Laiarööpmeline soomusrong nr. 6

Laiarööpmeline soomusrong nr. 6 oli Eesti laiarööpmeline soomusrong Eesti Vabadussõjas.

Soomusrong asutati rindel 12. augustil 1919. 
Soomusrongi juhid
12. august – 30. detsember 1919, leitnant Nikolai Kivi.

Soomusrongi  koosseis
Laiarööpmelise soomusrongi nr. 6 koosseisus olid:
SuurtükiplatvormidÕun, Noormets, Pihlak, lk 15
Suurtükiplatvorm Tommi – relvastatud Briti sõjalaevalt saadud 57 mm õhutõrjekahuriga; kuulus varem soomusrongi "Kapten Irw" koosseisu.Õun, Noormets, Pihlak, lk 43Õun, Noormets, Pihlak, lk 67

pisi|Laiarööpmelise soomusrongi nr 6 suurtükiplatvorm "Leitnant Sabolotnõi Kartetsch" Vabadussõja ajal Valga jaamas (sügis 1919).

Suurtükiplatvorm "Leitnant "Sabolotnõi" Kartetsch" – soomusrongi nr. 6 võimsaim suurtükiplatvorm, valmis 1919. aasta augustis Tallinna sadamatehastes. Relvastuseks 120 mm Briti välikahur ja tornis raskekuulipilduja.Õun, Noormets, Pihlak, lk 68 Vabadussõja-aegse suurtükivaguni "Leitnant "Sabolotnõi" Kartetsch" nimetus mugandus rahuajal lihtsalt Sablotnõiks. Ta oli suurtükivagunina nr. 105 Valgas asunud 2. soomusrongirügemendi koosseisus, kus sai uuteks relvadeks 107 mm Schneideri kahuri rataslafetil ja 76 mm Vene kahuri tumbal.Õun, Noormets, Pihlak, lk 112. Suurtükivagun nimetati leitnant Reinhold Sabolotny, kes hukkus 31. juulil 1919, mälestuseks.
Suurtükiplatvorm "Rummu Jüri" – valmis Tallinna sadamatehastes 11. augustil 1919, relvastuseks 76 mm välikahur ja tornis raskekuulipilduja.Õun, Noormets, Pihlak, lk 69
kuulipildujavagunid,
dessantvagunid.

Vabadussõja lõpul oli rongil rivis 9 ohvitseri, 140 tääki, 10 raskekuulipildujat, 2 kergekuulipildujat ja 4 suurtükki.Õun, Noormets, Pihlak, lk 16

Tegevus Vabadussõjas
pisi|Laiarööpmelise soomusrongi nr 6 kuulipildurid Karula jaamas kuulipildujaid puhastamas (1920)
11. oktoobril 1919 alustasid Kalevlaste Maleva ja Soomusrongide Diviisi tagavarapataljon laiarööpmeliste soomusrongide nr 4, 5 ja 6 toetusel pealetungi Pihkva sihis. Ülesandeks nähti ette "vaenlast tema praegustest seisukohtadest välja lüüa ja teda üle Velikaja visata ja peale selle endisele liinile tagasi tulla". Operatsioon õnnestus täielikult. Vaenlase kaitsepositsioon murti laial rindel läbi ja vallutati rida külasid. Soomusrongide edasiliikumine oli aga takistatud põhjalikult purustatud raudtee tõttu, mille parandamine võttis aega.Eesti Vabadussõda, lk 322

5. novembril 1919 alustasid 2. diviisi 6. ja 7. polk, Katšanovi üksik pataljon, Soomusrongide diviisi kuuluv Kalevlaste Maleva ja diviisi tagavarapataljon soomusrongide nr. 2, 4, 5 ja 6 toetusel uut pealetungi, mis arenes üldiselt edukalt.Eesti Vabadussõda, lk 332

Detsembrikuu keskel anti 3. diviisi rinne üle lätlastele. Laiarööpmelise soomusrongi nr 6, mis leitnant Kivi juhatusel kaitses Ramotskoje–Põtalovo raudtee suunda Kuprova jaama juures, vahetas välja Läti soomusrong.Eesti Vabadussõda, lk 339

Laiarööpmelise soomusrongi nr. 6 võitlejatest langesid Vabadussõjas reamehed Karl Käärik (17.10.1919) ja August Mihkelstein (19.10.1919).Villemi, lk 1338 Vabadusristi II liigi 3. järguga autasustati reamees Kristjan Põhakot.Villemi, lk 1345

Vaata ka
Kapten Irv (soomusrong)

Viited

Kirjandus
 Mati Õun, Tiit Noormets, Jaak Pihlak (2003). Eesti soomusrongid ja soomusronglased 1918–1941. Tallinn: Sentinel
 Vabadussõja Ajaloo Komitee (1939/1997). Eesti Vabadussõda 1918–1920. 2. Tallinn: Mats
 Paul Villemi. Soomusrongide diviis Vabadussõjas. Sõdur. 1928, nr 48/49

Kategooria:Eesti soomusrongid