Heinrich Stunde

Heinrich Stunde VR II/3 (1935–1940 Henn Sarmiste; 11. november 1897 Narva – 24. aprill 1947 Minskist põhja pool) oli sõjaväelane Eestis (major) ja Saksamaal. 

Ta õppis Tallinna Reaalkoolis ja Sergejevi suurtükiväekoolis, teenis aastatel 1917–1918 Venemaa Keiserlikus armees. 

Sõjaväelasena Eestis
Oktoobris 1919 lõpetas ta Eestis eksternina sõjakooli. Vabadussõjas teenis ta Aegnal ühes rannikupatareis rühmaülemana ja hiljem 2. kindluse raskesuurtükiväedivisjonis. Ta osales samuti lahingutes Tartu, Võru, Narva ja Jamburgi all. Hiljem teenis 1. diviisi 1. suurtükiväegrupi patareiülemana.

1930. aastast teenis ta Õhukaitse suurtükiväegrupis. 

Eestis toimunud nimede eestistamise kampaania ajal vahetas Heinrich Stunde 1935. aastal oma saksapärase nime Henn Sarmiste vastu.

Saksamaal
1941. aastal lahkus ta Nachumsiedlungi käigus SaksamaaleToomas Hiio. "Eesti üksustest Wehrmacht’i, SSi ja politsei ning Relva-SSi alluvuses Teise maailmasõja ajal. Komplekteerimisest ja formeerimisest". Eesti sõjaajaloo aastaraamat 2011, lk 174–175., kus võttis tagasi oma saksapärase nime Heinrich Stunde.

1941. aasta juunis osales major Stunde Saksamaal Berliini lähedal Stansdorfis alustatud Politseipataljon Ostlandi formeerimisel. See moodustati Saksamaale ümberasunutest baltisakslastest, pataljoni 1. kompanii koosnes Läti ning 2 ja 3. kompanii Eesti sakslastest. 

Pataljoniülemaks määrati endine Läti sõjaväe kolonel Herbert Braschnewitz (lätipäraselt Herberts Brašnevics) ning 2. ja 3. kompanii ülemaks Stunde. Väeosa moodustamisel lubati Saksa juhtkonna poolt kaasata üksus bolševismivastasesse võitlusse ja Eesti vabastamisse Teise maailmasõja käigus, kuid pärast üksuse moodustamist saadeti see Ukrainasse Rivnesse tagalajulgestuse ja politseiliste ülesannete täitmiseks. Ukrainas olid Eesti 2. kompanii ülem Paul Laamann ja 3. kompanii ülem Hugo Siim.

Aastatel 1942–1945 oli Stunde Saksa Riigi Propagandaministeeriumi Ida osakonna Informatsioonibüroo juht.

Teise maailmasõja lõpus 1945. aastal vahistati Stunde 24. mail 1945. aastal Berliinis Nõukogude julgeolekuorganite poolt. Talle mõisteti 24. veebruaril 1947 sõjakohtu poolt surmanuhtlus ning ta hukati 24. aprillil 1947 Minski lähedal.

Tunnustus
1921 tasuta maa normaaltalu mõõdus
1925 Vabadusristi II liigi 3. järk

Viited

Välislingid
Eesti ohvitseride andmekogu
11. november Virumaal

Kategooria:Õhukaitse Suurtükiväegrupi koosseis
Kategooria:Saksamaa sõjaväelased
Kategooria:Saksamaa inimesed
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Kategooria:Tallinna Reaalkooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1897
Kategooria:Surnud 1947