Konstantin von Baranoff

Konstantin von Baranoff (vene Константин Алексеевич Баранов; 3. juuni (vkj 22. mai) 1859 Tallinn – 9. juuli 1936) oli Venemaa sõjaväelane (kindralmajor). 

Ta õppis Peterburis Pauli sõjakoolis (1876–1878), 1881. aastast teenis Semjonovi kaardiväepolgus, sai 1902. aastal polkovnikuks, osales 1905. aasta revolutsiooni mahasurumises Moskvas, pälvis Püha Anna ordeni 2. klassi, oli Jamburgis paiknenud 146. Tsaritsõni jalaväepolgu (vene Царицынский 146-й пехотный полк) komandör (1907–1918) ning 1910. aastast Lohu ja Röa viimane võõrandamiseelne mõisaomanik, kes elas Lohu mõisa valitsejamajas kuni surmani.

Perekond
Tema vanemad olid Tallinnas sündinud Pahkla mõisaomanik ja eruratsaväekapten Alexei von Baranoff (1820–1863) ja Juliane Marie Helene von Helffreich (1829–1912), kes oli 1812. aasta Isamaasõja kangelase ja Lohu mõisniku Gotthard August von Helffreichi (1776–1843) tütar. Tema ema abiellus lesena 1867 abikaasa venna ja Prääma mõisaomaniku Trofim Heinrich von Baranoffiga.

Konstantin von Baranoff abiellus 1892. aastal Peterburis Jenny Luise Auguste von Reuterniga (1869–1893) ja hiljem 1896 Marie Elisabeth von Reuterniga (1864–), kes olid salanõuniku ja Peterburi evangeelse-luterliku konsistooriumi presidendi (1878–1897) Basil von Reuterni (1829–1897; Василий Евграфович Рейтерн) ja Järvakandi paruness Sophie Taube (1837–1869) tütred. 

Konstantin von Baranoffi teisest abielust sündisid:
Tatjana Charlotte (1897 Gattšina – ?), haiglaõde Riias
Alexei Basil (1898 Peterburi – ?), filosoofiadoktor Göttingenis, abiellus 1927 Aachenis Maria Janseniga (sündinud 1900 Essenis).
Konstantin Alexander (1900 Peterburi – ?), insener Berliinis.
Marie Jenny Auguste (1905 Gattšina – 1979 Augsburg), abiellus 1927 Viinis hilisema Hamburgi Ülikooli ajaloolase ja Berliini Tehnikaülikooli ajalooprofessori Johann Albrecht von Rantzauga (1900 Schwerin–1993 Fischach)

Konstantin von Baranoffi abikaasade vanavanemad olid Valgamaalt pärit ja Vene sõjaväelasena Leipzigi lahingus saadud vigastuse tõttu käe kaotanud maalikunstnik Gerhardt Wilhelm von Reutern (1794–1865; ru) ja Charlotte von Schwertzell. Abikaasade onudest Alexander von Reutern (1824–1879; Александр Гергардович Рейтерн) oli kindralleitnant, kindraladjutant ja keiser Aleksander II tiibadjutant, ning Gerhard von Reutern (1836–1918; Евграф Евграфович Рейтерн) heeroldmeister ja senaator, ning tädi Elisabeth von Reutern (1821–1856; ru) oli abielus vene luuletaja Vassili Žukovskiga. 

Sugupuu

Viited

Kirjandus
Исаков, Сергей Геннадиевич: Биографика. / I, Русские деятели в Эстонии XX века., Тарту : Тартуский университет, 2005 (Sergei Issakov: Biograafika I: Vene tegelased Eestis 20. sajandil. Tartu Ülikool ja Eesti Rahvusarhiiv 2005) ISBN 9985404637
Абисогомян, Роман А. : "ПРИЛОЖЕНИЕ к магистерской диссертации Р. Абисогомяна «Роль русских военных деятелей в общественной и культурной жизни Эстонской Республики 1920-1930 гг. и их литературное наследие. Биографический справочник. (с.10) Тартуский университет, 2007 (Roman Abisogomjani magistritöö: "Vene sõjaväelaste roll Eesti Vabariigi ühiskondlikus ja kultuurielus 1920.–1930. aastatel ning nende kirjanduspärand." (Juhendaja em-prof Sergei Issakov), Tartu Ülikool 2007 Digitaalselt)

Kategooria:Baranoffid
Kategooria:Eestimaa aadlikud
Kategooria:Lohu mõisnikud
Kategooria:Venemaa keisririigi kindralmajorid
Kategooria:Püha Anna II klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Sündinud 1859
Kategooria:Surnud 1936