Tapa raudteejaam

Tapa raudteejaam on raudteejaam Lääne-Virumaal Tapal.

Läbi Tapa kulgeb alates 1870. aastast laiarööpmeline Tallinna–Narva raudtee, kus esimene peatus reisirongidele Tallinna suunal on Lehtse ja Narva suunal Kadrina raudteejaam (rahvusvahelistel reisirongidel Jõhvi). Alates 1876. aastast hargneb Tapalt Tartu poole ka 112,5 km pikkune Tapa–Tartu raudtee, mille tulemusel sai seni tagasihoidlikust Tapa jaamast oluline sõlmjaam. Esimene peatus reisirongidel sellel teel on Tamsalu; enne seda on aga ka Nõmmküla raudteejaam, kus reisirongid alates 2001. aastast ei peatu.

Tapa jaama pika rööbastiku idapoolses otsas asub reisijaam,Raudteejaama lugu; Rongimees kus on kasutusel kaks täispikka raudteedevahelist perrooni, mille vahel paikneb omakorda ajalooline kivist jaamahoone koos veetorniga.
Ühe perrooni äärest liiguvad rongid Narva ja Tallinna suunal, teise äärest Tartu ja Tallinna suunal.Tapa jaama asendiplaan; Elron

Tapal peatuvad kõik seda läbivad Elroni idasuunalised reisirongid, samuti Tallinna–Peterburi–Moskva liini rongid, mida opereerib Venemaa Raudteede tütarettevõte FPK koos GoRailiga. Piletihinnalt kuulub peatus V tsooni, olles Elroni reisirongides üleminekupeatuseks peatusepõhiste piletihindadega alale.Elron

Tänaseks on üle 100 pöörme ja fooriga Tapa jaamast kujunenud üks AS Eesti Raudtee suurimaid (raudteede kogupikkuse järgi) ja olulisemaid vahejaamu, mille pikkus läänest itta on 4,2 kmÜhiselamukoha pärast inimeste elu ja vara hoidjaks; Virumaa Teataja, nr. 239, 10 detsember 2016. DIGAR ja kus võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.
Jaama vastuvõtu-saatepargis asub kokku 12 raudteeharu, mille kõrval asetseb eraldi sorteerimispark. Jaama territooriumilt saab alguse ka mitu haruteed erinevatesse tööstusettevõtetesse nagu näiteks: Leonhard Weiss OÜ tehnikabaasi, Estonia Locistics OÜ logistikaparki, Moe Piiritusetehase viljalattu, Tapa vallavalitsuse territooriumile ning samuti AS Operaili vaguni- ja veduridepoosse.Ohutud liikumisteed Tapa-Tallinn; AS Eesti Raudtee

 Ajalugu 
pisi|vasakul|Tapa esimene jaamahoone aastal 1870
pisi|Laiarööpmeline Balti raudtee ja kitsarööpmelised raudteed Eestis 20. sajandi alguses
pisi|Vabadussõja mälestustahvel Tapa jaamahoone seinal
pisi|Tapa vabastamise 15. aastapäeval mälestustahvli avamine 09.01.1934. Kõneleb kindral Johan Laidoner.
pisi|Tapa jaam (1938)
pisi|vasakul|Tapa kivist jaamahoone ja veetorn aastal 2000
pisi|vasakul|Tapa raudteejaam (2005)
pisi|Go Raili Tallinna–Moskva reisirong (vedur TEP70) Tapal
pisi|Elroni Stadler FLIRT tüüpi reisirongid Tapal
Seoses tööstuse kiire arenguga ja vajadusega senisest efektiivsema transpordi järele alustas Balti aadlikke ühendav Eestimaa rüütelkond 1860. aastate teisel poolel Eesti esimese raudtee rajamist (vt Balti raudtee), mis pidi kulgema Paldiskist läbi Tallinna, Tapa ja Narva toonasesse Venemaa keisririigi pealinna Peterburi lähistele. Selle ehituseks asuti ka põlisesse Tapa kuusemetsa rajama raudteesihte. Algul märgiti jaama asukohana välja Valgma. Alles teisel ja kolmandal sihiajamisel valiti praegune jaama asukoht. Tapa jaam avati aastal 1870. Jaam jäi avamisel Ambla kihelkonda Tapa mõisa maadele ja liigitus Vene keisririigi süsteemis tagasihoidlikusse IV klassi, kus oli kolm jaamateed.

Seoses Tartu harutee rajamisega 1876. aastal (vt Tapa–Tartu raudtee) kasvas Tapast oluline II klassi sõlmjaam ja seni tagasihoidliku küla juurde tekkis peagi alevik. Algselt kavandati Tartu haru ehitamiseks Rakvere jaama, kuid kuna Pandivere kõrgustiku läbimiseks oleks sellel juhul tulnud teha palju töömahukaid mullatöid, valiti selleks siiski väike Tapa. Ehitati depoo (vt Tapa depoo), remonditöökoda (mis on hävinenud) ja teine ooteplatvorm. Samuti tehti juurdeehitus esialgsele jaamahoonele, et tagada reisijatele II klassi jaama tingimused. Sealt alates sai Tapast järk-järgult kasvav raudteelaste asula.Hillar Palamets: Ajalootund R2-s: AJALOOTUND R2-S. 135 aastat Paldiski-Tallinn-Peterburg raudteest; ERR heliarhiiv

9. jaanuaril 1919 toimus Eesti Vabadussõjas sõjaline operatsioon strateegilistelt tähtsa Tapa transpordisõlme vabastamiseks Punaarmee üksustest. Sündmuse mälestamiseks avati 1934. aasta jaanuaris Tapa jaamahoone seinal pronksist mälestustahvel kirjaga: "9. jaanuaril 1919 murdsid soomusrongid punaste ikke Tapal". Mälestustahvel võeti Nõukogude okupatsiooni alguses vaksalihoone seinalt maha ja taasavati pidulikult 20. veebruaril 1993.30404 Tapa raudteejaama peahoone; Kultuurimälestiste riiklik registerTapa vabastamise mälestustahvel raudteejaama hoonel; Tapa muuseum

1949. aastal aset leidnud Märtsiküüditamise käigus läks esimene ešelon küüditatavatega teele 26. märtsil 1949 kell 12:32 just Tapa raudteejaamast.Hilda Sabbo, Võimatu vaikida. II (Tallinn: H. Sabbo, 1996 (Tallinn: Ühiselu)), lk 857–858.

Nõukogude ajal juhtis Tapa jaama töökorraldust jaamaülem, rongiliiklust aga jaamakorraldaja, manöövridispetšer ja täitevpersonal (pöörmeseadjad, rongikoostajad jne). 1950. aastatel oli Tapa jaamas kuus pöörmeposti. Reisirongide vastuvõtmist ja ärasaatmist teostas jaamahoones tegutsenud vaksalikorraldaja jaamakorraldajalt saadud loa alusel.

Aastatel 1967–1969 katsetati Tallinna ja Tapa vahel SR3A6M tüüpi akuronge, mille tarbeks ehitati Tapa depoo juurde, tuletõrjerongi seisukoha kõrvale, nelja posti pikkune kontaktvõrk, (nn laadimispunkt) kus kuni kuue vaguni pikkune reisirong oma seisuajal sai akud tagasisõiduks uuesti täis laadida.Lembit Adamson. "Meenutusi elektriraudteest lapsepõlvest... ...pensionile". Lk 522. 2014Elektrirongiliiklusest Eestis; Tehnikamaailm, 4/20168 mm video: SR3, SR6AM ja ER2 tüüpi rongide elu aastatel 1968-1974; You Tube-i video, autor Lembit Adamson

1980. aastatel oli kavas olemasolevat elektriraudteed pikendada Aegviidult kuni Tapani, plaan siiski ei teostunud.TALLINN – TAPA; Eesti Raudteeajaloo Selts

Kuni 2005. aastani oli AS Edelaraudtee opereerimisel eraldi käigus ka Tallinna–Tapa rongiliin, mida hiljem pikendati Rakvereni.

Esimene suurem jaama uuendus toimus 1960. aastatel. Jaam varustati automaatblokeeringu seadmetega, seoses millega rajati ka kolmekorruseline elektritsentralisatsiooni hoone (amortiseerunud hoone õhkisid Tapa pioneeripataljoni ajateenijad 2009. aastal).Kaitseväelased õhkisid Tapal tühja hoone; Postimees, 05.11.2009

Novembris 1988 valmis jaama ümberehitus manöövrimäega sorteerimisjaama näol, millest mäe osa suleti 2000. aastate algul.Tapal kaotab töö 500 raudteelast; Õhtuleht, 03.12.2002
Veoste vähesuse tõttu on tänaseks manöövrimäe seadmed koos pöörangute ja nõlval asunud kõveratega demonteeritud. Jaamas on siiski endiselt olemas kokku kaksteist sorteerimisjaama teed, ning sorteerimine Tapa jaamas väikses mahus siiski toimub, kuid mitte mäel. Praegu töödeldakse Tapa jaamas umbes 150–200 vagunit ööpäevas, kuigi 2000. aastate algul oli see number 1250.Ainus sortimisjaam tahetakse teha Tapale; Virumaa Teataja, nr. 243, 17 detsember 2020. DIGARÜhiselamukoha pärast inimeste elu ja vara hoidjaks; Virumaa Teataja, nr. 239, 10 detsember 2016. DIGAR

2024. aastaks on kavas Tapa sorteerimisjaam koos mäega taasavada, tänu millele suletakse praegune vagunite sorteerimine Ülemistel.

Koos manöövrimäega ehitati 1980. aastate lõpul Tallinna suunal ka uus silikaattellistest neljakorruseline elektritsentralisatsiooni hoone (analoogne Ülemiste hoonega), kust toimib signalisatsiooni-, tsentralisatsiooni-, ja blokeeringuseadmete juhtimine ka tänapäeval ning töötab jaamakorraldaja.Harri Allandi. 140 aastat Tapa raudteejaama sõnas ja pildis. Tapa 2010

1985. aastal alustati Tallinna ja Tapa vahelise teise peatee rajamist, mille viimane etapp (Lehtse–Tapa lõik) avati rongiliikluseks 1992. aasta jaanuaris. Jüri Loog. "125 aastat raudteid Eestis". Tallinn, 1997.

Tapa naaberjaamad on: Narva suunal (paaritus kõrikus) Kadrina, Tartu suunal Nõmmküla ja Tallinna suunal (paariskõrikus) Aegviidu raudteejaam (kuni 2012. aastani Lehtse).

Varem järgnes Narva suunal Tapale ka Udriku raudteepeatus, XX sajandi teisel poolel aga Neeruti raudteepeatuse kohale rajatud Udriku raudteejaam, mis suleti ilmselt 1980. aastate lõpul.

2011. aastal ehitati Tapale kaks uut 550 mm kõrgust ja 150 m pikkust raudteedevahelist perrooni, kus peatuvad Elroni reisirongid, samuti rajati kummalegi poole jaamahoonet veel kaks 400 m pikkust madalat perrooni, mida kasutavad rahvusvahelised reisirongid.Tapa jaama tehnokorraldusakt; Eesti Raudtee Samal aastal läbis uuenduskuuri ja paigutati jaamahoone kõrvale ka monumendina seisev L seeria auruvedur.Tapa auruvedur saab uue elu; Virumaa Teataja, 03.07.2011

Alates 2018. aastast on endiste Tapa jaamaülemate järgi endale nime saanud AS Operaili Tapal toodetavad C30-M tüüpi vedurid.TAPAL VALMIS UUS VEDUR; Kuulutaja, 12.10.2018Uued vedurid said nimed Tapa jaamaülemate järgi; Lääne-Virumaa uudised, 13.08.2021

2023. aastal valmis Tapal uus kaubarongide sorteerimispark ning 2024. aastal avati uue haldushoone ja veduridepoo. Ehitustööd läksid kokku maksma ligi 25 miljonit eurot."Eesti Raudtee avas Tapal uue haldushoone" ERR, 12. juuli 2024

 Jaamahoone 
pisi|vasakul|Tapa jaam koos esimese vaksalihoonega aastal 1896
pisi|Tapa jaamahoone ja veetorn aastal 1997
pisi|vasakul|Tapa jaam 20. sajandi alguses
pisi|vasakul|Osaliselt ümberehitatud Tapa jaamahoone aastal 1918. Vasakul on näha algsest jaamahoonest pärit puitosa, paremal uus tellistest kiviosa, mis säilinud tänini
pisi|Tapa jaamahoone aastal 2021
pisi|Tapa jaama veetorn
pisi|vasakul|Tapa raudteejaam sõidusuunaga Narva poole, 1930. aastad
pisi|Tapa raudteejaam sõidusuunaga Tartu poole, 1930. aastad
pisi|
Tapa esimene puidust jaamahoone valmis koos raudteega aastal 1870. See oli ehitatud tüüpprojekti järgi, mida iseloomustas madal viilkatus ning asümmeetriline pikifassaad, mille kõrgem viiluga keskosa jagas maja ühe- ja kahekorruseliseks tiivaks. Hoone sarnanes Aegviidu, Kabala, Paldiski jmt jaamahoonetega.

Seoses 1876. aastal avatud Tapa–Tartu raudteega sai Tapast oluline II klassi sõlmjaam, mille tõttu laiendati ka esialgset jaamahoonet.
Hoone idatiivale ehitati juurde kahekorruseline osa.Kodulugu: Tapa vaksal kaotas klassivahed; Virumaa Teataja, 15.05.2007

Puidust esimene jaamahoone lammutati järkude kaupa uue ehitamise käigus 20. sajandi alguses.

Seoses jaama vajaduste kasvuga alustati Tapa uue kivist jaamahoone esimese järgu ehitamist 1910. aasta paiku. 1914. aastal valmiski jaama Tallinna-poolsesse otsa uus telliskivist hoonekorpus, mille tarvis senine raudteevaksali läänepoolne osa lammutati.

1928. aastal jõudis lõpule ka paekivist ja punastest tellistest lõpliku kuju saanud jaamahoone teise järgu ehitus, mis tüüpilise omaaegse ehitisena meenutas Peterburi vaksaleid. Peasissepääsu rõhutab mõlemal pikiküljel kaarfrontooniga keskrisaliit, mis on koos hoone nurkadega valmistatud jämedalt tahutud paekividest. Punaseid puhta vuugiga laotud tellisseinu liigendasid heledast paksukihilisest paest tahutud vööd.Tapa raudteejaam; Tapa muuseum Asümmeetrilise põhiplaaniga jaamahoone lääneotsas asus einelaud, keskosas ootesaalid ja kassad, ning kahekorruselises idaplokis ametiruumid. Vaksalist Narva pool paikneb võimas, kahe paagi ja tellisseintega veetorn, mis valmis veduridepoo juurde 1928. aastal vana veetorni asemel.

Interjööri algsetest ehitusdetailidest on säilinud vähe. Näiteks võib tuua puhvetis puidust geomeetrilise ornamendiga kassettlage, helesiniste ruutudega väga kvaliteetselt laotud kiviparketti, tahvelust ja glasuurpottidest ahjusid, mis on säilinud ootesaali tagumises osas.

Klassivahed uues jaamahoones kaotati ja laiendati vestibüüli, kus asus ajakirjanduse müügikoht, postiosakond ning apteegilett, samuti asus hoones pagasikontor, Eesti panga agentuur ja telefoni keskjaam.Järva Teataja (1926–1944), nr. 100, 21 detsember 1928; DIGAR
Alates 1930. aastast tegutses vaksalis ka esinduslik restoran.Tapa vaksal häbistab juubeliaastat; EPL, 12.04.2008

Jaamahoone on korduvalt õlivärviga üle värvitud (näiteks Moskva olümpiamängude ajal 1980), mis on rikkunud hoone algset välimust.

Tapa historitsistliku viiekorruselist veetorni iseloomustavad kaheksatahulised etteastuva ülakorrusega tornid ja katuseräästast ääristav telliskarniis, mis vöötab ka tornide tellistest välisseina. Tornides on tänini algsed tahveluksed, sealhulgas kaks klaasiga profiiltahvelust.
Veetorn on ühenduses kahekorruselise viilkatusega endise reservvedurite depooga, mis ehitati juba 1876. aastal, ning mille esimesel korrusel paikneb suur metallahi.
Veetorn-depoo moodustab kompleksi teiste raudteejaama ehitistega (sh peahoone, tualett, kelder, purskkaev, vedurite veega täitmise pump) ning on ühtlasi vanim Tapa raudteejaamakompleksis säilinud hoone.Muinsuskaitseameti eksperdihinnang Tapa raudteejaama peahoone ja veetorn-depoo mälestiseks tunnistamiseks; Tallinn 2016 2014. aastal oli hoones tulekahju.Tapa rongijaama lähedal põles veetorn; Virumaa Teataja, 22.08.2014 Tänaseks on ehitis halvas seisukorras, ehkki 2019. aastal teostati hoone katuse remont.Tapal uuendatakse kunagise veetorni põlenud katust; Virumaa Teataja, 07.05.2019

1995. aasta novembris külastas Tapa vaksalit seoses oma Lääne-Virumaa ringsõiduga president Lennart Meri, kes enne Kadrina rongile asumistPresident uuris Tapal keeleseaduse toimet; Eesti Päevaleht, nr. 145, 23.11.1995 (DIGAR) viibis põgusalt jaama puhvetis (vt videot), kohtus vaksaliülemaga ja küsis kassast umbkeelselt piletimüüjalt rongipiletit Pariisi.Lennart Meri Tapa jaamas 1995; YouTube-i videoLennart Meri Tapa jaama puhvetis 1995; YouTube-i video

1998. aasta lõpuks tegutses Eesti Raudtee töötajaid 1200 m² suuruses vaksalihoones kokku neli, nendele lisandusid veel aga piletimüüjad ja puhveti töötajad. 1998. aasta seisuga maksis laguneva hoone ülalpidamine omanikule 300 000 krooni aastas, millest põhilise kulu moodustas ehitise kütmine.Tapa jaam saatuse hooles; Õhtuleht, 08.12.1998

Alates 1997. aastast tegeles rongipiletite müügiga AS Edelaraudtee. Piletimüük Tapa jaamast lõpetati 1999. aastal ning piletilaekuri koht likvideeriti.Tapa Muuseum – ENSV 1940–1991

Tapa viimane vaksaliülem oli Nikolai Albert."Mälestuste jaam" – Tapa Gümnaasiumi õpilaste dokumentaalfilm Tapa Raudteejaama hoone ajaloost ja nostalgiaüritusest "Tapa Rongijaama elluärkamine"; YouTube-i video (2018)

Jaamahoone oli osaliselt avatud kuni 2004. aastani. Sama aasta sügiseks olid ehitise aknad laudadega kinni löödud, ootesaal suletud ja hoone tegevusest alles jäänud vaid tagasihoidlik puhvet, mis tegutses kuni 2006. aastani.Vaksalid aja hammasrataste vahel; Virumaa Teataja, 16.10.2004Ideid Tapa vaksali kasutamiseks pole; Virumaa Teataja, 06.11.2010 Hiljem on jaamahoonet kasutatud hooajaliselt teatrietenduste ja muude kultuuriürituste kohana.Teater paneb Tapa jaama elama!; Maaleht, 15.06.2012Tapal äratatakse rongijaam ellu; ERR, 06.08.2017Nostalgia ärkab taas Tapa rongijaamas ellu; Sirp, 24.07.2018

2017. aastal tunnistati AS Eesti Raudteele kuuluv Tapa jaamahoone kultuuriministri käskkirjaga kultuurimälestiseks (nr 30404). Kaalumisel oli ka veetorn-depoo mälestiseks tunnistamine, millest omanik keeldus viidates ehitise halvale seisukorrale.Tapa raudteejaama peahoone tunnistati kultuurimälestiseks ERR, 21.06.2017Tapa raudteejaama peahoone kultuurimälestiseks tunnistamine; Riigi Teataja

Tapa jaamahoone on I maailmasõja eelse raudteearhitektuuri üks silmapaistvamaid näiteid. Selle omanik AS Eesti Raudtee kavatseb selle 2022. aastaks suures osas renoveerida.TAPA VAKSALIHOONE SAAB UUE ILME JUBA TULEVAL AASTAL; Kuulutaja, 23.04.2021Eesti Raudtee kinnitas valmisolekut korrastada Tapa vaksalihoone; Virumaa Teataja, 23.04.20212025. sügisel tööd algasid, hoone on ümbritsetud tellingutega. 

 Vaata ka 
 Tapa depoo
 Balti raudtee
 Eesti raudteetransport
 Tapa–Tartu raudteelõik
 Tallinna–Narva raudtee

 Viited 

 Kirjandus 
 Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev, 2003), ISBN 9985-62-149-2
 Harri Allandi "140 aastat Tapa raudteejaama sõnas ja pildis" (Tapa, 2010), ISBN 9789-94-921-3221

 Välislingid 

 YouTube'i video: "Mälestuste jaam" – Tapa Gümnaasiumi õpilaste dokumentaalfilm Tapa Raudteejaama hoone ajaloost ja nostalgiaüritusest "Tapa Rongijaama elluärkamine"; autorid: Lisbel Serbin, Anna-Liis Voogla, Angela Blum, Kertu Allik (2017/2018)
 Tapa raudteejaamas (1963); Arkaader
 Raudteeliiklust juhib automaatika, aga inimese valvsa pilgu all; Virumaa Teataja, nr. 158, 21. september 2023 (DIGAR)
 Eesti Raudtee asub Tapa jaamas renoveerima; Virumaa Teataja, 28.04.2023
 Raudteelased saavad tänapäevase haldushoone; Virumaa Teataja, 02.03.2023
 Tapa vaksalit külastas tuhat inimest; Virumaa Teataja, nr. 157, 15 august 2017
 Mälestus Tapa raudteejaamast: vaksalikorraldaja võttis vastu ronge ning lahendas reisijate probleeme; Virumaa Teataja, 24.07.2017
 Mälestus Tapa raudteejaamast: president Lennart Meri külaskäik; Virumaa Teataja, 01.08.2017
 Mälestus Tapa raudteejaamast: töö vaksali kokana; Virumaa Teataja, 08.08.2017
 Ühiselamukoha pärast inimeste elu ja vara hoidjaks; Virumaa Teataja, 10.12.2016
 Jaamakorraldaja vastutusrikas töö paneb närvid proovile; Virumaa Teataja, 04.01.2007
 AK filmikroonika 1958–1991: TAPA RAUDTEELASTE PÄEV; ERR Videoarhiiv
 Üks silmapilk: Tapa vedurijuht Boris Krõlov; ERR Videoarhiiv
 Tapa rongijaama elluärkamine; Hooandja
 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)

 Eelnev peatus link=|center|40px Raudteepeatus idasuunalistel reisirongiliinidel Järgnev peatus link=|15px Lehtse center|link=|40px Tapa Narva poole: Kadrina link=|15px Tartu poole: Tamsalu link=|15px

Kategooria:Eesti raudteejaamad
Kategooria:Tapa
Kategooria:Balti raudtee