Jaak Lipso

Jaak Lipso (18. aprillil 1940 Tallinn – 3. märts 2023"Suri korvpallilegend Jaak Lipso" Delfi Sport, 3. märts 2023.) oli eesti korvpallur ja treener. 

 Elulugu 
Ta lõpetas 1959. aastal Tartu 1. Keskkooli, õppis 1959–1960 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ning 1964–1975 (vaheaegadega) kaugõppes Moskvas Kehakultuuri Keskinstituudis ja Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonnas.

Koolipõlves võitis Jaak Lipso Eesti noortevõistlustel auhinnakohti nii kergejõustikus, tennises, ujumises kui ka ratsutamises. 
Korvpalli hakkas mängima 1956. aastal Viktor Laatsi treeningurühmas. Ta tuli 1957. aastal Nõukogude Liidu noortemeistriks ning võitis 1957. ja 1958. aasta Nõukogude Liidu koolinoorte spartakiaadil pronksmedali. Eestis juhendasid ja suunasid teda treenerid Selma Multer, Atko Viru, Edgar Naarits, Ernst Ehaveer, Heino Krevald, Joann Lõssov, Ilmar Kullam ja August Sokk. 

Aastatel 1957–1960 ja 1969–1975 kuulus Jaak Lipso Eesti korvpallikoondisse ja Kalevi esindusmeeskonda.

Aastatel 1961–1970 kuulus ta NSV Liidu korvpallikoondisse.

Ta võitis NSV Liidu koondises hõbemedali 1964. aasta Tōkyō olümpiamängudel ja pronksmedali 1968. aasta México olümpiamängudel.

Maailmameistrivõistlustelt sai ta 1967. aastal kuldmedali ja 1970. aastal pronksmedali. Aastatel 1963, 1965 ja 1967 tuli ta Euroopa meistriks.

Aastatel 1963 ja 1968 võitis ta Nõukogude Liidu Moskva AKSK meeskonnas Euroopa klubide karika.

Ta oli ka kuuekordne NSV Liidu meister (1962–1966 ja 1969) ja viiekordne Eesti NSV meister (1958, 1959, 1971, 1974 ja 1979).

Jaak Lipso mängis üht peaosa (kriminaaljälituse ülemat) 1971. aasta Gruusia filmis "Mina, uurija".

Aastatel 1989–1994 oli ta Kalevi Spordihalli direktor. Hiljem töötas ta taksojuhina ning Tallinna Ehitaja (1978–1980), Kalevi esindusmeeskonna (1980–1982), Nybiti (1996) ja Jüri Basketi meeste korvpallitreenerina.Valeri Maksimov, Aldo Maksimov. Jaaks Lipso: pikem juubelijutt suure mehega Basket.ee, aprill 2015.

Elu viimased aastad elas ta koos abikaasa Mallega Tabasalu kandis Tilgu sadama lähistel. Ta on maetud Rannamõisa kalmistule. 

Saavutused
Rahvusmeeskond
 Olümpiamängud: Pilt:Med 2.png 1964, Pilt:Med 3.png 1968
 Maailmameistrivõistlused : Pilt:Med 1.png 1967, Pilt:Med 3.png 1970
 Euroopa meistrivõistlused : Pilt:Med 1.png 1963, Pilt:Med 1.png 1965, Pilt:Med 1.png 1967

Klubi
 Euroliiga meistrivõistlused: 1963, 1969
 Nõukogude Liidu liiga meistrivõistlused: 1962, 1963, 1964, 1965, 1966, 1969
 Eesti NSV meistrivõistlused: 1958, 1959, 1971, 1974, 1979

Tunnustus
 2001 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
 2007 Eesti Vabariigi spordipreemia (elutööauhind – silmapaistvate saavutuste eest tippsportlasena korvpallis)
 2009 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

Surm
Jaak Lipso suri 82-aastaselt 3. märtsil 2023.Karl Mihkkel Eller. Suri Eesti korvpallilegend Jaak Lipso Postimees, 3. märts 2023. Tema ärasaatmine toimus 11. märtsil Kalevi spordihallis.Jaak Lipso saadeti viimsele teele ERR Sport, 11. märts 2023.

Viited

Kirjandus
 Tiit Lääne. "Jaak Lipso". Eesti Olümpiakomitee 2010. ISBN 9789949905102

Välislingid


Tutvustus Basketpedya lehel (inglise keeles)
Ilmus raamat korvpallur Jaak Lipsost neljas.ee, 20. aprill 2010
Valeri Maksimov, Aldo Maksimov. Jaaks Lipso: pikem juubelijutt suure mehega Basket.ee, aprill 2015
Kalle Voolaid. Jaak Lipso – Tartu oma poiss, kes võitnud ainukese eestlasena korvpallis kaks olümpiamedalit ja Euroliiga Postimees.ee, 3. märts 2023

Kategooria:Eesti korvpallurid
Kategooria:Nõukogude Liidu korvpallurid
Kategooria:Eesti korvpallitreenerid
Kategooria:Eestlased Venemaal
Kategooria:Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Rannamõisa kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1940
Kategooria:Surnud 2023