Väike-käosulane

Väike-käosulane (Iduna caligata, ka Hippolais caligata) on roolindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

 Levila 
Väike-käosulane on Kesk-Aasia päritoluga liik. Tema levila on laienenud Euroopa idaossa. Ta on rändlind, talvitab peamiselt Indias.

Eestis
Väike-käosulase pesitsemine tõestati esmakordselt juunis 2002, mil soome linnuhuvilised leidsid Setumaal Obinitsa lähedal Veretinäs laulva väike-käosulase. Sama aasta juuli lõpuks leiti kaks poegi toitvat paari. Väike-käosulase esimesed isendid saabuvad Eestisse mai lõpul-juuni algul.Paal, U. Väike-käosulane, uustulnuk Eesti linnustikus. Eesti Loodus 12/2003, lk 614
Väike-käosulane on haruldase haudelinnuna levinud peaaegu vaid maa kaguosas, arvukust on hinnatud 5–20 paarile.

 Välimus 
Üldpikkus 11,5 cm. Väike-käosulane sarnaneb aed-roolinnuga. Sulestik on keha ülapoolel kollakasruuge või kahkjaspruun, alapoolel kreemjasvalge. Kehaküljed on pruunikama varjundiga.

Väike-käosulase iseloomulikud tunnused on 1) lühike hele kulmutriip, mida toob esile tumedam joon selle ülaservas; 2) äärmiste tüürsulgede kitsas valkjas välisserv; 3) pruunikasroosad, natuke tumedamate varvastega jalad (nende järgi on liik saanud ingliskeelse nime); 4) häälitsused ja laul. Kutsehüüd tžk on lühike ja järsk, meenutab kahe kivi kokkulöömist.

Väike-käosulase hoiatushüüd on trek-k. Ärevushüüd on vaikne tärin tserrrr. Laul on kiire ja sarnaneb pruunselg-põõsalinnu ja aed-põõsalinnu lauluga.Jonsson, L. Euroopa linnud. Eesti entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2000 Liiki ongi lihtsaim tuvastada laulu järgi.

 Elupaik 
Väike-käosulane asustab mitmesuguseid võsastikke ja sööte, millele on kasvanud paari meetri kõrgune tiheda alustaimestikuga hõre lehtvõsa.

 Pesitsemine 
pisi|Väike-käosulase munad
Väike-käosulane rajab pesa maapinnale või maast mõnekümne sentimeetri kõrgusele taimevarte vahele. Kurnas on tavaliselt neli kuni kuus muna.Svensson, L. et al. Bird Guide. Collins, London 1999

 Viited 

 Välislingid 


Kategooria:Eesti värvulised
Kategooria:Roolindlased