Preparatiivne kromatograafia

Preparatiivne kromatograafia on ainete lahutamise meetod, mis võimaldab saada teatud hulga lahutatud komponenti(te) edasiseks kasutamiseks.

pisi|150px|Lihtne kolonnkromatograafia
pisi|150px|Automatiseeritud fraktsioonide kollektor
Täidiskolonnide kasutamisel võib GC ja HPLC meetoditega saada väga väikese lahutatud aine koguse, kui kromatograafi väljundisse on paigutatud kollektor. Suuremate ainekoguste eraldamiseks on sobiv kolonnkromatograafia, mis oma klassikalisel kujul on lihtne ja odav meetod. Seejuures kasutatakse täidiskolonni, mille parameetrite varieerimine vastavalt vajadustele võimaldab eraldada aineid kogustes mõni milligramm kuni mitu kilogrammi tööstusliku seadme korral.

Klassikaline kolonnkromatograafia, kus ained liiguvad vedelikusamba raskusjõul läbi kolonni täidise, on küll lihtne, kuid pikka aega nõudev meetod. Täidiskolonnide korral on selle parameetritel oluline tähtsus kolonni lahutusvõimele: pikema ja peenema täidisega kolonni lahutusvõime on palju suurem, kuid see nõuab vedeliku täidisest läbisurumiseks suuremat rõhku. Seetõttu on aparatuuri tootvad firmad välja arendatud automatiseeritud kiiremad meetodid. Need seadmed on varustatud rõhu tõstmise pumbaga, pakitud kolonni(de)ga, kromatograafia detektoriga ja automaatse fraktsioonide kogumise seadmega: 
madalsurve vedelikukromatograafia (LPLC, nn flash, kuni 525 kPa ehk kuni 5 atm)
kesksurve vedelikukromatograafia (MPLC, üle 1MPa ehk üle 10 atm)
Uuritava segu komponentide lahutusvõime on LPLC süsteemidel alati madalam kui HPLC korral, kuid esimesed on lihtsamad ja odavamad.

Vaata ka
Vedelikukromatograafia
Kolonnkromatograafia
Kromatograafiline analüüs

Kategooria:Kromatograafia