Undla mõis

pisi|Undla mõisa peahoone
pisi|Undla mõisa peahoone
pisi|Undla mõisa teenijatemaja (vaadatud 07.05.2022)
pisi|Undla mõisa viinavabrik

Undla mõis (saksa keeles Undel) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Ajaloolise jaotuse järgi Virumaale Kadrina kihelkonda kuulunud mõis jääb nüüdisajal Lääne-Virumaale Kadrina valla territooriumile.

Ajalugu
1336. aastal ostis Heinrich Hastfer (Havestforde) Odward von LodeltStackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft. 1, Görlitz : Verl. für Sippenforschung und Wappenkunde Starke, 1931, seite 96 Lante (saksa k. Langhedes) mõisa. Undla mõis oli juba olemas ning ta ühendas need. Undla mõisat on esmamainitud 1453. aastal.Undla mõis (Kadrina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis 1525. aastal müüsid Wolmer Hastferi pärijad Undla mõisa Jürgen LodeleStackelberg, Otto Magnus von:Jürgen Lode Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931 s. 697, tema tütar Anna Lode abiellus 1560. aastal Johann von Roseniga ning mõis läks kaasavarana Rosenitele. Johann von Roseni surma järel jagasid (1592) tema väimehed Frommhold von Tiesenhausen (u 1550–1641)Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft. 1, seite 412 ja Johann von Uexküll (surn. u 1600) pärast äia surma tema mõisad. Anna (Lode) abikaasa, Mentzeni mõisnik Eestimaa maanõunik Johann von Uexküll ja Margaretha Roseni abikaasa Frommhold von Tiesenhausen said Undla ja Hulja mõisad. 

Frommhold von Tiesenhauseni (maetud 1641) pärija oli tema poeg Fabian von Tiesenhausen (surn. 1649), kes päris Hulja ja Undla mõisad. 1666. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai tema vend Fabian Wilhelm (maetud 1669) Undla ja Arbavere mõisad ja Bernhard (Berend) Tiesenhausen (surn. 1684) Hulja mõisa ja küla 15 adramaad, veski 1 adramaa ning veel paar väikest küla ning Vahakõnnu mõisa Rapla kihelkonnas. 1669. aastast oli mõisaomanik Eestimaa rüütelkonna peamees (1659–1663) ja hilisem Eestimaa maanõunik Frommhold von Tiesenhausen (Fabian Wilhelmi ja Bernhard (Berend) Tiesenhauseni vend) (surn. 1694), Frommhold von Tiesenhausen müüs 1693. aastal Undla mõisa, oma pojale maanõunik ja rittmeister Fabian von Tiesenhausenile (sünd. u 1653). Fabiani järglased, Frommhold von Tiesenhausen (1690–17..), olid järgnevalt Orina-Riidaku mõisnikud.

1735. aastal müüs meeskohtunik Fromhold von Tiesenhausen Undla mõisa oma sugulasele Jacob Johann, Hans Heinrichi p von Tiesenhausenile ja 1735. aastal müüs Jakob Johann von Tiesenhausen, Undla mõis lesestunud maanõunikuprouale Gertrude Margarethe Staël von Holsteinile (sünd von Fock), Gertrude Margarethe Stael von Holsteini tütar Hedwig Margaretha Stael von Holstein abiellus Jakob Johann Stael von Holsteiniga ning pärandijagamise lepinguga sai 1765. aastal sai mõisaomanikuks nende poeg Fabian Ernst Stael von Holstein (surn. 1772). 1769. aastal müüdi Undla mõis Woldemar Johann von Brümmerile ja 1776. aastal Carl Gustav von Rennenkampffile ja see veel samal aastal Carl August von Bergile. 1778. aastal müüs Carl August von Berg Undla mõisa assessor Jacob Johann von Helwigile. 1827. aastal müüdi Undla mõis kaptenleitnant Constantin von Ungern-Sternbergile ja 1832. aastal omandas kreisisaadik ja Eestimaa maanõunik vabahärra Friedrich Adolph von Dellingshausen avalikul (surnud 1839) müügil pandiõiguse Undla mõisale. 

Friedrich Adolph von Dellingshauseni pärijatevahelisel kokkuleppel sai 1841. aastal Hulja mõis koos Kruusimäe mõisaga, Undla mõisaga koos Räsnast saadud külaga Pilo, Andja koos Toomlaga ning Jõesse meeskohtunik Karl Thomas von Dellingshausen. 1857. aastal andis Karl Thomas von Dellingshausen oma eluajal Andja koos maakohaga Toomla (15 000 hõberubla), Hulja, Essu mõisa ja Undla mõisad pärandina oma pojale ooberstleitnandist parun Friedrich Ewald Thomas von Dellingshausenile (surnud 1890), jättes enesele kuni surmani Andja ja Essu valdamisõiguse koos lubadusega vanemate eluajal mitte mõisaid müüa ja pantida. 1890. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni kuulus mõis von Dellingshausenite suguvõsale, mõisa viimane omanik oli Karl Thomas Friedrich von Dellingshausen. 

Mõisapiirkonnas oli Sootaguse (saksa k. Sotack) küla.
 Mõisahoone 
Undla mõisa peahoone võib pärineda 19. sajandi lõpuveerandist, ühekordne kivihoone, millel madal soklikorrus. Palkon ja juurdeehitis peahoone taga võivad pärineda 20. sajandi algusest.

1997. aastal avati Undla mõisa vanades hoonetes Kadrina valla Kadrina HooldekoduKadrina HooldekoduKadrina vald plaanib ajale jalgu jäänud hooldekodu sulgeda, virumaateataja.postimees.ee, 17. detsember 2021 ja mõisa teenijatemajas asus hooldekodu juhtkond.

Undla mõisaala kirdenurgas Loobu jõe kaldal asunud Undla veskihoones ja Undla mõisa kunagises viinavabrikus tegutses Eesti NSV ajal artell Mineraal ja hiljem Tarbekeemia Tootmiskoondise Flora keemiatoodete tsehh.Undla veski veebisaidl Weskiwiki (vaadatud 07.05.2022)

Vaata ka
Undla 
Undla vald
Undla mõisa park (vaadatud 07.05.2022)Undla mõisa park (KLO1200323), eelis.ee

 Viited 

Välislingid

Undla mõis (Kadrina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
122. UNDLA mõis (Undel). Rüütlimõis. Kadrina k/n, Kadrina khlk, Kultuurimälestiste riiklik register
Mõisnikud veebisaidil Sootagusel

Kategooria:Punaste Rosenite mõisad
Kategooria:Dellingshausenite mõisad
Kategooria:Virumaa mõisad
Kategooria:Kadrina kihelkond
Kategooria:Tollide mõisad
Kategooria:Staël von Holsteinide mõisad
Kategooria:Tiesenhausenite mõisad
Kategooria:Hastferite mõisad
Kategooria:Lodede mõisad