Milk through Lactation: A Systematic Review, Nutrients, detsember 2013; 5(12): 4800–4821., 26. november 2013, doi: 10.3390/nu5124800, PMCID: PMC3875913, veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles)
Sherma Zibadi, Ronald Ross Watson, Victor R. Preedy, Handbook of Dietary and Nutritional Aspects of Human Breast Milk, 2013, Wageningen Academic Publishers, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 4.06.2013) (inglise keeles)

Kategooria:Kehavedelikud
Kategooria:Toiduained
Kategooria:Imikuiga