Püssi raudteejaam

Püssi raudteejaam on raudteejaam Ida-Virumaal Püssis. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

Tänapäeval on raudteejaamas lisaks peateele alles kolm kõrvalteed.Püssi jaama skeem (2013 a.); Eesti Raudteeajaloo Selts

Perroonid
Püssi raudteejaamas asus üks madal perroon pikkusega 180 m.AS Eesti Raudtee raudteerajatistel teostatavad operatsioonid 2013. aastal avati Püssis uus täispikk 550 mm kõrgune ooteplatvorm, mis asub varasemast umbes 300 m Tallinna pool.

Ajalugu
pisi|vasakul|Püssi raudteejaam enne 1920. aastaid, toonase nimega Isenhof
Raudteejaam rajati 1870. aastal seoses Tallinna–Narva raudtee ehitamisega Balti Raudtee Seltsi poolt.
Raudteejaama avamine omas olulist rolli Püssi majanduselu arengu seisukohalt, millest lähtuvalt muutus ja arenes ka jaama konfiguratsioon.

Alates 1886. aastast juhtis Püssi jaama Rudolf Romm, kes oli koos Kadrina jaama esimese jaamaülema Alexis Kreutzwaldiga teadaolevalt üks esimesi eesti verd jaamaülemaid.Jaamaülema kabinet; Raudtee- ja sidemuuseum

Tänapäevaks üles võetud I jaamateelt siirdus harutee varem Püssi elektrijaama. 
AS Repo Vabrikud territooriumile kulgeb jaama Narva-poolsest otsast kaks haruteed ka praegu. 1974. aasta detsembris avati Püssi raudteejaamast umbes 4,5 km pikkune tööstusraudtee Aidu karjääri (Maidlasse), mis suleti 2012. aastal ja on nüüdseks demonteeritud. 1976. aastal valmis Püssi jaama pöörangute ja signalisatsiooni tsentraliseeritud elektrilise juhtimise süsteem.Pöörangute juhtimine automatiseeriti; Leninlik Lipp : EKP Kohtla-Järve Linnakomitee ja Rajoonikomitee, Kohtla-Järve Linna RSN ja Rajooni RSN häälekandja, nr. 164, 20. august 1976 (DIGAR)

1990. aastate lõpul peatati jaamast piletimüük.

2015. aastaks rakendati Tapa–Narva raudteelõigul dispetšertsentralisatsioon, millega seoses viidi Püssi jaam üle kaugjuhtimisele (see tähendab, et jaamas ei viibi enam alaliselt jaamakorraldajat).PÜSSI – Eesti Raudteeajaloo Selts

Jaamahoone
pisi|vasakul|Püssi vana jaamahoone enne teist maailmasõda
pisi|Püssi raudteejaama ET-post (2011)
pisi|Püssi raudteejaama veetorn
Püssi jaamahoone valmis koos raudteejaamaga 1870. aastal. Kahekorruseline puidust peahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt näiteks Paldiski, Keila, Toila jmt jaamahoonetega. 

Jaamahooneid iseloomustab madal viilkatus ning asümmeetriline pikifassaad, mille kõrgem viiluga keskosa jagab maja ühe- ja kahekorruseliseks tiivaks. Jaamahoones asus reisijate ootesaal, piletikassa ja sellega seotud ametiruumid. Teisel korrusel paiknes jaamaülema ametikorter. Püssi jaamahoone hävis Teises maailmasõjas.Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003)

Lisaks jaamahoonele kuulusid jaamakompleksi ka erinevad abiehitised ning kivist veetorn. 26. juulil 1930 läks veetorn auruveduri sädemest põlema ning hävis osaliselt.Tulekahju Püssi jaamas; Postimees (1886-1944), nr. 200, 27. juuli 1930 (DIGAR) 
Veetorn taastati ümberehitatult ning ehkki selle katus on tänaseks sissekukkunud on see alles tänini.Veetorn • XX sajandi arhitektuur

Nõukogude ajal valmis uus silikaattellistest elektritsentralisatsiooni post, kuhu viidi üle raudteejaama kollektiiv ning mis on jaama automaatika- ja signalisatsiooniseadmete juhtimiseks kasutusel ka tänapäeval.

1997. aasta suvel lõpetati jaamast piletimüük rahvusvahelistele rongidele.Piletimüük kandub jaamadest rongidesse; Postimees, 02.07.1997

Reisirongiliiklus
Püssis peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn-Narva.Peatused; Elron

Viited

 Välislingid 

 Sõjapurustused ja taastamine Eesti raudteel: hävitatud jaamahoone Püssi jaamas, 1940. aastad; muis.ee
 Raudtee remont jätab Püssi ühest rongireisist ilma; Põhjarannik, 16.05.2019
 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)

Kategooria:Eesti raudteejaamad
Kategooria:Püssi
Kategooria:Balti raudtee