Aasristik

Aasristik ehk punane ristik (Trifolium pratense) on liblikõieliste sugukonda ristiku perekonda kuuluv taimeliik. Aasristik on 20–80 cm kõrgune mitmeaastane rohttaim.

Taim kasvab nii kuivadel kui ka niisketel niitudel, võsastikes ja karjamaadel. 

Taimel on röga lahtistav, kuse- ja sapieritust ergutav, põletiku-, asteroskleroosi- ja kasvajavastane, verejooksu peatav, valu vaigistav ja haavu parandav toime. 

 Kasv 
pisi|vasakul|Hallkimalane aasristikul
pisi|Õisik
Aasristikust on aretatud põllukultuur – punane ristik, mis kasvab puisniitudel, niitudel, karjamaadel ja teeservadel. 

Aasristik on mitmeaastane rohttaim, mille õied õitsevad maist kuni septembrini.

 Botaaniline kirjeldus 
Aasristiku kõrgus varieerub vahemikus 20–40 cm, punasel ristikul võib kõrgus ulatuda kuni 80 cm.

 Juur 
Aasristikul on tugevad maa-alused juured koos külgharudega.

 Vars 
Maa peal on aasristikul 2–5 tõusvat vart, mis on sõlmkohtadega omavahel ühendatud. Taime noores eas on varred sõlmkohtade alt karvased, hiljem hõredakarvalised.

 Leht 
Aasristiku lehed asetsevad kolme kaupa ehk lehed on kolmetised. Lehtede värvus on heleroheline ja lehe keskel esineb punakaspruun laik.Varre ülemised lehed on lühirootsulised ning alumised lehed on pikarootsulised ja moodustavad tavaliselt lehekodariku. Taimel esinevad ka abilehed, mis on ellipsoidse kujuga. Noorel taimel võib hoopis lehe keskel esineda hele laik.

 Õis 
pisi|Illustration Trifolium pratense. Original book source: Prof. Dr. Otto Wilhelm Thomé "Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz" 1885, Gera, Germany. Permission granted to use under GFDL by Kurt Stueber
Taimel on 1 või 2 õisikut. Õietupp on karvane ja punakat värvi. Vahel võib õisikul esineda lillakas, kuid väga harva valge värvus. Valge värvusega õied moodustavad tiheda nuti.  

 Keemiline sisaldus 
Taime ürt sisaldab süsivesikuid, steroide, saponiine, karoteeni, fenoolkarboksüülhappeid, rasvhappeid, parkaineid, flavonoide, kinoone, eeterlikku õli, C-, B-, E- ja K-vitamiini ning mikroelemente.

 Kasutamine 
 Ravimtaimena 
Raviotstarbeks kasutatakse aasristiku õisi koos ülemiste lehtedega. Õite kogumine toimub taime õitsemise algul ning õied kuivatatakse 60–70 °C juures. Oluline on see, et välditakse üle kuivatamist, sest muidu droog kaotab oma ravitoime. Mõningatel juhtudel valmistatakse droog ka taime juurest. Droog säilib kuni aasta kinnises nõus.

Taimel on röga lahtistav, kuse- ja sapieritust ergutav, põletiku-, ateroskleroosi- ja kasvajavastane, verejooksu peatav, valu vaigistav ja haavu parandav toime. Taime eri osadest tehtud preparaate võib kasutada kehvveresuse, valuliku menstruatsiooni, kusepõie põletiku, emakaverejooksu, bronhiidi ja ateroskleroosi ärahoidmiseks. Lisaks tehakse taime preparaadist vanne rahhiiti põdevatele lastele. Aasristikust tehtud värske mahl on mõjus ravivahend sõrme mädapõletiku, nahatuberkuloosi, kõrva- ja silmapõletiku korral.

Taime juurtest tehtud tõmmist kasutatakse munasarjapõletiku ja kasvajate raviks. Värskeid puruks tehtud lehti saab kasutada haavade peal: välispidise verejooksu peatamiseks, mädakollete ja põletikukohtade peal. Lisaks aitavad lehed ka reumaatiliste valude korral.

Oluline on taime eri osadest tehtud preparaate kasutada mõistlikult, sest suurtes annustes tarvitamine võib põhjustada naistel menstruatsiooni ärajäämist ja meestel impotentsust.

 Muu 
Taime saab veel kasutada loomasöödana, meetaimena ja aasristikuga maitsestatakse likööre.

 Rahvapärased nimetused 
Taime on rahvapäraselt nimetatud mesinupuks, punaseks härjapeaks ja ristikuks, ristikheinaks, härjapeaks, ristikhainelilleks, ärjapäänutiks.

Rahvatarkuse järgi on aasristik aidanud kasvajate vastu. Eesti rahvameditsiinis kasutati aasristiku lehti koos keedetud sibulaga nahapõletike ehk nn roosi raviks.

 Viited 

 Välislingid 


Kategooria:Ristik
Kategooria:Eesti oalaadsed