Nõukogude sõjavangilaagrid Eestis

Nõukogude sõjavangilaagrid Eestis on ülevaade Eesti territooriumil pärast 1944. aastat tegutsenud sõjavangilaagritest.

Eesti NSV-s allusid Teise maailmasõja NSV Liidu võidu tulemusena vangi langenud Saksa sõjaväelaste kinnipidamisasutused Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Sõjavangide ja interneeritute osakonnale, mille ülesanne oli Eestis asuvate sõjavangilaagrite töö juhtimine ning sõjavangide sunnitööle rakendamine. 

Esmane sõjavangidega tegelev Nõukogude asutus oli 1. Balti rinde tagala ülema juures asuv NKVD sõjavangide osakond.

Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Sõjavangide ja interneeritute osakonna ülemad olid Viktor Lvov ja Nikolai Santšuk.
Eesti NSV loodi 16. oktoober 1944. aastal sõjavangilaagrid:
Ahtme Sõjavangilaager nr 135, kus seisuga 31. juuli 1945 oli kokku 6251 sõjavangi. Nende hulgas 4013 sakslast, 987 poolakat, 283 austerlast, 277 tšehhi, 251 prantslast ja 149 ungarlast. Ahtme laager oli ajuti Eesti suurim, olles ka jaotuslaager. Vangid töötasid valdavalt põlevkivikaevanduste taastamisel. Laager suleti 1950. aasta veebruaris Sõjavangilaagri nr 135 Valitsus. Eesti Rahvusarhiiv
Narva Sõjavangilaager nr 206, Kreenholmi Manufaktuuri puuvillaaitades, kus seisuga 1. juuli 1945 oli kokku 4759 vangi.
 Sõjavangilaager nr 279 (Kiviõli). Laager nr 279 viidi 1945. aasta talvel Kiviõlisse, osakonnad paiknesid ka mujal. 1947. aastal laager likvideeriti, vangid viidi üle Kohtla-Järve sõjavangide laagrisse nr. 289Sõjavangilaagri nr 279 Valitsus. Eesti Rahvusarhiiv
 Sõjavangilaager nr 286 ja sõjavangilaagri Tallinna linnas paiknevad jaoskonnad 2., 3., 6. ja 8. Sõjavangilaagrile nr 286 allusid ka Laagrijaoskond nr 3 (Narva/Sillamäe), Laagrijaoskond nr 4 (Narva), Laagrijaoskond nr 5 (Valga), Laagrijaoskond nr 6, Laagrijaoskond nr 9 (Ülemiste). Laager nr 286 rajati 16. oktoobril 1944. Laager asus Aafrika tänav 43, kus enne oli olnud Saksa vangilaager. Laager oli üks suuremaid: mahutas ligi 13 000 vangi, valdavalt sakslased. Laager likvideeriti 1949. aastal, kui vangid kuulusid vastavalt kokkuleppele repatrieerimisele.Sõjavangilaagri nr 286 Valitsus. Eesti Rahvusarhiiv 3. Lilleküla vangilaagrijaoskond tegutses aastatel 1945–1949, Kristiine Keskuse vastas, Madara tänava-Endla tänava ääres. 1946. aastal oli laagris enamuses sakslased ja austerlased, oli ka ungarlasi. Väljaspool laagrit asuvates hoonetes elasid NKVD konvoipolgu sõdurid.Robert Nerman. Endla tänava laagris peeti saksa, austria ja ungari sõjavange. Postimees, 13. jaanuar 2006Robert Nerman. Vangilaagris lokkasid joomine ja vargused. Postimees, 17. veebruar 2006 1949. aasta maist laager likvideeriti. 
 Sõjavangilaager nr 287. Rajati 1944.aasta novembris Valgas. Esialgu koosnes vangide enamik Eestist pärit Saksa sõjaväes teeninud isikutest, keda aga juba 1945. aasta hakati saatma Venemaa vangilaagritesse. Valga laager määrati ohvitseride laagriks. Laagri osakond Tartus oli 1945–1946 iseseisev laager, oli ka teisi osakondi. Laager lõpetas tegevuse 1949. aasta aprillis.Sõjavangilaagri nr 287 Valitsus. Eesti Rahvusarhiiv
 Sõjavangilaager nr 289. Rajati oktoobris 1944 Kohtla-Järvele endisesse Saksa sõjavangide laagrisse. Laagril oli mitu osakonda peamiselt Ida-Virumaal, olles üks suuremaid Eestis (1947. aastal 13 000 vangi), sellega liideti likvideeritud väiksemaid laagreid. Laager likvideeriti 1949. aasta sügisel.Sõjavangilaagri nr 289 Valitsus. Eesti Rahvusarhiiv
 Sõjavangilaager nr 331 (Tartu). 1944. aasta sügisel rajati Tartusse Valga sõjavangilaagri nr. 287 osakond, mis mais 1945 muudeti iseseisvaks laagriks nr 331. Laagris peeti kinni peamiselt Saksa sõjavange. Laager asus Ropkas, praeguse Tehase tn 19 ja Teguri tn 30 maaalal, suvel töötasid vangid ka Ulila turbatööstuse Ulila turbarabas. 1947. aasta kevadel muudeti laager taas Valga laagri nr 287 osakonnaks, mis likvideeriti 1949. aasta lõpul.Sõjavangilaagri nr 331 Valitsus. Eesti Rahvusarhiiv
 Sõjavangilaager nr 332 (Pärnu). Rajati 1945. aasta juunis, selle vangid töötasid Pärnu tööstusettevõtetes, metsatööl ja Lavassaare turbatööstuses. Laager likvideeriti 1946. aasta algul.Sõjavangilaagri nr 332 Valitsus. Eesti Rahvusarhiiv
 Sõjavangilaager nr 392 (Tallinn). Rajati 1945. aasta augustis, laagril olid jaoskonnad nr 1 Rakveres, nr 2 Tallinnas, nr 3 Maardus ja nr 4 Narvas. Laager likvideeriti juba jaanuaris 1946, selle otseseks järglaseks sai Narvas asunud laager nr 393.Sõjavangilaagri nr 392 Valitsus. Eesti Rahvusarhiiv Laagris asusid sõjavangid, keda kasutati NKVD maanteede peavalitsuse objekti nr 17 ehk Tallinna-Narva maantee (Tallinna-Leningradi maantee) ehitusel.
 Üksik ehituspataljon nr 483
 Erihospital nr 1011
 Baltvojenmorstroi
NKVD Leningradi valitsuse sõjavangilaagri nr 393 filiaalid Eestis, milles asunud Saksa sõjavangid tegelesid Narva Kreenholmi Manufaktuuri tehase taastamisega
 Kontroll-filterlaager nr 0316Peeter Kaasik. Erikontingendi filtreerimine ja töölerakendamine Eesti NSVs Kontroll-filterlaager nr 0316 näitel, Tuna, 4 /2010 Põhja-Eestis, Paldiski lähedal Põllkülas. 1. laagrijaoskond (Paldiskis), 2. laagrijaoskond (Põllküla), hiljem ka 3. laagrijaoskond (Maardus)
 Sõjavangide koondamispunkt nr 1
 Sõjavangide koondamispunkt nr 12


Maardu vangilaager
Tallinna lähedal Maardus asus Saksa sõjavangilaager, mille kinnipeetavad töötasid Maardu keemiatehase kaevandustes, teine osa Peterburi maantee ehitusel ning kolmas osa Tallinna ehitusobjektidel, näiteks Tallinna Külmhoone, Paekivitoodete tehase, Liiva jaama, Peterburi tee 39 asunud ehitatud algse Autoremonditehase Sirp ja Vasar tootmishoone jne ehitusel.

Saksa sõjavangid elasid mitmes kasarmus (barakis) nii Maardu alevis kui ka Üleorus (Üleoru barakid olid hiljem ühiselamuteks Maardu keemiatehase uuele tööjõule, kuni sai valmis Kallavere elamurajoon). Teine osa vange töötas Peterburi maantee ehitusel. Peterburi maantee ääres, kuhu on ehitatud kütusehoidla, oli seal kõrval sõjavangide kalmistu, kuhu on maetud 300–350 surnud sõjavangi. Nimetatud kalmistu oli piiratud kasepuust aiaga ning sissekäiguks oli samuti ehitatud kasepuust võlvkaarega värav, kõikidel haudadel olid ristid koos nimetahvliga. Kui Saksa sõjavangid 1953. aastal koju lasti, olevat kõik buldooseriga tasandatud, et ei oleks jälgegi.

Tallinna-Narva maantee ehitus
pisi|Saksa sõjavangide ehitatud Tallinna–Narva maantee 1940. aastate teisel poolel Jõelähtme lähedal

NKVD maanteede peavalitsuse objekti nr 17Mihhail Hodjakov. Välismaalastest sõjavangid Kreenholmi puuvillaladudes 1945. aasta. Tuna 3/2013 ehk Tallinna-Narva maantee (Tallinna-Leningradi maantee) ehitusel kasutatud Saksa sõjavangide laager liikus koos tee-ehitusega, kõigepealt Maardus, siis Jägalas Ruu tee otsas, Kiius Tehometi asukohas, Kiiu küla Kuusalu-poolses otsas. 1952. aastal jõuti Loksa teeristini.

Laagrite järjekord sõjavang Gundekar Stökli isikliku päeviku põhjal: Pirita 09.06.46 – 06.11. 46 Vahastu 08.09.49 – 19.10.4?-; Maardu 06.11.46 – 01.16.47 Kiiu 19.10.49 – 26.10.49; Loo 01.06.47 – 02.09.47 Tallinn – Brest 26.10.49 – 29.10.49Mairo Rääsk. Saksa sõjavangid Tallinn–Narva maantee ehitusel 1940. aastate lõpus. Eesti Maanteemuuseum. Nelja aastaga jõudsid sakslased ehitada 50 kilomeetrit betoonteed. Saksa sõjavangide vabastamise järel jätkasid tee-ehitust poliitvangid, kes jõudsid ehitusega kuni enne Valgejõge asuva Ojamäeni. Ehitatud maanteed hakati lõiguti asfaltbetooniga katma juba 1960. aastate alguses ja aastatel 1964–1967 valmis Tallinna ja Maardu vaheline 7,1 km pikkune kahe eraldatud sõidusuunaga uus betoonteelõik. Viimased lõigud vangide poolt tehtust kaeti 1980. aastate alguses.

Mustametsa laager asus Harju maakonnas Kuusalu vallas Mustametsa küla kohal, seal kus tee keerab paremale Sigula külasse. Tallinna–Narva maantee ääres Kuusalust 5 kilomeetrit ida poole on Vahastu–Sigula teeristis oli sõjavangide sunnitöölaager. Sõjavangide laager asus Kolga tee bussipeatuse juures, sealsamas seisab Vahastu silt, üks tee keerab Sigula–Hirvli poole ja teine Vahastu külasse. Sigula teest Kuusalu poole viiva tee ääres paremal pool olid vangide barakid, vasakul pool aga valvurite majad ja hobutallid, vange oli laagris 300 ringis.Ülle Tamm. Vahastu-Sigula teeristis oli sõjavangide sunnitöölaager. Sõnumitooja, 5. november 2014 Tee-ehitusel surnud vangide täpne arv ei ole teada, ametlik matmispaik asub Tallinnas Kloostrimetsas.

Laagri allüksused
Üks all-laager olevat asunud Pääsküla külje all Laagris.

sõjavangilaager Permiskülas Narva jõe ääres;
sõjavangilaager Ämaris, kusagil endise koolihoone läheduses; sealsed vangid ehitasid Haapsalu maanteest Ämarini kulgeva tee laienduse;
sõjavangilaager Astangu piirkonnas, endise Autoregistrikeskuse hoonete vastas Mäepealse tänavast Astangu poole. Sõjavangide barakid asusid loode pool Kadaka teed, kunagise Kadaka autoturu taga kuni Astangu laskemoonaladudeni. Hiljem oli seal mõnes paekivist ehitises Nõukogude mereväe mehaanikatöökoda.

Saksa sõjavangide tööga valminud ehitisi
Ereda ehk Sompa kaevanduse peahoone
 esimene Endla viadukt Tallinnas
 Kohtla-Järve vanalinnas, majad endise Kiviteri tehase juures ja Vahejaama kõrval
 .

Vaata ka
Sõjavangilaagrid Pihkva oblastis: laagrid nr 285, 434 ja tööpataljonid nr 379, 487;
Sõjavangilaagrid Leningradi oblastis: laagrid nr 157, 213, 219, 254, 300, 322, 339, 393, 436 ja erihospital nr 261, 1114;
Sõjavangilaagrid Läti NSV: laagrid nr 51, 266, 277, 291, 292, 317, 349, 350, 0337, laagrijaoskonnad: nr 1–13, 16–21, 23, 24, 25, 30, 31, 40 ja erihospital nr 3338, 4379;
 Sõjavangilaagrid Leedu NSV: rinde vastuvõtu-etapilaager nr 57, laagrid nr 57, 294, 296, 390 ja erihospital nr 1245, 2652;
Saksa okupatsiooni aegsed kinnipidamisasutused Eestis
Nõukogude tööpataljonid Eestis

Viited

Kirjandus
 Eesti Vabariigi alluvusse ülevõetud vangistusasutused. Nõukogude okupatsioonivõimu poliitilised arreteerimised Eestis. 3. köide. Koostanud Leo Õispuu. 1990. Lk 294–295
Erich Kaup. Sõjavangilaagrid Eestis 1944–1949. Kleio nr 2, 1995
Erich Kaup, Margit-Mariann Koppel, Külli Niidassoo. "Maetud laagrikalmistule". Sõnumileht, 19. oktoober 1998, lk 6–7 **"Sõjavangilaagrid aastail 1944–1949, sõjavangilaagrite kalmistud. Nimekirjad eestlastest, kes on maetud sõjaväe kalmistutele"
Erich Kaup. Sõjavangilaagrite dokumendid ajalooallikana: [Eestis paiknenud nõukogude sõjavangilaagrite tegevusest aastail 1944–1949] Ajaloolise tõe otsinguil. Tallinn 1999
Mairo Rääsk. Narva maantee ajaloost. Teeleht nr 2 (42), august 2005
 Peeter Kaasik. Nõukogude Liidu sõjavangipoliitika Teise maailmasõja ajal ja sõjajärgsetel aastatel. Sõjavangide kinnipidamissüsteem Eesti näitel ja hinnang sõjavangide kohtlemisele rahvusvahelise õiguse järgi. Tallinn 2012

Kategooria:Eesti vanglad
Kategooria:Nõukogude okupatsioon Eestis (1944–1991)
Kategooria:Sõjavangilaagrid