Keila raudteejaam

Keila raudteejaam on raudteejaam Harju maakonnas Keila linnas. Peatuskoht asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres 26,1 km kaugusel Balti jaamast.

Peale Keilat jaguneb raudtee kaheks. Keila–Turba raudtee (kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee) suundub Turbasse, mille suunas esimene peatus reisirongidel on Kulna. 1870. aastal valminud Keila–Paldiski raudtee suundub Paldiski poole, mille esimene peatus reisirongidel on Niitvälja. Paldiski raudtee läbib ka Klooga alevikku, kust eraldub omakorda Klooga–Kloogaranna raudteelõik..

Keila jaamas asub kaks madalat 550 mm kõrgust perrooni, millest üks on 162 m pikkune (I tee äärne) ning teine 150 m pikkune (II ja III tee vahel).Keila jaama tehnokorraldusakt; AS Eesti Raudtee 
Peatuses peatuvad kõik Elroni Tallinnast Keilasse (lõpp-peatus), Paldiskisse, Turbasse ja Klooga-randa sõitvad elektrirongid. 
Piletihinnalt kuulub jaam III tsooni. 

Keila jaamas asub praeguseks kokku 5 rööpapaari ja 18 pööret, lisaks kulgeb jaamast harutee tööstusterritooriumile kauba laadimiseks.Ohutud liikumisteed Pääsküla-Riisipere-Paldiski; AS Eesti Raudtee

Ajalugu
pisi|vasakul|Keila raudteejaam aastal 1931
pisi|Keila jaam nõukogude ajal
Keila raudteejaam rajati 1870. aastal seoses laiarööpmelise (Paldiski–)Tallinna–Narva raudtee rajamisega.TALLINN - KEILA; Eesti Raudteeajaloo Selts Raudtee tulek elavdas oluliselt Keila majanduselu ja soodustas elanikkonna kasvu.

1905. aastal valmis Keila–Haapsalu raudtee ning Keilast sai sõlmjaam.Raudteed Eestis; EESTI RAUDTEELASTE LIIT

19. juulil 1958 avati liikluseks 15,7 km pikkune Pääsküla–Keila elektrifitseeritud raudteeliin ning Keila sai elektrirongi ühenduse.REGULAARNE ÜHENDUS ON AVATUD; Kollektiivne Töö : Eestimaa KP Keila Rajoonikomitee ja Keila Rajooni TSN häälekandja, nr. 86, 22. juuli 1958 (DIGAR)

Aastatel 2019–2020 läbis Keila raudteejaam põhjaliku uuenduskuuri, mille käigus rekonstrueeriti täielikult jaama teed, pöörangud ja liiklusjuhtimissüsteem.Keila raudteejaam läbib põhjaliku uuenduskuuri; Eesti Raudtee, 09.07.2019

Jaama peahoone
Keila jaama peahoone valmis koos raudteega 1870. aastal, see oli praegusest väiksem, jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi Jamburgi raudteejaama eeskujul. Jaamahoone juurdeehitus ja uus, kivist veetorn valmisid 1926. aastal. Sellisel kujul on hoonestus säilinud suhteliselt autentsena tänaseni. Kahekorruseline puuhoone ehitati Balti raudtee IV klassi jaama tüüpprojekti järgi sarnaselt Paldiski, Aegviidu, Kabala jmt jaamahoonetega. Neid hooneid iseloomustab madal viilkatus ning asümmeetriline pikifassaad, mille kõrgem viiluga keskosa jagab maja ühe- ja kahekorruseliseks tiivaks. 1990. aastate lõpus jäi jaamahoone kasutuseta tühjalt seisma ja seda ohustas hävimine. 1998. aastal andis Eesti Raudtee hoone üle Keila linnale.Keilalane saab jaama tagasi; Õhtuleht, 03.10.1999 2005. aastal alustas Keila Linnavalitsus hoone restaureerimist, millega jõuti lõpule 2007. aastal, kui seal avas uksed Keila linna ajaloolist nime kandev kohvik Kegel.

 Pildid 

Vaata ka
 Balti raudtee
 Raudteetransport
 Tallinna–Keila raudteelõik

Viited

Välislingid
 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
 KEGEL - restoran Keila raudteejaamas
 Keila raudteejaam • XX sajandi arhitektuur • Kultuurimälestiste riiklik register
 Manööverdusi; Harju Elu : Harjumaa ajaleht, nr. 90, 2 august 1986 (DIGAR)
 Keila raudteejaama ümbrus muutub tundmatuseni; Maaleht, 29.04.2016
 Keila raudteejaama taha püstitati linna kell; Harju Elu, 24.05.2019
 Raudtee ja jaamahoone suur juubel; Keila Leht, nr. 40, 06.11.2020 (DIGAR)

 Eelnev peatus link=|center|40px Raudteepeatus läänesuunalistel reisirongiliinidel Järgnev peatus link=|15px Valingu center|link=|40px Keila  Riisipere poole: Kulna link=|15px Paldiski poole: Niitvälja link=|15px

raudtee
Kategooria:Balti raudtee
Kategooria:Eesti raudteejaamad