2014

2014. aasta (MMXIV) oli 21. sajandi 14. aasta. 

Vasted teistes kalendrites
Juudi kalender: 5774, 5775
Hinduistlik kalender: 5115, 5116 
Islami kalender: 1435, 1436
Iraani kalender: 1392, 1393
Sirvikalender: 10227

Pühendused
 Eestis oli:
 aasta liblikas – päevapaabusilm
 aasta lind – jäälind
 aasta loom – viiger
 aasta muld – leostunud muld
 aasta puu – türnpuu ja paakspuu
 aasta orhidee – hall käpp

Teema-aastad
 Liikumisaasta Eestis, (vt Eesti kultuurivaldkonna aasta peateemade loetelu)

 Sündmused maailmas 
 1. jaanuar – Läti sai eurotsooni liikmeks.    
 27.–28. jaanuar – arvutimäng EVE Online'is toimus maailma suurim virtuaalne, 7548 osalejaga ja 21 tundi kestnud, B-R5RB lahing.    
 7.–23. veebruar – Venemaal Sotšis toimusid 2014. aasta taliolümpiamängud.
 18.–21. veebruar – Kiievis Euromaidanil hukkus kokkupõrgetes miilitsa eriüksuste ja meeleavaldajate vahel mõlemal poolel kümneid inimesi.
 22. veebruar – Ukraina ülemraada tagandas president Viktor Janukovõtši, kes oli põgenenud Venemaale. Krimmi võimud teatasid allumatusest Kiievi uutele võimudele, algas 2014. aasta Krimmi kriis.
 27. veebruar – eraldusmärkideta Venemaa sõjaväe varustuses relvastatud üksused (nn rohelised mehikesed) hõivasid Krimmis tähtsamad ametiasutused ja piirasid ümber Ukraina sõjaväebaasid.
 8. märts – Malaysia Airlinesi lend 370: Malaysia Airlinesi lennuk 239 reisijaga pardal kadus India ookeani piirkonnas jäljetult.  
 11. märts – Krimmi Autonoomse Vabariigi parlament kuulutas välja sõltumatuse Ukrainast. 
 16. märts – Krimmis toimus niinimetatud iseseisvusreferendum.
 17. märts – Ukraina ja rahvusvahelise üldsuse poolt tunnustamata Krimmi Vabariigi võimud kuulutasid välja iseseisvuse. Venemaa tunnustas Krimmi Vabariigi iseseisvust.
 18. märts – Venemaa president kirjutas alla Krimmi ja Sevastopoli ühinemislepingule Venemaaga.
 24.–30. märts – Jaapanis Saitamas toimusid iluuisutamise maailmameistrivõistlused.
 29. märts – Taanis Kopenhaagenis toimusid poolmaratoni maailmameistrivõistlused.
 16. aprill – Lõuna-Koreas läks ümber ja uppus parvlaev Sewol. Hukkus 304 inimest, neist suurem osa kooliõpilased.
 27. aprill – paavstid Johannes XXIII ja Johannes Paulus II kuulutati pühakuteks.  
 Aprilli keskmine süsihappegaasi kontsentratsioon atmosfääris ületas esimest korda miljonite aastate jooksul 400 ppm-i.
 22.–25. mai – Euroopa Liidus toimusid Euroopa Parlamendi valimised.
25. mai – Ukrainas toimusid presidendivalimised.
 13. juuni – 13. juuli – Brasiilias toimusid 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused.
 19. juuni – Hispaania kuningaks sai seoses oma isa Juan Carlos I troonist loobumisega Felipe VI.
 8. juuli – 2014. aasta Gaza konflikt: Iisrael alustas sõjalist pealetungi Gaza tsoonis.  
 17. juuli – Ukrainas Donetski oblastis tulistati maa-õhk tüüpi raketiga alla Malaysia Airlinesi lend 17, hukkusid kõik 298 Boeing 777 pardal olnut.
 12.–17. august: Zürichis toimusid Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus.
 30. august – 14. september – Hispaanias toimusid 2014. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused.
 4. september – Suurbritannias Newportis algas kahepäevane NATO tippkohtumine.
 5. september – allkirjastati esimene Minski kokkulepe lõpetamaks sõda Ukrainas Donbassi piirkonnas.
 18. september – Šotimaal toimus iseseisvusreferendum. Enamik referendumil osalenuid toetas Šotimaa jätkamist Suurbritannia koosseisus.
 26. september – Hongkongis algasid protestid, mis kestsid kuni 15. detsembrini ja mille käigus nõuti vabu valimisi.
 26. oktoober – Ukrainas toimusid parlamendivalimised. Tuneesias toimusid parlamendivalimised.
 9. november – Kataloonias toimus mittesiduv iseseisvusreferendum.
 12. november – 67P/Tšurjumov-Gerassimenko komeedil maandus Euroopa Kosmoseagentuuri kosmosesondi Rosetta maandur Philae.
Detsember
 28. detsember – AirAsia lend QZ8501: Jaava merre kukkus reisilennuk. Hukkusid kõik pardal viibinud 162 inimest.

 Sündmused Eestis 
 14. jaanuar – ametlikult avati Eesti Olümpiakomitee korraldatud projekt Liikumisaasta 2014.
 4.–6. juuli – toimusid XXVI üldlaulupidu ja XIX üldtantsupidu.
 25. mai – toimusid Euroopa Parlamendi valimised.
 9. oktoober – Riigikogu võttis vastu kooseluseaduse. Poolt hääletas 40 Riigikogu liiget, 38 oli vastu, 10 ei osalenud hääletusel.
 27. oktoober – Viljandis toimus koolitulistamine.
 7. detsember – toimusid Lääne-Saare valla volikogu valimised.

Sündinud
 20. veebruar – Leonore, Rootsi printsess

Surnud

 2. jaanuar – Harald Nugiseks, eesti Relva-SSi allohvitser ja Raudristi Rüütliristi kavaler 
 9. jaanuar – Aili Aarelaid-Tart, eesti sotsioloog
10. jaanuar – Avo Hirvesoo, eesti muusikateadlane
 10. jaanuar – Zbigniew Messner, Poola poliitik 
 11. jaanuar – Ari'el Sharon, Iisraeli poliitik
 12. jaanuar – Kuno Otsus, eesti näitleja ja lavastaja
 13. veebruar – Charles Fillmore, USA keeleteadlane
 15. jaanuar – Georgi Markelov, Eesti skulptor
 20. jaanuar – Claudio Abbado, itaalia dirigent
 27. jaanuar – Pete Seeger, USA laulja
 27. jaanuar – Vaida, Tallinna Loomaaia jääkaru 
 28. jaanuar – Lia Rajandi, eesti tõlkija
 31. jaanuar – Miklós Jancsó, ungari režissöör ja stsenarist
 6. veebruar – Vladimir Zintšenko, vene psühholoog  
 10. veebruar – Shirley Temple, USA näitleja ja diplomaat
 26. veebruar – Fjodor Burlatski, vene politoloog 
 1. märts – Alain Resnais, prantsuse filmirežissöör
 9. märts – Maaja Kallast, eesti etiketiekspert
 12. märts – Věra Chytilová, tšehhi filmirežissöör
 13. märts – Hans Gross, eesti sporditeadlane
14. märts – Vello Helk, eesti päritolu Taani ajaloolane ja arhivaar
 18. märts – Andres Tolts, eesti kunstnik 
23. märts – Adolfo Suárez, Hispaania poliitik
 26. märts – Tõnis Padu, eesti arhitekt ja muinsuskaitsja 
 27. märts – James Schlesinger, USA poliitik ja riigiametnik 
31. märts – Andrus Allika, eesti spordiajakirjanik 
 1. aprill – Jacques Le Goff, prantsuse ajaloolane 
1. aprill – Peedu Ojamaa, eesti sporditegelane ja Eesti Reklaamfilmi rajaja
3. aprill – Silvi Väljal, eesti graafik 
13. aprill – Ernesto Laclau, Argentina päritolu poliitikafilosoof
 17. aprill – Gabriel García Márquez, Colombia kirjanik
 24. aprill – Tadeusz Różewicz, poola kirjanik 
 30. aprill – Valeri Kalabugin, Eesti ajakirjanik, poliitik ja aktivist
13. mai – David Malet Armstrong, Austraalia filosoof
23. mai – Aare Tiisväli, eesti televisioonitoimetaja
25. mai – Wojciech Jaruzelski, Poola riigitegelane
1. juuni – Felix Mandre, eesti pianist, helilooja ja orkestrijuht
 2. juuni – Jaan Isotamm, eesti luuletaja ja toimetaja
 6. juuni – Peeter Ristsoo, eesti ajakirjanik
 19. juuni – Valner Krinal, eesti majandusteadlane
2. juuli – Oleg Sapožnin, Eesti jalgrattaspordikohtunik
2. juuli – Peeter Saul, eesti dirigent ja pianist 
 3. juuli – Jüri Tuulik, eesti kirjanik
6. juuli – Helmi Puur, eesti baleriin 
 7. juuli – Rein Karemäe, Eesti ajakirjanik ja poliitik 
 7. juuli – Eduard Ševardnadze, Nõukogude Liidu riigitegelane ja Gruusia poliitik
10. juuli – Elhonen Saks, juudi päritolu Eesti publitsist
11. juuli – Heldur Tõnisson, eesti ärimees
12. juuli – Valerija Novodvorskaja, Venemaa poliitik
13. juuli – Nadine Gordimer, Lõuna-Aafrika Vabariigi kirjanik
19. juuli – Iring Fetscher, saksa politoloog 
24. juuli – Jaan Arder, eesti muusik
25. juuli – Bel Kaufman, USA kirjanik 
29. juuli – Kaarin Raid, eesti lavastaja
4. september – Donatas Banionis, leedu näitleja 
7. september – Ottniell Jürissaar, helilooja ja luuletaja
18. september – Harri Jõgisalu, eesti lastekirjanik  
21. september – Peeter Jakobi, eesti näitleja
24. september – Madis Kõiv, eesti kirjanik, füüsik ja filosoof 
25. september – Jaak Joala, eesti laulja ja muusikapedagoog
4. oktoober – Jean-Claude Duvalier, Haiti poliitik
5. oktoober – Juri Ljubimov, vene lavastaja
8. oktoober – Heino Pars, eesti nukufilmirežissöör
12. oktoober – Eve Viilup, eesti teleprodutsent
13. oktoober – Tarmo Leinatamm, Eesti dirigent, koomik ja poliitik
16. oktoober – Kaupo Pollisinski, eesti majandustegelane
20. oktoober – Elsa Gretškina, Eesti NSV partei- ja riigitegelane
30. oktoober – Marko Tibar, Eesti NSV riigitegelane
1. november – Käbi Laretei, eesti pianist ja kirjanik
3. november – Leo Karpin, Eesti tele- ja filmirežissöör
13. november – Alexander Grothendieck, Prantsusmaa matemaatik
13. november – Urmas Kaju, eesti jurist ja majandustegelane
19. november – Roy Bhaskar, Briti filosoof ja sotsioloog
20. november – Elmo Lööve, eesti telerežissöör 
24. november – Viktor Tihhonov, NSV Liidu jäähokimängija ja -treener
27. november – Olaf Imelik, eesti spordifüsioloog ja publitsist 
27. november – Stanisław Mikulski, poola näitleja
16. detsember – Maret Käbin, eesti toimetaja ja tõlkija 
19. detsember – Igor Rodionov, Nõukogude Liidu ja Venemaa sõjaväelane ning Venemaa poliitik
26. detsember – Leo Tindemans, Belgia poliitik 
29. detsember – Hardo Aasmäe, eesti geograaf, ettevõtja ja poliitik

Nobeli auhinnad
meditsiin – John O'Keefe, May-Britt Moser, Edvard Moser
füüsika – Isamu Akasaki, Hiroshi Amano, Shuji Nakamura
keemia – Eric Betzig, Stefan Hell, William Esco Moerner
kirjandus – Patrick Modiano
rahu – Kailash Satyarthi, Malala Yousafzai
majandus – Jean Tirole

 Viited