Paul von Rennenkampff

Paul Georg Edler von Rennenkampff (Venemaal tuntud kui Pavel Karlovitš, vene keeles Павел Карлович Ренненкампф) (7. aprill 1854 Konuvere mõis – 1. aprill 1918 Taganrog) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsaväekindral). Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: 1930, lk 209 .

Elulugu
Päritolu ja haridus
pisi|125px|left|Edler von Rennenkampffi suguvõsa aadlivapp
Ta põlvnes nimekast baltisaksa aadlisuguvõsast. Sündis Läänemaal Konuvere mõisas, mis oli tema suguvõsa käes juba alates 1750. aastast. Tema isa Konuvere mõisaomanik Karl Gustav Edler von Rennenkampff (1813−1871) oli varem teeninud Venemaa sõjaväes ja läinud erru staabikapteni auastmes. Ema vabapreili Anna Gabriele Ingeborg von Stackelberg (1822−1903) oli pärit Mäo mõisaomanike suguvõsast. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: 1930, lk 207 . Aastatel 1866−1870 õppis ta Tallinna Rüütli- ja Toomkoolis.Georgi ordeni kavalerid Eestis. Mitte-eestlaste elulood.

Sõjaväeteenistus
Pärast koolihariduse omandamist astus Venemaa keisririigi sõjaväeteenistusse ja temast sai 89. Belomorski polgus allohvitser. Astus peagi Helsingi jalaväe junkrukooli, mille lõpetas 1873. aastal. Kornetiks ülendatuna teenis 5. Leedu ulaanipolgus. 1877. aastaks oli ta saanud staabirittmeistriks. Selles auastmes asus õppima Nikolai Kindralstaabi Akadeemiasse, mille lõpetas 1882. aastal.

Järgnevatel aastatel teenis Varssavi ja Kaasani sõjaväeringkonna ning Doni kasakaväe staabis. 1891−1895 oli ta 14. ratsaväediviisi staabiülem, seejärel kuni 1899. aastani 36. Ahtõrka tragunipolgu komandör. 1899−1901 oli Taga-Baikali oblasti vägede staabiülem ja ülendati 1900. aastal kindralmajoriks.

Aastatel 1900–1901 osales ta Hiinas toimunud Bokserite ülestõusu mahasurumisel, mille eest teda autasustati kahe Georgi ordeniga. Seejärel määrati ta 1. üksik-ratsaväebrigaadi komandöriks, kellena teenis 1904. aastani.
pisi|150px|left|Liaoyangi lahing (1904)
pisi|125px|right|Haavatud kindral von Rennenkampff Vene-Jaapani sõjas

Vene-Jaapani sõjas
Vene-Jaapani sõjas oli ta aastatel 1904–1905 Taga-Baikali kasakadiviisi ülem. 1904. aastal ülendati kindralleitnandiks. Augustis-septembris toimunud Liaoyangi lahingus sai ta jalga haavata, kuid naasis peagi teenistusse. Mukdeni lahingust võttis ta osa Vene vägede vasakul tiival. Sõja lõpul oli Kaug-Ida väejuhatuse käsutuses.   

Teenistus enne Esimest maailmasõda
Pärast sõda määrati Rennenkampff VIII Siberi armeekorpuse ülemaks, kellena teenis 1905−1906. 1905. aasta revolutsiooni ajal juhtis karistussalka, mis aitas Mandžuuria armeel taastada ühenduse Taga-Baikali raudteel Lääne-Siberiga. 1906 oli ta III Siberi ja 1906−1913 III armeekorpuse komandör. 1910. aastal ülendati täiskindraliks ja 1912. aastal nimetati kindraladjutandiks. 1913–1914 oli Vilno sõjaväeringkonna vägede ülemjuhataja. 
pisi|125px|left|Rennenkampff 1914. aasta paiku

1. armee juhataja Esimeses maailmasõjas
pisi|225px|right|Rennenkampffi 1. armee hotellis Dessauer Hof Insterburgis, sakslaste poolt okupeeritud Ida-Preisimaal, augustis 1914. Kindral on vasakult teine
Vahetult enne I maailmasõja puhkemist nimetati ta 1914. aasta juulis 1. armee juhatajaks. Selle väekoondise komandörina osales ta koos Aleksei Brussilovi 2. armeega pealetungioperatsioonis Ida-Preisimaal. Brussilovi läbimurre oli algfaasis edukas, kuid Saksa 8. armee purustas Brussilovi väed Tannenbergi lahingus. Rennenkampff pidas seejärel sama aasta augustis Masuuria kõrgustiku ja järvede piirkonnas ning novembris Lodzi piirkonnas kaitselahinguid, kuid tal tekkis konflikt Looderinde vägede juhataja jalaväekindral Nikolai Ruszkiga (1854−1918) ja novembris vabastati ta armeekomandöri ametikohalt. Tema tegevust Lodzi piirkonnas uuris erikomisjon, mida juhtis ratsaväekindral Peter Paul Alexander von Baranoff. Ehkki uurimine temal süüd ei tuvastanud, ei määratud teda enam armee juurde. 1915. aasta oktoobris läks ta erru.

Viimased eluaastad ja surm 
Pärast Veebruarirevolutsiooni Rennenkampff arreteeriti ja teda hoiti kinni Peeter-Pauli kindluses. Tema tegevust uuris Ajutise Valitsuse erikomisjon, kuid süüdistust talle siiski ei esitatud. Oktoobripöörde järel vabastati ja ta asus seejärel elama Aasovi mere äärde Taganrogi. Peagi langes linn aga bolševike valdusse ja 1918. aasta märtsis ta arreteeriti Tšekaa poolt. Talle tehti ettepanek astuda Punaarmeesse, kuid ta keeldus sellest. Bolševike juht Vladimir Antonov-Ovsejenko andis käsu ta maha lasta. Kindral viidigi linnast välja ja lasti raudteeliini ääres maha. Tema surnukeha leiti alles poolteist kuud hiljem.Русская армия в Великой войне: Картотека проекта: Ренненкампф Павел-Георг Карлович .

pisi|Mäo mõisa peahoone
Mäo mõisa pärija
1903. aastal oli ta üks Mäo mõisa pärijatest (mõis kuulus tema onule viitseadmiral Olaf von Stackelbergile), kuid juba järgmisel aastal kinkisid pärijad mõisa Olafi kasutütrele, kes oli kontradmiral Voin Rimski-Korsakovi tütar ja helilooja Nikolai Rimski-Korsakovi vennatütar.Kinnistute register. Nr 225. Mäo mõis .

Teoseid
Der zwanzigtägige Kampf meines Detachements in der Schlacht von Mukden (1909)

Sõjaväeline karjäär
 Aasta Kuupäev  Auaste  24. veebruar 20px kornet  27. veebruar 20px porutšik  22. märts 20px staabirittmeister  1. aprill 20px rittmeister  4. aprill 20px major  13. aprill 20px alampolkovnik  1. aprill 20px polkovnik  9. aprill 20px kindralmajor  30. juuni 20px kindralleitnant  6. detsember 20px ratsaväekindral

Autasud
40px Püha Stanislavi ordeni III klass (1884)
40px Püha Anna ordeni III klass (1888)
40px Püha Stanislavi ordeni II klass (1894)
40px Püha Anna ordeni II klass (1895)
40px Püha Georgi ordeni IV klass (12. august 1900)
40px Püha Georgi ordeni III klass (22. detsember 1900)
40px Püha Vladimiri ordeni III klass (1903)
40px Püha Stanislavi ordeni I klass koos mõõkadega (31. märts 1905)
40px Georgi kuldmõõk (12. veebruar 1906)
40px Püha Anna ordeni I klass (1907)
40px Püha Vladimiri ordeni II klass koos mõõkadega (16. august 1914)

Esivanemad

Viited

Kirjandus

Välislingid
Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Русская армия в Великой войне: Картотека проекта: Ренненкампф Павел-Георг Карлович

Kategooria:Baltisaksa kindralid
Kategooria:Baltisaksa sõjaväelased
Kategooria:Eestimaa aadlikud
Paul Georg
Kategooria:Tallinna Toomkooli vilistlased
Kategooria:Venemaa keisririigi ratsaväekindralid
Kategooria:Püha Georgi IV klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri II klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri III klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna II klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna III klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Stanislavi III klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Sündinud 1854
Kategooria:Surnud 1918