RSA (algoritm)

RSA (Rivest-Shamir-Adleman) on avaliku võtmesüsteemiga krüpteerimise algoritm andmeedastuses.

Aastal 1977, natuke aega pärast seda, kui oli esitatud avaliku võtmesüsteemi idee, koostasid kolm matemaatikut Ron Rivest, Adi Shamir ja Len Adleman näite sellest, kuidas sellist meetodit saaks kasutada. Nende auks nimetati meetod RSA skeemiks. See süsteem kasutab salajast ja avalikku võtit. RSA oli kõige populaarsem meetod avaliku võtme krüpteerimiseks ja digitaalseks allkirjastamiseks, Eesti kasutab nüüd elliptilist krüptograafiat.

Võtmete loomine
 Alustuseks valitakse kaks erinevat algarvu p ja q.
 Algarvud korrutatakse omavahel; n = pq.
 Arvutatakse .
 Valitakse eksponent e nii, et SÜT(e, φ(n)) = 1. Teisisõnu peavad e ja φ(n) olema kaasalgarvud.
 Arvutatakse e pöördarv moodulis φ(n); . Selleks saab kasutata laiendatud Eukleidese algoritmi.
Täisarvupaar (e, n) on avalik võti ja (d, n) privaatne võti.

Krüptimine ja dekrüptimine
Sõnumi M saab krüptida valemiga
  ehk , kus .
Dekrüptimine toimub vastupidi:
 .

 Vaata ka 
 Avaliku võtme krüptograafia

 Välislingid 
 Heikki Vallaste "RSA (Rivest-Shamir-Adleman)" e-Teatmik: IT ja sidetehnika seletav sõnaraamat

Kategooria:Krüptograafia
Kategooria:Algoritmid