Kopli kalmistu

Kopli kalmistu (saksa keeles Friedhof Ziegelskoppel) oli kalmistu Tallinnas Kopli poolsaarel tänapäeva Kopli asumis.

 Ajalugu 
pisi|Pargi üks sissepääsudest
pisi|Kopli kalmistu
pisi|Vaade Kopli kalmistusle (1925)
pisi|Loodearmee mälestusmärk

Kopli kalmistu rajati 1774. aastal pärast seda, kui Venemaa keisririigis keelati kirikutesse ja elamute lähedusse matmine. Kalmistule maeti saksakeelsete Niguliste ja Oleviste koguduste liikmeid: kalmistu idapoolne osa kuulus Oleviste ja läänepoolne osa Niguliste kogudusele. Esimene kalmistule maetu oli Taani päritolu maalikunstnik Hildebrand Hildebrandsen.

1833. aastal laiendati kalmistut veelgi ida- ja läänesuunas ning oma lõpliku suuruse, umbes 10 hektarit, sai kalmistu aastatel 1868–1869.

Kopli kalmistust sai omaaegne Eesti kõige suurema kabelite arvuga nekropol. Kopli kalmistule maeti hulk baltisaksa kultuuritegelasi.

28. mail 1933 maeti kalmistule enesetapu sooritanud kommunist Martin Vaarmann. See oli esimene ilmalik matus Kopli kalmistul.Punased matused Tallinnas. Vaba Maa, 30. mai 1933, nr. 125, lk. 7.

1951. aastal kalmistu likvideeriti Nõukogude okupatsioonivõimude käsul ja kõik hauad tehti maatasa. Ümber maeti vaid üksikud nagu Eduard Bornhöhe, Netty Pinna, Erika Tetzky ja Konstantin Türnpu.

1993. aastal võeti endine Kopli kalmistu looduskaitse alla. Aastail 2002–2006 rekonstrueeriti kalmistu ala arhitekt K. Lootuse projekti järgi Kopli kalmistupargiks.

2006. aastal lõpetati Kopli kalmistupargis ulatuslikud korrastustööd.Mari Kodres: Kopli kalmistupargi argipäeva häirivad alkohoolikud ja vandaalid, Eesti Päevaleht 11. august 2009

 Kopli kalmistule maetuid 
 Eduard Bornhöhe (1862–1923), eesti kirjanik; ümber maetud Metsakalmistule
 Johannes Burchart VII (1748–1809), baltisaksa arst ja apteeker
 Johannes Burchart VIII (1776–1838), baltisaksa arst ja apteeker
 Johannes Hau (1771–1838), baltisaksa maalikunstnik
 Lodewijk van Heyden (1773–1850), hollandi päritolu Venemaa mereväelane (admiral)
 Gustav Adolf Hippius (1792–1856), baltisaksa maalikunstnik ja litograaf
 Franz Ferdinand Kluge (1809–1882), baltisaksa raamatukaupmees ja kirjastaja
 Artur Korjus (1870–1936), Eesti sõjaväelane (kolonel), lauljatar Miliza Korjuse isa
 Gustav Kunnos (1878–1926), Venemaa ja Eesti sõjaväelane (kindralmajor)
 Karl von Kügelgen (1772–1832), baltisaksa kunstnik
 Carl Rudolf Lehbert (1858–1928), baltisaksa apteeker ja bioloog
 Charles Leroux (1856–1889), ameerika aeronaut, langevarjur ja langevarjukonstruktor, hukkus 1889. aastal langevarjuhüppel Tallinnas
 Jaan Linnamägi (1862–1930), eesti notar ja ühiskonnategelane ("Estonia teatri isa")
 Theodor Dietrich Witgenstein Luther (1812–1869), vaimulik
 Gertrud Elisabeth Mara (1749–1833), saksa ooperilaulja (sopran); hauakivi tükid säilinud Raidkivimuuseumis
 Alexander Heinrich Neus (1795–1876), baltisaksa folklorist, pedagoog ja luuletaja
 Johann Jakob Nocks (1800–1890), eesti haridustegelane ja folklorist
 Carl Julius Albert Paucker (1798–1856), baltisaksa ajaloolane ja genealoog
 Netty Pinna (1883–1937), eesti näitleja; ümber maetud Metsakalmistule
 Heinrich Rosenthal (1846–1916), eesti rahvusliku liikumise tegelane ja arst
 Eugenie Rosenthal (1845–1897), Heinrich Rosenthali abikaasa, Johann Voldemar Jannseni tütar (ja Lydia Jannseni (Koidula) õde)
 Carl Friedrich Wilhelm Russwurm (1812–1883), saksa päritolu Eesti ajaloolane, etnograaf ja folklorist
 Erika Tetzky (1894–1918), eesti tantsija ja näitleja; ümber maetud MetsakalmistuleTantsijatar Erika Tetzky Estonia teatrile ohverdatud elu Heili Reinart, Postimees, 28. märts 2017Haudi. Kalmistute register
 Sophie Tieck (1775–1833), saksa luuletaja ja näitekirjanik
 Konstantin Türnpu (1865–1927), eesti helilooja, koorijuht ja organist; ümber maetud Metsakalmistule
 Hans Otto von Wachten (1786-1874), kindralleitnant
 Carl Edmund William Gahlnbäck (1843 Tallinn − 1902 WiesbadenTageschronik, Revalsche Zeitung, nr. 181, 14 august 1902), kaupmees Tallinnas, ettevõte Carl F. Gahlnbäck juht, Mustpeade vennaskonna liige

 Viited 

 Kirjandus 
 Küllike Rooväli. Hävitatud surnuaed saab taas nekropoliks, Postimees 31. august 2000.

 Välislingid 


 Linn otsib ideid Kopli pargi mälestustähise rajamiseks Eesti Päevaleht, 3. aprill 2003.
 Robert Nerman: Vene võim hävitas Kopli kalmistu Eesti Päevaleht, 10. juuni 2004.
 Vaade Telliskopli (Kopli) kalmistule suvel (foto Eesti Ajaloomuuseumi foto-ja negatiivikogus)

Kategooria:Tallinna kalmistud
Kategooria:Põhja-Tallinna kultuurimälestised