Ingo Normet

Ingo Normet (8. juuni 1946 Tallinn – 8. september 2022) oli eesti teatripedagoog ja lavastaja.Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Haridus
Ta lõpetas 1964 Tallinna 10. Keskkooli ja 1969 Moskva Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) lavastaja erialal. Täiendas end 1981–1984 Leningradi Teatri- ja Kinematograafiainstituudis ja 1990. aastail Helsingi Teatrikõrgkoolis.

Töökäik
Aastatel 1969–1982 töötas ta lavastajana Endla teatris ja 1982–1991 oli seal peanäitejuht. Ühtlasi oli Normet 1973–1974 Tallinnfilmi režissöör (1973. aastast teine režissöör Grigori Kromanovi filmis "Briljandid proletariaadi diktatuurile").

1991. aastal sai temast Eesti Televisiooni Teleteatri pearežissöör.

Alates 1990. aastast tegutses ta õppejõuna Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis, aastatel 1995–2011 oli kooli juhataja, alates 1996. aastast professor. Oli nelja lennu (XVI, XIX, XXI ja XXIII) juhendaja, algatas ametliku ja süsteemse lavastajaõppe ja lõi kooli teatrialase raamatukogu EMTA raamatukogu filiaalina.

Õpetas ka Liège'is, Berliinis ja Helsingis. Üle 110 lavastuse Eesti ja Soome teatrites ning Eesti Televisiooni Teleteatris. Avaldanud teatriteoreetilisi artikleid.

Eesti Lavastajate Liidu esimees (1993–1995), Eesti Rahvuskultuuri Fondi nõukogu liige (1991–2017).

Tunnustus
1979 – Ants Lauteri nimeline auhind 
1986 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane 
2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 
2002 – Priit Põldroosi nimeline auhind 
2020 – Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali elutööpreemia (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli emeriitprofessorile suure panuse eest teatrikunsti, poole sajandi pikkuse lavastajaloomingu eest paljudes Eesti kutselistes teatrites ja Teleteatris ning pedagoogilise töö eest lavakunstikooli õppejõuna ja kooli juhatajana)

Lavastused
 Aleksei Arbuzov, “Pihtimuste öö” 1968 
 Josef Topol, “Kass rööbastel” (esietendust ei toimunud, sest autor keelati NSV Liidus) 1968 
 Dagmar Normet, “Vöödiline hobune” 1968 
 Aleksandr Volodin, “Viis õhtut” 1969 
 John Patrick, “Kummaline missis Savage” 1969 
 Albert Koeney / Kaarin Raid, poeetiline kompositsioon “Vihmade vaikus” 1969 
 Miroslav Mitrovič, “Röövimine keskööl” 1969 
 Peter Weiss, “Kuidas härra Mockinpott hädast ja viletsusest pääses” 1969 
 Aleksandr Volodin, “Ärkamine” 1971 
 Maiju Lassila / Ingo Normet, “Tuletikke laenamas” 1971 
 Juhan Liiv / Ingo Normet, “Vaim ja tuluke” 1971 ETV
 Agatha Christie, “Hiirelõks” 1971 
 Oskar Luts / Ingo Normet, “Vaikne nurgake” 1972 
 Vaino Vahing, “Suvekool” 1972 
 Zorair Halaphjan, “Hällilaul” 1972 
 Valentin Katajev / Mati Unt, “Vikerkaarelill” 1972 
 P. E. Beaumarchais, “Figaro pulm” 1973 
 Juhan Liiv / Ingo Normet, “Valu” 1973 
 Leonid Žuhhovitski, “Sa ei tea, kui valus mul on” 1974 
 Samuil Aljošin, “Oli kord armastus” 1974 
 Molière, “Tartuffe” 1975 
 Ott Kool, “Maarja maal” 1975 
 Ingo Normet, “Jaapani muinasjutt” 1975 
 Tšõngõz Ajtmatov / Kaltai Muhhamedzanov, “Tõus pühale mäele” 1975 
 Jevgeni Švarts, “Tuhkatriinu” 1975 
 Boriss Vassiljev, “Ärge tulistage valgeid luiki!” 1976 
 Tennessee Williams, “Iguaani öö” 1976 
 Stanislav Grochowiak, “Püsime veel sadulas, härrased!” 1976 
 Ingo Normet, “Muinasjutt Siiami printsist” 1976 
 Jack Popwell, “Missis Piper juhib juurdlust” 1977 
 Anton Hansen Tammsaare / Ingo Normet, “Otto Almari nägemus” 1977 
 Kazys Saja, “Puutuvid” 1977 
 Maiju Lassila, “Tark neitsi” 1978 
 Henrik Ibsen, “Doktor Stockmann” 1978 
 Ingo Normet, “Hirvepoiss” 1978 
 Dagmar Normet, “Jumpovaari” 1978 
 William Shakespeare, “Mõõt mõõdu vastu“ 1979 
 Mati Unt, “Doktor Noormanni kirjasõprade kokkutulek” 1979 
 Juhan Smuul, “Atlandi ookean” 1979 
 Paul-Eerik Rummo, “Tuhkatriinumäng” 1979 
 Ingo Normet / Hando Runnel, “Muinasjutt Pöial-Liisist” 1980 
 Arijs Geikins, “Legend Kaupost” (Jaan Kaplinski töötlus) 1980 
 Piret Udikas, “Ühe ema lapsed” 1980 
 Thornton Wilder, “Meie linnake” 1980 
 Jevgeni Švarts, “Draakon” 1981 
 Aleksandr Vampilov, “Vanem poeg” 1981 
 August Jakobson / Vaino Vahing, “Vaeste patuste alev” 1981 
 Valentin Katajev, “Puhkepäev” 1981
 Agatha Christie / Edgar Allen, “Kutse mõrvale” 1982 
 Vladimir Majakovski, “Saun” 1982 
 Stephen Poliakoff, “Superdiskor” 1982 
 Hans Christian Andersen / Ingo Normet, “Näkineid” 1982 
 Ödön von Horváth, “Lood Viini metsadest” 1983 
 Aleksandr Tšervinski, “Viktoria” 1983 
 Kalle Käsper, “Doktor Stockmanni variant” 1983 
 Franc Pocci, “Sinihabe” 1983 
 Ott Kool, “Musta kassi öösel ei näe” 1984 
 Ivan Turgenev, “Kuu aega maal” 1984 
 Jean Anouilh, “Orniphle ehk Tuuleiil” 1984 
 Valter Udam, “Vastutus” 1985 
 Bertolt Brecht, “Mees on mees” 1985 
 Mihkel Tiks, “Vana Toomas” 1985 
 William Wycherley, “Provintsitar Londonis” 1985 
 Azat Abdullin, “Peremees” 1986 
 Ingo Normet, “Tuglase elu” 1986 
 August Kitzberg, “Libahunt” 1986 
 Ott Kool, “Reporterid” 1987 
 Lev Tolstoi, “Ja pimeduses paistab valgus” 1987 
 Mihhail Bulgakov, “Molière” 1987 
 Kersti Merilaas, “Pilli Tiidu” 1988 
 Mihhail Bulgakov, “Koera süda” 1988 
 György Spiró, “Aed” 1988 
 György Spiró, “Kanapead” 1989 
 Raimond Kaugver, “Saturnuse lapsed” 1989 
 John Kander / Fred Ebb, “Zorbas” 1989 
 Bernard Slade, “Tuleval aastal samal ajal” 1989 
 Claude Magniere, “Blaise” 1990 
 Molière, “Don Juan” 1990 
 Astrid Lindgren, “Vahtramäe Emil” 1990 
 Peter Shaffer, “Must komöödia” 1991 
 Henrik Ibsen, “Kummitused” 1991 
 Anton Hansen Tammsaare / Ingo Normet, “Otto Almari nägemus” 1991 
 Gabriel Garcia Márquez, “Naine, kes saabus kell 6″ 1992 
 Mihkel Mutt, “1991″ 1992 
 Enn Vetemaa, “Lipugambiit” 1992 
 Enn Vetemaa, “Anatoomikumi etüüd” 1992–93 
 Neil Simon, “Biloxi Blues” 1992 
 Arthur Schnitzler, “Ringmäng” 1993 
 Jacob ja Wilhelm Grimm / August Kitzberg / Walt Disney / Ingo Normet, “Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi” 1993
 Madis Kõiv / Aivo Lõhmus, “Põud ja vihm Põlva kihelkonnan neljatõistkümnendämä aasta suvõl” 1993 
 Victor Hugo, “Angelo, Padua türann” 1994 
 Molière, “Ihnus” 1995 
 William Shakespeare, “Mõõt mõõdu vastu” 1995 
 Samuel Beckett, “Godot’d oodates” 1996 
 Jerry Herman, “Hallo, Dolly!” 1996 
 William Shakespeare, “Eksituste komöödia” 1998 
 William Shakespeare, “Kuningas John” 1998
 Arto Paasilinna / Jorma Kairimo, “Äikesejumala poeg” 1998 
 Molière, “Ihnur” 1999 
 Aleksis Kivi, “Nõmmekingsepad” 2000 
 William Shakespeare, “Eksituste komöödia” 2000 
 Pedro Calderón de la Barca, “Elu on unenägu” 2000 
 Hugo Raudsepp, “Mikumärdi” 2000 
 Ödön von Horváth, “Lood Viini metsadest” 2001 
 August Kitzberg, “Suur Kosjasõit” 2002 
 Ferenc Molnar, “Liilia” 2002 ED 
 Vaino Vahing, “Testament” 2003 
 John Millington Synge, “Martini ja Mary lugu” 2005 
 Arthur Miller, “Müügimehe surm” 2006 
 Mati Unt / H. Chr. Andersen, “Tinasõdur, baleriin ja siga” 2006 
 Anton Tšehhov, “Kajakas” 2006
 A. H. Tammsaare, “Kuningal on külm” 2006 
 Reko Lundán / Ingo Normet, “Suurema kurbuseta” 2007 
 Tennessee Williams, “Iguaani öö” 2008 
 Mati Unt, “Räägivad” 2009 
 Variandid Shakespeare'i “Suveöö unenäost” Mendelssohn-Bartholdi sümfoonilises süidis “Suveöö unenägu” 2009
 Kay Pollak, “Nii nagu taevas” 2009
 Mati Unt “Huntluts” 2010 
 G. C. Menotti „Vanatüdruk ja varas” 2010 
 Vaino Vahing “Pulmad” 2011 
 Ernest Hemingway “Viies kolonn” 2011 
 William Shakespeare “Mõõt mõõdu vastu” 2012 
 Maurice Maeterlinck “Sinilind” 2013 
 Bertolt Brecht / Hella Wuolijoki “Härra Puntila ja tema sulane Matti” 2013 
 Viiu Härm / Paul-Eerik Rummo „Körged, körged Köpu mäged“ 2014
 Henrik Ibsen “Brand” 2014
 William Shakespeare / L. Sipari / L. Urpelainen “Romeo vs. Julia” 2015
 Vaino Vahing “Mees, kes ei mahu kivile” 2017
 Jerome Kilty “Armas luiskaja” 2019

 Raamatud 
 "Teatrist" (artikleid ja intervjuusid aastatest 1971–2001). Ilmamaa, Tartu 2002, 368 lk; ISBN 9985770633
 "Ujuda selles jões. Teatrikooli aabits". Kirjastus Eesti Teatriliit, Tallinn 2011, 190 lk; ISBN 9789985860571

Artikleid
 Veelkord Stanislavskist. // TMK (1982) 6, Lähtudes Diderot'st. // Teater. Muusika. Kino (1995) 12
 Võimalused ja võimatused. // TMK (1999) 4
 Lavastajate koolitus – uus või vana? // Teatrielu 2000. Tallinn, 2001
 Oskused ja looming teatris. // Techne. Tallinn, 2002
 Lea Tormise mõistatus. // TMK (2002) 12
 Teatrist ja koolist. // Akadeemia (2006) 11.

Isiklikku
Ingo Normeti vanemad olid kirjanik ja tõlkija Dagmar Normet ning helilooja Leo Normet. Ingo õde on ajakirjanik Haldi Normet-Saarna. 

Aastatel 1967–1973 oli ta abielus lavastaja Kaarin Raidiga, nende poeg on Ott Normet. 1974. aastal abiellus Ingo Normet näitleja Tiia Kriisaga, nende poeg on ajakirjanik Mart Normet. 

Viited

Kirjandus
 ETrBL, 432–433
 EE 14, 327
 Ingo Normet. // Lavastajaraamat. Tallinn, 2001.

Välislingid
 Ingo Normeti lavastuste loetelu Eesti Lavastajate Liidu kodulehel
 Andres Laasik, "Ettevaatlik Ingo Normet", Eesti Päevaleht, 2. august 2002 
 Andres Keil, "Ingo Normet: neli aastat on näitleja karjääris", Eesti Päevaleht, 2. detsember 2006
 Ingo Normet. Saade Persona. Keskööprogramm. Vikerraadio
 Tiia Kriisa ja Ingo Normet Postimees / 60+, 26. juuli 2009 

Kategooria:Eesti lavastajad
Kategooria:Eesti teatripedagoogid
Kategooria:Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professorid
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti NSV teenelised kunstitegelased
Kategooria:Tallinna Nõmme Gümnaasiumi vilistlased
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1946
Kategooria:Surnud 2022