Kambja kogudus

EELK Kambja kogudus on luterlik kogudus Kambjas.

Kogudus kuulub EELK Tartu praostkonda. 
pisi|Kambja kirik
Koguduse õpetaja on Andrus Mõttus, organist Aleksandr Arusoo. Juhatuse esimees on Reido Orov.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Kambja kirikus. 

Ajalugu

Katoliku aeg

Esimest korda on mainitud Kambja preestrit Tartu piiskopkonnas 26. detsembril 1330. Kambja kihelkonda on esimest korda mainitud 21. oktoobril 1471. Kihelkonna rajajaks peetakse Suure-Kambja maaisandat Buxhövdet, kes olevat kirikumõisa tarbeks kinkinud osa oma valdustest.

Vene-Liivi sõja alguses 1558 panid Moskva väed Kambja kiriku põlema. 1613. aastal oli Kambja kivikirik veel ilma katuseta ja ilma vaimulikuta. Alles 1642. aastal seati kirik põhjalikult korda. Esimese luterliku kirikuõpetajana nimetatakse Johann Printzi aastal 1626.

Rootsi aeg

Aastatel 1660–1701 oli Kambjas ametis Andreas Virginus, kes tõlkis seal koos oma poja Adrian Virginiusega Uue Testamendi lõunaeesti keelde. Wastne Testament ilmus trükis 1686. Tuntuks on saanud Kambja kihelkonna poiss Ignatsi Jaak, kes seal hiljem ka koolmeistri ametit pidas.

Vene aeg

1704. aastal hävitasid Vene väed Põhjasõja käigus Kambja kiriku, mis 1721. aastal uuesti üles ehitati. Vanimad kirikuraamatud on säilinud aastast 1719. 1726. aastal oli suur nälg ja 1730. aastal valitses maal kohutav põud. Sel ajal käidi nii hoolsasti kirikus, et kiriku visitatsiooniprotokollides nimetatakse vaid kaht meest, kes pole armulaual käinud.

1738. aastal algas Kambjas vennastekoguduse ärkamine, mis kiiresti levis. Albrecht Sutori, Michael Morgneri jt töö tulemusena kujunes Kambja kihelkond sajandi keskpaigas vennastekoguduse liikumise keskuseks Lõuna-Eestis. 

1785–1808 teenis Kambjas õpetajana Heinrich Andreas Erxleben, kes andis välja Tartu murdes Vana Testamendi lühikese kokkuvõtte ja vennastekoguduse lauluraamatu. Tähtsaim köster oli talurahva päritolu Johann Thal, kes ehitas Kambjasse 1772. aastal Tartumaa maakirikute esimese oreli. 1773 lõpetati kirikusse ja kiriku aeda matmine ning rajati Kambja surnuaed. 

Õpetaja Gustav Emmanuel Stockenbergi ajal oli Kambjas armulaual käijaid eriti rohkesti. Osaliselt oli see tingitud vennastekoguduse suurest mõjust Kambja kihelkonnas. Õpetaja Carl Eduard Hasselblatti ajal 1874 ehitati Kambja kirik suuremaks. 1904. aastal pühitseti kihelkonna lõunaosas sisse Krüüdneri abikirik. 

Eesti Vabariigi aeg

1926 – rajati Kambja alevik ja kirikus tehti põhjalik remont. 1932 – külastas Kambjat Rootsi kroonprints Gustaf Adolf. Prints istutas kirikuaeda tamme, mis kasvab värava kõrval praegugi. 
1934 – peeti esimene Kambja kihelkonna vaimulik laulupäev. 1937 – ehitati kiriku läänefassaadile Arnold Matteuse projekti järgi uus kivist 53 meetri kõrgune torn ühes trepikodadega. 

Varemete aeg
19. augustil 1944 põletasid Nõukogude väed Kambja kiriku uuesti maha. Sellega hääbus ka koguduse tegevus. Viimane jumalateenistus peeti 1951. aastal Köstrimäel, mil õpetaja Peeter Kohandi õnnistas kaheksat leerilast. Kogudus liideti Nõo kogudusega, mida alates 1954. aastast teenis vanglast vabanenud Harald Tammur.

Vaatamata korduvatele palvetele ei saanud kogudus kiriku taastamiseks luba. Varemetes kasvasid puud ja võsa. Kui 1987. aastal tähistati Kambjas rahvakooli aastapäeva, elustati ka kiriku kordategemise soov. Kambja sovhoos asus organiseerima kiriku taastamist.

Tänapäev
1994 – taastati iseseisev kogudus ning jõuluõhtu jumalateenistus peeti taas Kambja kirikus. 2009 – pühitseti sisse taastatud Kambja kirik. 2008. ja 2012. aastal peeti Kambjas üle-eestilist kristlikku noortelaagrit (JäPe). 

Koguduse õpetajad
1330 Borhardus
1626–1630 Johann Printz
1630–1634 Heinrich Fabricius noorem
1660–1701 Andreas Virginius 
1702–1709 Erich Timmermann
1709–1715 Johannes Svenske, Võnnu koguduse õpetaja
1715–1719 Johann Heinrich Grotjan, Otepää koguduse õpetaja
1719–1758 Albrecht Sutor
1760–1772 Heinrich Johann Frost 
1772–1783 Johann Georg Zimmermann
1785–1808 Heinrich Andreas Erxleben 
1808–1845 Gustav Emmanuel Stockenberg 
1846–1889 Carl Eduard Hasselblatt
1889–1900 Johannes Rennit
1902–1927 Friedrich Wilhelm Ederberg
1927–1929 Aleksander Kruus, Nõo koguduse õpetaja
1929–1929 Oskar Johannes Frey
1929–1930 Jaan Adamson
1930–1944 Oskar Erits
1945–1946 August Eduard Ein, Nõo koguduse õpetaja
1946–1947 Peeter Kohandi, Puhja koguduse õpetaja
1947–1948 Villem Tubin, Nõo koguduse õpetaja 
1948–1950 August Eduard Ein, Nõo koguduse õpetaja
1950–1954 Peeter Kohandi, Nõo koguduse õpetaja 
1954–1994 Harald Tammur, Nõo koguduse õpetaja 
1994–1999 Jüri Stepanov, Otepää koguduse õpetaja
1999–2000 Peeter Karma 
2000–2002 Joel Luhamets, Tartu Pauluse koguduse õpetaja 
2002–2005 Peeter Paenurm, Tartu Maarja koguduse õpetaja
2005–2006 Kaido Soom, Tartu Ülikooli usuteaduskonna õppejõud
2006–2012 Kristjan Luhamets
2012– Andrus Mõttus

Koguduse abiõpetajad, õpetajaameti kandidaadid, diakonid ja jutlustajad
1696–1703 Erik Masalin, abiõpetaja
1803–1806 Gustav Emmanuel Stockenberg, abiõpetaja
1870–1871 Georg Theodor Wilhelm Eisenschmidt, cand. theol.
1888–1889 Ferdinand Alexander Johannes Hasselblatt, cand. theol.
1926–1926 Aksel Erich Vooremaa, cand. theol.
1936–1936 Jaan Rebane, cand. theol.
1937–1938 Uno Plank, cand. theol.
1939–1940 Endel Juhan Kõpp, cand. theol.
2001–2003 Toomas Nigola, jutlustaja
2003–2005 Toomas Nigola, diakon
2005–2006 Kristjan Luhamets, cand. theol.
2009–2011 Andrus Mõttus, praktikant
2011–2012 Andrus Mõttus, diakon

Köstrid ja organistid
1683 Jacob Koch  
1699–1700 Ignatsi Jaak
1702–1741 Ignatsi Jaak
1741–1745 Carl Ignatius 
1745–1790 Jakob Thal ehk Mango Jaak 
1772–1841 Johann Thal
1842–1860 Johann Tarrask 
1861–1879 Eduard Herman Eichhorn 
1879–1907 Karl Weber 
1907–1927 Eduard Kont 
1927–1929 Jaan Gnadenteich
1930–1951 David Varik 
1994–1998 Ingrid Tigane 
1998–1999 Piret Stepanov
1999–2000 Edith Kullama
2001–2006 Teele Nigola
2003–2006 Jane Jakobson
2006–2008 Ülle Rebane
2008–2010 Riina Kenn
2008–2010 Juliana Baranova
2010–tänaseni Aleksandr Arusoo

 Kirjandus 
Arnold Christian Theodor Hasselblatt. Das älteste Kirchenbuch der Pfarre zu Camby 1719-1759. Tartu, 1882. 
Johannes Rennit. Mis räägivad Kambja kirikuraamatud Kambja kirikust ja kogudusest? Tartu, 1899. 
Kristjan Luhamets. Kambja kihelkonna ajalugu. Tartu: Ilmamaa, 2011.

Välislingid
 Rita Puidet "Jumala kingitud väega" Eesti Kirik, 24. august 2011
Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Kamby, ehstnisch Kambja kihhelkund, 1843 seite 81

Kategooria:EELK Tartu praostkond
Kategooria:Kambja vald
Kategooria:Kambja kihelkond
Kategooria:Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Kategooria:Hernhuutlus Eestis