Heinrich Göseken

Heinrich Göseken vanem (13. aprill 1612 Hannover – 4. detsember (vkj 24. november) 1681 Kullamaa) oli saksa päritolu Eestimaa vaimulik kirja- ja keelemees.

Heinrich Göseken sündis Braunschweigis, õppis Rostocki ülikoolis. Ta oli aastatel 1634–1636 koduõpetaja Stockholmis, Stockholmi Püha Gertrudi kiriku saksa koguduse õpetaja ja õukonnapastori Johan RothlöbeniAnders Anton von Stiernman: Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...2, 1755, lk.1047 juures. Stockholmi pastor Rothlöbeni kaplanina tegutses ka endine Tartu Ülikooli heebrea keele ja usuteaduse professor Johann Weideling oma abikaasa Dorotheaga. Johann Weidling surma järel kihlus Tallinnast pärit Dorothea Weidling Heinrich Gösekeniga ning nad kolisid 1637. aastal Tallinna, kus elasid pruudi vanemad.Raimo Raag, Kokkuvõte Raimo Raagi kõnest, Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, nr. 9, 2 märts 2011 

Tallinna saabumise järel 1637. aastal tutvus ta Eestimaa superintendendi Nils (Nicolaus) Gaza ja Tallinna gümnaasiumi rektori Heinrich Vulpius vanema juures eesti keelega. Seejärel oli Kirbla (1638), Harju-Madise (1639–1641), Kullamaa Püha Johannese koguduse (1641–1681) pastor, Maa-Lääne praostkonna praost ja Tallinna Kuningliku Konsistooriumi assessor.Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 2. Mitau : Steffenhagen und Sohn 1829, lk. 75-77 ; Napiersky, C. E., Beise, Theodor. Nachträge und Fortsetzung, Bd. 1. Mitau : Steffenhagen und Sohn 1861, lk. 220.

Tema tähtsaim teos on 1660. aastal ilmunud põhjaeestimurdeline 547-leheküljeline käsiraamat "Manuductio ad Linguam Oesthonicam" ("Juhatus eesti keele õppimiseks"), mis sisaldab üle 9000-märksõnalise saksa-eesti sõnastiku, mis oli on Heinrich Stahli keeleõpetuse järel põhjaeesti keeles teine eesti keele õpik muulastele. Gösekeni sõnaraamat on meie sõnavara uurimisel asendamatu materjali- ja võrdlusallikas, ühtlasi üks huvipakkuvamaid eesti keele mälestisi 17. sajandistAino Valmet, H. Gösekeni sõnaraamatust. Keel ja Kirjandus, 1960, nr 10, lk 612-617.

Pastor Heinrich Gösekeni mälestuseks on epitaaf (1681) ja ristpalk (1682) Kullamaa Püha Johannese kirikus Läänemaal.Kullamaa Püha Johannese kirik

Teoseid
Esthnisches Gesangbuch
Manuductio ad Linguam Oesthonicam, Anführung zur Öhstnischen Sprache, Bestehend nicht alleine in etlichen praeceptis und observationibus, Sondern auch In Verdolmetschung vieler Teutschen Wörter. Der Öhstnischen Sprache Liebhabern mitgetheilet Von HENRICO GÖSEKENIO, Hannovera-Brunsvigo, Der Christlichen Gemeine zu Goldenberg in der Wyck Pastore, der umbliegenden Land Kirchen Praeposito, und des Königl. Consistorij zu Reval ordinario Assessore., Reval : Adolph Simon, 1660 (Tõlkes: Eesti keele õpetus, mis sisaldab mitte ainult mõningaid juhatusi ja tähelepanekuid, vaid ka paljude saksa sõnade tõlke. Eesti keele huvilistele avaldanud Heinrich Göseken Hannover- Braunschweigist, Kullamaa kristliku koguduse pastor Läänemaal, ümberkaudsete maakirikute praost ja Tallinna Kuningliku Konsistooriumi korraline assessor. Tallinn, trükkinud ja kirjastanud Adolph Simon, gümnaasiumi trükkal, aastal 1660.) Andmed ESTERis Digitaalselt

Perekond
Heinrich Göseken oli kolm korda abielus.Friederich Konrad Gadebusch: Liefländische Bibliothek nach Alphabetischer Ordnung, 1, Riga: bey Johann Friedrich Hartnoch 1777, lk.436-444

Kõigepealt abiellus ta Stockholmis saksa koduõpetajaks olnud Tartu ülikooli erakorralise professori Johann Weidelingi (1603–1635) lese Dorothea Siegeliga (surnud 1650), kes oli Tallinna kaupmehe Martin Siegeli tütar. Abielust sündinud seitsmest lapsest sai poeg Heinrich Göseken nooremast (1647–1705) Mihkli koguduse pastorArvo Tering. Album academicum der Universität Dorpat (Tartu) 1632-1710, Tallinn 1984, s. 263/264.

Seejärel abiellus ta Magdalena von Howeniga (surnud 1672), kes oli Lümanda ja Itäsalme (Soomes; rootsi keeles Östersundom) mõisa pärushärra, rittmeister Heinrich von Howeni tütar. Abielust sündis kolm tütart, kellest keskmine tütar Gertrud abiellus Kuusalu Laurentsiuse koguduse pastori Johann Wolfgang Böckleriga.

Kolmas abikaasa oli Margaretha Judith von Berg, kes oli Kandla ja Jerometsa mõisniku Hans von Bergi tütar.

Viited

Välislingid 
Heinrich Göseken (1612 ? – 1681) EEVAs
Teoseid ESTERis
Raimo Raag, Heinrich Göseken Stockholmis Keel ja Kirjandus, 2025, nr 1-2

Kategooria:Eestimaa vaimulikud
Kategooria:Harju-Madise koguduse vaimulikud
Kategooria:Kirbla Püha Nikolause koguduse vaimulikud
Kategooria:Kullamaa Püha Johannese koguduse vaimulikud
Kategooria:Maa-Lääne praostid
Kategooria:Eestimaa konsistooriumi vaimulikud assessorid
Kategooria:Sündinud 1612
Kategooria:Surnud 1681