Karjamaa (Tallinn)

Karjamaa on asum Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Asum paikneb Tallinna lahe ääres ning piirneb Kalamaja, Paljassaare, Pelgulinna ja Sitsi asumiga. Karjamaa asumi pindala on 0,97 km2.Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 

Karjamaa asum on saanud nime selle järgi, et asumi piirkond oli pikka aega kasutusel karjamaana.

 Karjamaa asumi tänavad 
Asumis asuvad Angerja tänav, Erika tänav, Hundipea tänav, Karjamaa tänav, Kopli tänav, Lume tänav, Miinisadama tänav, Nõlva tänav, Paavli tänav, Paljassaare tee, Ristiku tänav ja Tööstuse tänav.

 Elanikkond 
Aasta  Arvestuslik rahvaarvTallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012202049492019503020175240201652082015521220145314201352142012518820115252
2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68aastased aga 10–19%.Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016

 Olulisemad objektid 
Karjamaa asumisse jääb Hundipea sadam (Lume tänav 9), Veeteede Ameti Meresõiduohutuse teenistuse hoone (Lume tänav 9), Keskkonnaameti hoone (Kopli tänav 76), Päästeameti Põhja-Eesti Päästekeskuse haldushoone (Erika tänav 3), Arsenal Keskus (Erika tänav 14) ja Karjamaa park (Karjamaa tänav 3). 
Asumi lõunapiirile on kavandatud lineaarpark Putukaväil, mis hakkab ühendama Telliskivi piirkonda Stroomi ranna ja Astanguga. 

 Haridus ja kultuur 
Karjamaa asumis asub Karjamaa Põhikool (varasem Karjamaa Gümnaasium; Karjamaa tänav 1). Asumi aladele jääb Relvamuuseum (Nõlva tänav 9)Relvamuuseum.

Ajalugu
Karjamaa alad olid asustatud arvatavasti juba 14. sajandil, sest Susipea nime (Zudenpeycke) on mainitud 1374. aastast pärit allikates. Keskajal läbis Karjamaa alasid ainus tee, mis ühendas Koplit Tallinnaga (praegune Tööstuse tänav). Tol ajal oli Kopli eraldatud linnast piirdeaiaga, mis ulatus Kopli lahest Tallinna reidini. Selle muldvalliga piirdeaia eesmärgiks oli takistada huntidel pääsemast Kopli karjamaadele. Varasem hoonestus on olnud ka Sitsimäe värava ees. Suurema osa asumist (välja arvatud Hundipea) hõlmas Kalamäe soo. 

Karjamaa alade lähedale ehitati 1728. aastal mereväe hospidal, mis tegutses seal lühikest aega. Kuni 19. sajandi lõpuni oli asumis ainult üksikuid hooneid. Piirkonna arengusse tuli suurem muutus siis, kui Karjamaa lähedale rajati 19. sajandi lõpus Balti Puuvillavabrik ja vahetult enne Esimest maailmasõda Miinisadam ning sõjatehas Arsenal. 

1912. aastal jaotati kogu piirkond väikesteks kruntideks. 1915. aastal avati trammitee Vene-Balti laevatehase peahoonest kuni Telliskivi tänavani. Trammiteed pikendati 1932. aastal kuni Balti jaamani ja 1953. aastal ühendati see ülejäänud trammivõrguga. 

Mereväe ohvitseride peredele ehitati piirkonda suuremad elumajad, mida hakati kutsuma Punasteks kasarmuteks.

1919. aastal asutati Punaste kasarmute kõrvale Mereväe Ekipaaž, mis formeeriti 1931. aastal ümber Mereväe Õppekompaniiks. 

Ettevõtetest tegutsesid asumis 1920.–1930. aastail hapniku- ja atsetüleenivabrik Eesti AGA ning Jakob Kiili jahi- ja paaditööstus, samuti asusid seal Eesti Kiviõli õli- ja bensiinihoidlad. 

1934. aastal rajati asumisse metodistide Petlemma kirik, mis suleti nõukogude võimu poolt ning mille hoone lõpuks lammutati. 

Alates 1926. aasta veebruarist asus Sitsi mäel (Tööstuse ja Kopli tänava vahelisel alal) laevadega sidepidamiseks Tallinn-Kopli rannaraadiojaam ja sama aasta detsembrist Raadio Ringhäälingu saatejaam, kust läksid alates 18. detsembrist 1926 eetrisse regulaarsed raadiosaated. 1938. aasta detsembris ehitati samasse kohta ranna-raadiosaatejaam, mis pärast Teist maailmasõda töötas raadiojaamade Ameerika Hääl ja Vaba Euroopa eesti- ja venekeelsete saadete segamisjaamana (Raadiokeskuse objekt nr 65).  

1930. aastate lõpus valmis Karjamaa elurajooni rekonstrueerimise kava, mille järgi pidi 20 ha suurusel maa-alal paiknema 90 ehituskrunti, kuhu olid plaanitud 3–4-korruselised tellishooned, kuid valmis jõuti ehitada vaid üks maja (Erika tänav 1). Maa-ala keskossa oli kavandatud park. 

Hundipea nuki piirkonnas elasid enne 1940. aastat peamiselt merendusega seotud inimesed. Tänapäeval on Hundipea määratletud eraldi allasumina. 

Karjamaa piirkonda ehitati 1960. aastate algul Tallinna ühed esimesed suurpaneelmajad. 1964. aastal rajati asumisse kool (tollal Tallinna 15. keskkool). 

Alates 2002. aastast on asumit hakatud heakorrastama ja sealseid vanu hooneid moderniseerima. 2010. aastal avati asumis Karjamaa park. 
Viited

Välislingid

Põhja-Tallinn sai Karjamaa pargi
Kopli ranna-raadiosaatejaam (Eesti Muuseumide Veebivärav)
Relvamuuseum

Kategooria:Tallinna asumid
Kategooria:Põhja-Tallinn