Lepiku (Tallinn)

Lepiku on asum Tallinnas Pirita linnaosas. Asumi pindala on 1,62 km².

Lepiku asumi nimi tuleneb arvatavasti loodusterminist lepik. 1930. aastate dokumentides kasutati ka Iru-Lepiku nime.

Asend
Lepiku asum külgneb põhjas Tallinna Mähe asumiga, lõunas ja läänes Kloostrimetsa asumiga, kagus Laiaküla asumiga ja idas Viimsi vallaga. Asumi piir kulgeb põhjas mööda Kupra teed, läänes Kloostrimetsa metsaala ja Metsakalmistu piiri, lõunas mööda Kloostrimetsa teed, idas Pärnamäe teed ja Pärnamäe kalmistu piiri.

pisi|Vaade Tallinna teletornist Esku, Udeselja ja Kuldtiiva tänava majadele

Ajalugu
Vanimad märgid asustusest nüüdisaegsel Lepiku asumi alal on I aastatuhandesse enne Kristust dateeritud asulakoht praegusel Silmiku tänav 4 kinnistul ja kultusekivi Pärnamäe tee 65 kinnistul, mis on arheoloogiamälestistena võetud riikliku kaitse alla.Kultuurimälestiste riiklik register. Mälestis nr 2624. AsulakohtKultuurimälestiste riiklik register. Mälestis nr 2627. Kultusekivi

Ajalooline Lepiku küla kujunes 1875–1876. aastal kui endise Väo linnamõisa obrokikruntide planeerimise ja tükeldamise tulemusel tekkinud krundid anti rendile Nehatu ja Väo linnamõisa maatameestele.Robert Nerman. Lepiku küla. Pirita. 01.10.2005 Kuni 1939. aastani kuulus Lepiku küla Nehatu valla koosseisu, 1939–1945 Iru valla koosseisu. Lepiku asumi ala kuulub Tallinna linna piiresse 2. märtsist 1945. Aastatel 1945–1991 oli ala Tallinna Mererajooni, aastatel 1991–1993 Idarajooni koosseisus. Kogu nõukogude perioodi säilis 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses kujunenud hajaküla struktuur samast perioodist pärineva hoonestusega.

Arendustegevus algas Lepiku asumis 1990. aastate lõpus, peale maareformi kohast maade tagastamist õigusjärgsetele omanikele. Esimesteks uusarendusaladeks olid 1997. aastal kehtestatud detailplaneeringute alusel kruntideks jagatud endise Esku (Esko) ja Tammiku talu maad (nüüd Esku, Uduselja, Kuldtiiva ja Sinitiiva tänavad) ja 1999. aastal kehtestatud detailplaneeringuga jagatud Soone talu maad (nüüd Täpiku tänav).Tallinna Linnavolikogu 26.06.1997 otsus nr 96. Detailplaneeringu kehtestamine Haabersti, Kesklinna, Lasnamäe, Nõmme, Pirita ja Põhja-Tallinna linnaosasTallinna Linnavolikogu 20.05.1999 otsus nr 114. Sompa tee 14 ja 14a kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Pirita linnaosas 1999. aastal määrati Lepiku asumisse, endistele Lillepi, Lilupi, Valguta, Põldma ja Liiva kinnistutele planeeritud tänavatele nimed: Kedriku tänav, Valguta tänav, Silmiku tänav, Põldma tänav, Harksaba tänav, nimeta teelõik, alates Kõlviku ja Lepiku tee ristmikult kuni Pärnamäe teeni nimetati Kõlviku teeks, endisele Liiva kinnistule planeeritud tänav, mis lähtus Lepiku teelt nimetati Lepiku teeksTänavanimede määramine Pirita linnaosas, RT IV, 12.09.2013, 9.  2014. aasta seisuga on kehtestatud detailplaneeringutega kruntideks jagatud peaaegu kõik endise Lepiku küla talude maad.

Rahvastik
Asumi elanike arv on kasvanud seoses uute elamualade arendustega.Pirita linnaosa üldplaneeringu seletuskiri 1. jaanuari 2002 seisuga oli Lepiku asumi elanike arv umbes 300, 1. juuli 2010 seisuga juba 1232.

Lepiku asumi elanikkond on võrdlemisi noor – 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 23–31%, üle 68-aastased aga 3–9%.Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016
+Lepiku asumi elanike arvTallinn arvudesAastaArvestuslik rahvaarv 20181579201715652016156420151523201415242013150220121469 20111325201012322000300

Hoonestus ja taristu
Asumisse kuulub Lepiku elamupiirkond ning osa Pärnamäe kalmistust. Lepiku asum on valdavalt pere- ja ridaelamutega hoonestatud elamupiirkond, mida iseloomustab rikkaliku kõrghaljastusega metsalik üldilme. Pirita linnaosa üldplaneeringu kohaselt ei tohi uued elamukrundid olla väiksemad kui 1500 m². Üldplaneeringu järgi on Lepiku asum kavandatud metsalinnalaadseks, kõrghaljastuse säilitamisega väikeelamupiirkonnaks.

2014. aasta seisuga tegutses asumis kaks eralasteaeda (Adelion ja Memme Musi) ja Kloostrimetsa puukool. Ettevõtluspiirkonnad ja kauplused asumis puuduvad.

pisi|Lepiku küla 1936. aasta Tallinna ümbruse kaardil
Lepiku asumi tänavad
Asumisse jäävad Esku tänav, Harksaba tänav, Kannustiiva tänav, Karuslase tänav, Kedriku tänav, Kirilase tänav, Kloostrimetsa tee, Kriibi tänav, Kuldtiiva tänav, Kupra tee, Kõlviku põik, Kõlviku tee, Lepiku tee, Lumiku tänav, Merikanni tänav, Piksepeni tänav, Põldma tänav, Päevakoera tänav, Pärnamäe tee, Silmiku tänav, Sinitiiva tänav, Sirptiiva tänav, Sompa tee, Suurekivi tänav, Sügislase tänav, Täpiku tänav, Udeselja tänav, Vaksiku tänav, Valguta tänav, Villkäpa tänav, Äigrumäe tee, Öölase tänav.

Kehtestatud või menetlusel olevate detailplaneeringute alusel on moodustatud veel Leediku tänav, Suru tänav, Taevastiiva tänav ja Uneliblika tänav, mis 2015 juuni seisuga ei ole välja ehitatud.

Lepiku asumi tänavate nimed tulenevad valdavalt kas ajaloolistest talunimedest (Esku, Kriibi, Põldma, Sompa, Valguta) või on seotud liblikatega, kuna asumi kaguossa kavandati varem liblikate kaitseala.Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn: Tallinna Linnaplaneerimise Amet, 2013. Lk 223. ISBN 9789949332151

Loodus
Geomorfoloogiliselt on Lepiku asumi piirkond merekuhjetasandik madalate põhja-lõunasuunaliste liivaluidete ja nendevaheliste nõgudega. Luitestikul kasvab valdavalt küpses vanuses männik. Luidetevahelistes nõgudes läbib asumit kaks magistraalkraavi – Kalmistu kraav ja Lepiku peakraav – mis suubuvad läbi Tallinna Botaanikaaia tiikide Pirita jõkke.

Kaitstavatest loodusobjektidest asub Lepiku asumis Suurekivi rahn (Lepiku tee 58 kinnistul).Keskkonnaregister. Suurekivi rahn Merikanni tänav 1 ja 2 kinnistutel on leitud roosa merikanni (Armeria maritima) kasvukoht. Pärnamäe tee ja Kloostrimetsa tee ristmiku juures on aas-karukella (Pulsatilla pratensis) kasvukoht.

Viited

Välislingid
Robert Nerman. Lepiku küla. Pirita. 1. oktoober 2005
Robert Nerman. Tuiskliivase maaga Lepiku küla. Postimees. 18. jaanuar 2008

Kategooria:Tallinna asumid
Kategooria:Pirita linnaosa