Tallinna trollibussiliiklus

Trollibussiliiklus Tallinnas algas 1965. aastal. Kõige enam – üheksa – trolliliini on Tallinnas olnud aastatel 1987–2000.

Liikluse korraldaja
Trammi ja trolliliiklust Tallinnas korraldas aastatel 1944–1945 Tallinna Liiklustrust, 1945–1947 Tallinna Linna Trammi-Autobussi Trust, 1947–1962 Tallinna Linna Trammi ja Trollibussi Trust, 1962–1988 Tallinna Linna Trammide ja Trollibusside Valitsus.

1997–2012 korraldas trolliliiklust Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis. 

18. juulil 2012 ühendati koondis Tallinna Autobussikoondise AS-iga, mis 19. juulist 2012 kannab nime Tallinna Linnatranspordi AS. 

Alates 2017. aastast töötas Tallinnas neli trolliliini.

Alates 1. novembrist 2024 on trolliliiklus Tallinnas peatatud kuni uute akutrollide saabumiseni. 

 Tallinna trollibussiliikluse ajaloost 
Tallinnas hakati rääkima trollibussiliikluse kavandamisest juba 1946. aastal pärast Tallinna generaalplaani projekti valmimist. Linnatranspordi arengu ühe alternatiivina pakuti ulatusliku trollibussiliinide võrgu rajamist. Ettepanekuid liinide kulgemise kohta oli mitmeid, kuid peamiselt peeti silmas kaht liini: Pirita – Südalinn – Balti jaam ja Kopli – Balti jaam. 1948. aasta mais valmis trollibussiliini projektülesanne marsruudil Balti jaam – Pirita – Merivälja, kuid projekteerimist selle alusel ei alustatud. Põhjusteks olid selleks ette valmistamata tänavad, ettejäävad ja lammutamist nõudvad hooned, finantsvahendite puudumine jms probleemid. 1956. aastaks oli valminud mitmeid uusi projekte trolliliikluse käivitamiseks, kuid asja neist ei saanud ja projektidele kulutatud summad kanti kuluks. 

Konkreetsemaks muutis trollibussiliinide rajamise Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrus 1959. aasta detsembrist. Trolliliini marsruudiks kavandati Estonia pst – Toompuiestee – Paldiski mnt – Rocca al Mare. Lõpuks otsustati, et rajatakse mööda Paldiski maanteed kulgev trollibussiliin Estonia teatri juurest Hipodroomini. 

1962. aastal alustati kontaktliini paigaldamist ja liin valmis lõpuks 1965. aasta juuniks. Veel samal kuul saabusid platvormvagunitel Kopli kaubajaama Saraatovi oblastis Engelsis valmistatud üheksa ZIU-5 trollibussi ja Pärnu maantee trammidepoos valmistati need liinile minekuks ette. Riias, kus oli trollibussiliiklus toiminud juba pikka aega, õpetati välja 27 trollibussijuhti. Liiklust Tallinna esimesel trollibussiliinil nr 1 alustati 1965. aasta juuli algul. 

Trollibussiliikluse alustamise ajaks liinil Estonia teater – Hipodroom, samuti järgmiste, Mustamäe ja Väike-Õismäe liinide avamise ajaks polnud ehitatud ühtki trollide dispetšerpunkti. Alustati ajutiste lahendustega, milleks oli enamasti liini lõppu paigaldatud vagunelamu. Trollibusside esimene lõppjaam valmis 1966. aasta lõpus Hipodroomi lähedal aadressil Paldiski mnt 50. 

Endla tänava raudteeviadukt valmis 1962. aastal. Selle projekteerimisel ei osatud arvestada võimaliku trammiliiklusega kesklinnast Mustamäele, kuna Mustamäe elurajooni rajamise kava viadukti projekteerimise ajal veel polnud. Tramm vajab auto- ja trollibussist vooluvõtja ja kontaktliini tõttu märksa kõrgemat viaduktiava ning uue viadukti rajamine vastvalminu kõrvale oleks olnud kallis ja ühtlasi ebaotstarbekas. Nii jäi kaalukausile võimalus käivitada kesklinna ja Mustamäe vahel trollibussiliiklus. 

Kui 1967. aasta aprillis lõpuks otsustati, et Mustamäele trammiliini ei ehitata, hakati kavandama kiirkorras trolliliini ehitamist Mustamäele mööda Sõpruse puiesteed. Kuna Endla tänav vajas laiendamist, ehitati kontaktliin Paldiski maanteelt mööda Tulika tänavat Sõpruse puiesteeni. Trollibusside seisuplats koos dispetšerpunktiga aadressil Akadeemia tee 29 valmis 1967. aasta detsembris. Aastatel 1977–1981. tehti seal juurdeehitus ja laiendati seisuplatsi. 

1967. aastal saabusid esimesed Škoda trollibussid Tšehhoslovakkiast ja trolliliin nr 2 avati sama aasta oktoobri viimasel päeval. Endla tänav ja Akadeemia tee said trolliliikluseks valmis 1969. aasta suvel ja liinil nr 2 hakkasid trollibussid liikuma mööda Endla tänavat alates 26. juunist. Trollibussiliin nr 3 Estonia teatri juurest mööda Sõpruse puiesteed ja Akadeemia teed Mustamäele anti käiku 1969. aasta juulis. 

Balti jaama liinil hakkasid trollid tegema proovisõite 1970. aasta novembris. Trollibussipargi ehitamine Paldiski maanteel oli pooleli ja 79-st tellitud trollibussist oli jõudnud kohale vaid 56, mistõttu ei jätkunud neid liikluse alustamiseks Balti jaama ja Mustamäe vahelise liinil. Seetõttu alustati reisijate vedamist ajutisel liinil nr 4 Balti jaam – Estonia teater. 1973. aastaks oli Tallinna tänavatele püstitatud kokku ligi 40 km trollibussi kontaktliini. 

Trollibussipargi lõpuni ehitatud kompleks koos administratiivhoonega anti ehitajate poolt Tallinna Trammi- ja Trollibussi Valitsusele (TTTV) üle alles 1973. aasta algul. Senikaua asus depoo ajutiselt läheduses, Ädala tänav 7 asuvates laohoonetes. Vahepeal olid ka kõik tellitud Škoda trollibussid kohale jõudnud ja käiku lasti kaks Balti jaamast alguse saanud Mustamäe liini. Märtsis alustati liiklust liinil nr 4 mööda Sõpruse puisteed ja liinil nr 5 mööda Mustamäe teed Akadeemia tee lõpp-peatuseni. Ajutine liin Balti jaam – Estonia teater suleti, kuna see kattus täies ulatuses bussiliiniga nr 22 Balti jaam – Lennujaam. 

Esimene partii Škoda 9T trollibusse saabus Tallinna 1966. aasta oktoobris. Kümne ja kahekümne kaupa saabus neid trolle kuni 1971. aasta lõpuni ja Venemaal toodetud kesise kvaliteediga trollibussidest hakati loobuma. Viimane ZIU-5 sõitis viiendal liinil 1973. aasta kevadeni. 

Vahepeal oli hakanud kasvama Väike-Õismäe elamurajoon, mida ei suudetud ainult autobussliiklusega teenindada. 1978. aasta peeti linnavalitsuses kõige olulisemaks suurendada trollibusside arvu Mustamäe liinidel, et vabaneks autobusse Õismäe teenindamiseks. Seetõttu tehti Õismäe liini ehitamise otsus suhteliselt ootamatult 1979. aasta algul seoses Eesti Raudtee otsusega likvideerida Harku–Kopli raudtee, mis oli olnud pikka aega takistuseks Õismäele trolliliini rajamise teel. 1980. aasta juulis oli trolliliin Estonia teatri juurest mööda Toompuiesteed ja Paldiski maanteed Õismäele valmis ja Väike-Õismäe suunal hakkasid samal aastal tööle kaks trolliliini – liin nr 6 ja liin nr 7. 

Väike-Õismäe trolliliikluse lõppjaam valmis alles seitse aastat pärast liikluse avamist 1. juulil 1987. Vahepeal tuli saada hakkama vagunelamute ja korteripinnaga lähedalasuvas elumajas. Järgneva kahe aasta jooksul pandi Tallinnas tööle veel mitu uut trolliliini. 

Pärast 1973. aastat hakkasid Škoda tehasest ette tellitud trollibussid saabuma tehase seiskumise ärahoidmiseks mitu aastat varem kui seda nägid ette varem kokku lepitud tarnetähtajad. 56-st kaheukselisest trollist, mis jõudsid Tallinna aastatel 1974–1978 suunati pärast aasta kestnud seismist liine teenindama 36, ülejäänud 20 pidid ootama depoos liinidele saatmist veel mitu aastat. 

1979. aasta sügisel saabusid esimesed kandilise kerega kolmeukselised trollibussid Škoda 9Tr. Õismäe liinile suunati kohe 25 uut kolmeukselist trollibussi. Seisma jäänud ja kasutamist ootavad kaheukselised sõidukid pandi tööle kaksiktrollidena. Kaksiktrollidega hakati katsetama 1981. aasta algul. 1984. aasta veebruariks oli ühendatud kokku 30 paaris sõitvat trollibussi, millest 12 olid oodanud konserveerituna kasutuselevõtmist 3–4 aastat. Trollijuhtidest tunti puudust ja sõitjad vajasid vedamist, mistõttu peeti kahest trollist koosneva veeremi kasutuselevõtmist olukorras sobivaks lahenduseks. 

1983. aastast täienes Tallinna trollipark nelja uue põlvkonna Škoda 14Tr trollibussiga. Kuni 1989. aasta lõpuni ostis TTTV Tšehhoslovakkiast kokku 99 Škoda 14 Tr trolli. Aastatel 1988–1990. soetati lisaks 25 Škoda 15Tr lõõtsühendusega trollibussi, mis jäidki viimasteks Tallinna Trammi- ja Trollibussi Valitsusele soetatud Tšehhoslovakkia päritolu trollideks. 

1987. aastal valmis lõpuks ka kontaktliin Marxi puisteel (Sõle tänaval) Koplisse ja sõitjaid hakkas teenindama liin nr 9 Mustamäe–Kopli. 1970. ja 1980. aastatel oli saanud trollibussist oluline ühistranspordivahend Mustamäe, Väike-Õismäe, Kristiine, Põhja-Tallinna ja Kesklinna elanikele. 

Trolliliikluse korraldajatele olid Eesti iseseisvumise algusaastad keerulised, sest Škoda tehas hakkas nõudma arveldamist trollibusside ja varuosade eest „kõvas valuutas“. Dollareid TTTV-l polnud ning seetõttu ei olnud võimalik hankida uusi trolle ega ka varuosi olemasolevate käigushoidmiseks. Kui trolliliikluse tippaastal 1988. oli liine teenindamas 160 trolli, siis 1991. aastal oli sõidukorras kõigest 108 trollibussi. 

 Tallinna trolliliinid 
 Ideekavandid 
Esimesi Balti jaamast lähtuvaid trolliliine kavandati juba 1940. aastate teisel poolel, marsruutidel Pirita – Südalinn – Balti jaam, Kopli – Balti jaam ja Balti jaam – Pirita – Merivälja. 1954. aastal kavandati trolliliini Balti jaam – Stalini väljak.

 Väljaehitatud trolliliinid 

 Nr  1. lõpp-peatus  2. lõpp-peatus  Marsruut  Käigus alates  Praegusel kujul alates  Suletud  Märkused 1  Mustamäe  Kaubamaja  E. Vilde tee, Mustamäe tee, Paldiski mnt (tagasisuunal Tehnika t, Paldiski mnt), Toompuiestee, Kaarli pst, Estonia pst, Kaubamaja t, (tagasisuunal Rävala pst, Teatri väljak) 1965  1977  2024  Rävala pst ja Teatri väljaku kaudu alates 2002. aastast 
Asendatud bussiliiniga 81 2  Mustamäe  Estonia  E. Vilde tee, Sõpruse pst, Endla t, Kaarli pst, Estonia pst, Teatri väljak 1967  1969  2012  Asendatud bussiliinidega 24 ja 24A 3  Mustamäe  Kaubamaja  Akadeemia tee, Sõpruse pst, Endla t, Kaarli pst, Estonia pst, Kaubamaja t, (tagasisuunal Rävala pst, Teatri väljak) 1969  1977  2024  Rävala pst ja Teatri väljaku kaudu alates 2002. aastast
Asendatud bussiliiniga 83  4  Keskuse  Balti jaam  Keskuse t (tagasisuunal Ehitajate tee, Keskuse t), Sõpruse pst, Tulika t (tagasisuunal Tehnika t), Paldiski mnt (tagasisuunal Tehnika t), Toompuiestee, Rannamäe tee 1970  1992  2024  Asendatud bussiliiniga 84  5  Mustamäe  Balti jaam  E. Vilde tee, Mustamäe tee, Paldiski mnt (tagasisuunal Tehnika t, Paldiski mnt), Toompuiestee, Rannamäe tee 1971  1971  2024  Asendatud bussiliiniga 85  6  Väike-Õismäe  Kaubamaja  Õismäe tee (lõunakaar, idakaar), Paldiski mnt, Endla t, Kaarli pst, Estonia pst, Kaubamaja t, (tagasisuunal Rävala pst, Teatri väljak) 1980  1983  2016  Rävala pst ja Teatri väljaku kaudu alates 2002. aastast. 
Asendatud bussiliiniga 42  7  Väike-Õismäe  Balti jaam  Õismäe tee (lõunakaar, idakaar), Paldiski mnt (tagasisuunal Tehnika t, Paldiski mnt), Toompuiestee, Rannamäe tee
  1980  1981  2016  Asendatud bussiliiniga 43  8  Väike-Õismäe  Vabaduse väljak  Õismäe tee (läänekaar), Paldiski mnt (tagasisuunal Tehnika t, Paldiski mnt), Toompuiestee, Paldiski mnt, Endla t, Kaarli pst, Vabaduse väljak
  1982  1982  2000 Asendatud bussiliiniga 22 9  Keskuse  Kopli  Keskuse t (tagasisuunal Ehitajate tee, Keskuse t), Sõpruse pst, Tulika t, Sõle t (tagasisuunal Pelguranna t, Sõle t), Kopli t 1987  1992  2017  Asendatud bussiliiniga 72

 Trollide lõppjaamad ja -peatused 

270px|pisi|Trollide lõppjaam Mustamäe linnaosas, Keskuse tänav 5

 Lõppjaamad 

 Mustamäe lõppjaam (Mustamäe, Akadeemia tee). Valmis 28. detsembril 1967. Aastatel 1977–1981 lõppjaama laiendati.
 Väike-Õismäe lõppjaam (SULETUD) (Väike-Õismäe, Järveotsa tee). Avati 1980. aastal. Esialgu kasutati vagunelamut ja korterit lähedalasuvas elumajas. Hoone ehitati välja 1987. aastaks. Asub Paldiski maantee ääres Harku järve läheduses.
 Keskuse tänava lõppjaam (Mustamäe, Keskuse tänav). Avati 18. detsembril 1987. Hoone anti käiku juulis 1991. Asub Männipargi naabruses.
 Kopli lõppjaam (SULETUD) (Kopli, Kopli tänav). Trammide ja trollide ühine lõppjaam. Asub Süsta pargi ja Tallinna Tehnikaülikooli endise peahoone naabruses.

 Lõpp-peatused 

 Estonia (Kesklinn, Teatri väljak). Asub Estonia puiestee ja Teatri väljaku muruplatsi vahelisel alal, Estonia teatri vastas. Koos nüüd vahepeatuse Hipodroomiga oli see esimene trollide lõpp-peatus Tallinnas.
 Kaubamaja (Kesklinn, Kaubamaja tänav). Asub Tallinna Kaubamaja kõrval.
 Balti jaam (Kesklinn, Toompuiestee). Asub Balti jaama reisikeskuse ees.
 Vabaduse väljak (SULETUD) (Kesklinn, Vabaduse väljak). Asus Vabaduse väljakul Jaani kiriku ees. Seoses 8. liini sulgemisega likvideeritud.

 Trollidepood 

 Paldiski maantee depoo
1957. aastal eraldati trollipargi rajamiseks maa-ala Paldiski maantee 48A krundile. Et ehitustööd venisid, asuti ajutiselt Ädala tänav 7 Veevarustuse- ja Kanalisatsioonitrusti laohoonetes. Trollipargi töölised said Paldiski maantee hoonetesse kolida 1970. aasta lõpus. Valminud depoos jätkus ruumi 100 trolli teenindamiseks. Administratiivhoone ja söökla Troll valmisid 1973. aastaks.

 Mustamäe tee depoo 
Depoo anti käiku 30. detsembril 1982. Mustamäe tee ja Linnu tee nurgal asuv depoo rajati alale, kuhu algselt kavandati Mustamäe trammidepood. 2001. aastal trollidepoo suleti.

 Veerem 

Esimesed trollibussid – Saratovi oblastis Engelsi linnas valmistatud üheksa ZiU-5 – saabusid Tallinna 10. juunil 1965. Mõni aeg pärast seda asendati need juba Tšehhoslovakkias valmistatud Škoda 9Tr sõidukitega.

Tallinnas varem ja praegu kasutatud trollitüüpe

 Trollibussiliikluse lühendamine 
 15. detsembril 1999 võttis tollane Tallinna linnapea Jüri Mõis korduvalt sõna ühistranspordi vastu, pooldades trollide kaotamist. 
 1. aprillist 2000 lõpetati leping linnavalitsuse ja TTTK vahel 8. trolliliini teenindamisega ning see liin asendati bussiga number 22.
 28. septembril 2000 – Jüri Mõisa linnavalitsus korraldas konkurssi trolliliinide 6 ja 7 teenindamisele, kus vaadati läbi ainult bussifirmade pakkumisi. Hiljem lepingud bussifirmadega siiski tühistati enne teenindamisajastu algamist.
 1. detsembril 2012 – trolliliin 2 asendati bussiliinidega 24 ja 24A. Põhjuseks nimetati ühistranspordiliikluse puudumist Mäealuse ja Mäepealse tänaval. 
 1. jaanuaril 2016 – trolliliinid 6 ja 7 asendati bussidega 42 ja 43. Põhjuseks nimetati trollibusside moraalset vananemist, Haabersti ristmiku rekonstrueerimist ning liiklusega seotud ebamugavusi kontaktvõrgust sõltuvuse tõttu. Enno Tamme sõnul on hübriidbuss diiselmootoriga (mis vastab Euro-6 normidele) keskkonnasõbralikum võrreldes trollibussidega.
 2. mail 2017 – trolliliin 9 asendati bussiga 72. Põhjuseks nimetati Kopli trammitaristu renoveerimist ja osati soovi likvideerida Tallinnast Škoda-tüüpi trollibussid. 

Transpordianalüütik Hannes Luts nimetas elektritranspordi lühendamist kummaliseks. Tema sõnul on pärast Eesti iseseisvumise taastumist toimunud Tallinna Autobussikoondise lobi elektritranspordi vastu ning selle survel on linnavalitsus investeerinud rohkem bussiliiklusse ja elektritransport Tallinnas on jäänud investeeringuteta. Pärast TAK ja TTTK liitmist väitis transpordianalüütik Hannes Luts, et uus ettevõtte Tallinna Linnatranspordi AS ei tegele trammitaristu hooldustöödega ning paar aastat tagasi renoveeritud trammirööpad Tartu maanteel on juba kaotanud oma tähtsuse, kuna suured investeeringud läksid ainult bussipargi uuendamiseks. Trollibusside asendamist hübriidbussidega nimetas Hannes Luts rohepesuks, kuna hübriidbuss saastab õhku ainult 10% vähem diislibussist ning aku hooldusesse kulub võrreldes trollibussi hoolduskuludega rohkem ressurssi. Kriitika osaks said Enno Tamme väited Euro-6 normidest: transpordianalüütiku sõnul saastavad need mootorid ainult veidi vähem ning Euro-6 märgis ei tähenda saastevabadust.

 25. jaanuaril 2022 alustasid esimesed TLT ümberehitatud autonoomsed trollid liinisõite.

 7. veebruaril 2024 avaldas Tallinna linnavalitsus otsuse osta 40 uut akuga varustatud trollibussi, rekonstrueerida trollide võrgutaristu ning teha ka trolliliine juurde.

"Kuigi aastat viis tagasi oli Tallinnal plaan trollibussidest loobuda, siis nüüd on plaanid muutunud. Akutrollid võivad kohati sõita ilma sarvedeta, mis annab võimaluse kesklinnas võtta kontaktvõrk maha ja ehitada kontaktvõrk üles ainult sirgetel tänavatel, nagu Mustamäe tee, Sõpruse puiestee, aga ka Paldiski maantee ja Laagna tee. Akutrolli üks tugevusi on vastupidavus - see on üks vastupidavamaid veeremiliike rääkimata sellest, et arv inimesi, mida troll veab, on elektribussist suurem ja läheneb veomahtude osas trammile". - Tallinna abilinnapea Vladimir Svet

 7. märtsil 2024 lõpetas AS Tallinna Linnatransport (TLT) ühissõidukitel välireklaami eksponeerimise.
 1. novembril 2024 trolliliiklus peatati uute trollide saabumiseni 2026. aastal.

 Statistika 

2024. aasta 1. novembril trolliliiklus peatati uute trollide saabumiseni 2026. aastal.

2025. aasta veebruari seisuga oli trollipargis arvel 4 trolli: 3 Solarist ja 1 Škoda.

+ AastaLiine Trollibusse Liinikilomeetreid Sõitjaid 20068 122 (+1 buss) 6,5 mln 34 mln 20078 120 (+1 buss) 6,2 mln 34 mln 20088 119 (+1 buss) 6,3 mln 32,6 mln 20098 119 (+1 buss) 20108 112 (+1 buss) 20118 104 20128 9920137 912014788 4,6 mln20157754,4 mln20165633,0 mln20175532,4 mln20184532,2 mln20194502,2 mln20204452,2 mln2021445~2 mln2022445~2 mln2023445~2 mln10,2 mln2024444~2 mln2025444002026444 (eeldatavasti)

 Vaata ka  
 Trollibuss
 Trammiliiklus Tallinnas 
 Tallinna ühistranspordiliinid

 Viited 

 Kirjandus 
 Allar Viivik "Teaduste akadeemiast trolliga otse hullumajja" Õhtuleht, 8. juuli 2005 
 Aare Olander. Tramm, buss ja troll Tallinnas. Tänapäev 2008
 Tallinna trolli 45. 2010

 Välislingid 

 Tallinna trolli- ja trammikoondise koduleht
 Tallinna trolli ajalugu
 Ühistranspordihuviliste foorum
 Hannes Luts "Trollid Tallinnast välja?" EPL, 3. september 2012
 Tallinn asendab trollibussi nr 2 bussidega ERR, 12. november 2012
 Tallinn asendab Õismäe-suunalised trollid hübriidbussidega Tallinn CITY, 17. veebruar 2015
  Tehnikamaailm, juuli 2015

Kategooria:Tallinna ühistransport
Kategooria:Trollibussiliiklus