Lelle raudteejaam

Lelle raudteejaam on raudteejaam Raplamaal Kehtna vallas Lelles.

Jaamas paikneb kolm rööpapaari, lisaks üks tupiktee. Seal on kaks madalat täispikka perrooni. 

Lelle jaamale eelneb Tallinna suunalt Keava raudteepeatus (Viljandi kiirrongidel Rapla raudteejaam). Elroni reisirong sõidab Balti jaamast Lellesse umbes 1 tund ja 15 minutit.

Lelles jaguneb raudtee kaheks: Tallinna–Viljandi raudteeliin suundub Viljandisse, mil esimene peatus reisirongidele on Käru. Lelles peatub kaheksa Viljandi rongi (pooled Viljandi ja pooled Tallinna poole) ja kaheksa Türi rongi (pooled Türi ja pooled Tallinna poole).

Lelle–Pärnu raudteelõik hargneb Pärnu poole, mida alates 2018. aasta detsembrist kasutavad üksnes vähesed kaubarongid (kuni reisiliikluse sulgemiseni oli sellel liinil Tallinna–Pärnu rongidee esimesne peatus Koogiste).YouTube'i video: Hüvasti Pärnu rong! Lellest väljus Pärnu suunas kaks rongi, samapalju saabus Pärnust Lellesse.

Ajalugu
pisi|vasakul|Lelle raudteejaam 20. sajandi alguses
Lelle jaam rajati koos Tallinna–Viljandi raudteeliiniga 1900. aastal. Algselt jäi see Vändra kihelkonda Lelle mõisa maadele. 

1918. aastal, seoses metsaveoraudtee rajamisega Eidapereni, sai Lellest sõlmjaam.
1928. aastaks pikendati Eidapere suunalist raudteed Pärnuni (vt Lelle–Papiniidu raudtee).

Jaamas oli 20. sajandi alguses kolm teed ja tupiktee. Lelle ja Keava vahel asus liini algaastatel Ohekatku peatus.

1971. aastaks ehitati senine kitsarööpmelise raudtee Lelle jaam ringi laiarööpmelisele raudteele.Tallinn - Lelle; Eesti Raudteeajaloo Selts 

Lelle–Pärnu raudtee seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti valitsus otsustas 2017. aastal, et ei investeeri Pärnu-Lelle 70 km raudtee trassile 17 000 000 eurot raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril aastal 2018. Lelle jaam jäi reisirongide kasutusse ainult Türi, Viljandi ja Tallinna suunal. 

Kuni 2013. aasta lõpuni oli eraldiseisvalt käigus ka Edelaraudtee opereeritav Tallinna–Lelle rongiliin.

Jaamahoone
Lelle jaamahoone valmis aastal 1901. Hoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt näiteks Olustvere, Võhma, Käru jt jaamahoonetega. 

Puidust jaamahoonet iseloomustab ühe-kahekorruseline asümmeetriline fassaad, mille ülesehitus sarnaneb laiarööpmelise raudtee jaamahoonetega. Kitsarööpmelise raudtee jaamahoone dekoorikasutus on aga tagasihoidlikum. Hoone keskel asub läbi maja ulatuv vestibüül, millest paremal asuvas ühekorruselises külgtiivas toimib tänaseni reisijate ootesaal. Vasakul asus kontori- ja postiruum (praeguseks jaamakorraldaja tööruumid) koos vestibüüli avaneva piletimüügiaknaga. 
Teisel korrusel asus jaamaülema korter.

Lelle jaamahoone on tänaseks renoveeritud ja seda kasutab Edelaraudtee Infrastruktuuri AS.Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003)Sirp tervitab Edelaraudteed ja kõiki, kellele rongireis vajalik. Sirp nr 48, 24. detsember 1999 DIGAR

 Pilte 

Viited

 Välislingid 

 Sõlmjaam; Ühistöö : Rapla maakonna ajaleht, nr. 92, 6 august 1988 (DIGAR)
 FOTO: Lelle jaam ja rongid (aasta 1997); Baltic Trains Picture Gallery
 YouTube-i video: Dõrrid Lelles; märts 1997
 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)

 Eelnev peatus link=|center|40px Raudteepeatus lõunasuunalistel reisirongiliinidel Järgnev peatus link=|15px Keava center|link=|40px Lelle Viljandi poole: Käru link=|15px Pärnu poole: Koogiste link=|15px

Kategooria:Eesti raudteejaamad
Kategooria:Pärnu–Tallinna juurdeveoraudtee
Kategooria:Lelle
Kategooria:Vändra kihelkond