Eisenstadt

Eisenstadt ('raudlinn') on linn (Statuudiga linn (Austria)) Austrias, Burgenlandi liidumaa pealinn.

Habsburgide impeeriumi Ungari kuningriigis oli Kismarton (Eisenstadt) Eszterházy aadlisuguvõsa asukoht. Helilooja Joseph Haydn elas seal kui õukonna kapellmeister Esterházy patronaaži all.

Eisenstadt asub tasandikul, mis viib Wulka jõeni Leitha mäestiku lõunajalamil, umbes 12 km Ungari piirist.

See on Austrias suuruselt 38. linn.

Esterházy loss|thumb

 Nimi 

Linna nimi tähendab raudlinna. Asula registreeriti 1118. aastal kui Castrum ferrum, viidates raua kaevandamise ja rauakaubanduse ajaloole selles piirkonnas. Linna on kirjalikult esmamainitud 1264. aastal kujul minor Mortin, mis vastab ungarikeelsele nimele Kismarton, mis meenutab püha Martinit, peakiriku kaitsepühakut.

 Ajalugu 

Arheoloogilised leiud tõestavad, et Eisenstadti piirkond oli asustatud juba Hallstatti perioodil. Keldid ja roomlased saabusid mõnevõrra hiljem. Rändeperioodil asustasid piirkonda erinevad germaani hõimud ja hunnid. 800. aasta paiku, Karl Suure valitsemisajal, algas bajuvaaride piirkonda asumine. Territoorium sai Ungari kuningriigi osaks 11. sajandil.

Algsetele mullatöödele rajatud kindluse hävitasid Austria markkrahvi Leopold III vägede poolt. 1241. aastal hävitasid selle mongoli sissetungijad. 1373. aastal läks linn Kanizsai perekonna valdusse, kes ehitas linna ümbritsevad müürid ümber ja ehitas aastatel 1388–1392 praeguse lossi kohta kindluse. 1388. aastal andis keiser Sigismund Eisenstadtile turupidamise õiguse.

1440. aastast hoidis linna laenu tagatisena Austria ertshertsog Albrecht VI. 1451. aastal loovutas Mátyás I selle Ungari Püha krooni eest Saksa-Rooma keisrile Friedrich III-le. Mátyás I vallutas selle 1482. aastal jõuga tagasi, kuid Maximilian I omandas selle uuesti 1490. aastal. See jäi Habsburgide võimu alla kuni 1622. aastani; Osmanite riik vallutas aga Kismartoni lühikeseks ajaks 1529. aastal ja 1532. aastal, kui nad ründasid Viini linna (vaata Osmanite sõjad Euroopas). Linn hävis tules 1589. aastal.

1648. aastal läks see Esterházy perekonna võimu alla. Need Ungari vürstid muutsid oma ulatusliku ehitustegevuse tõttu jäädavalt linna ilmet, eriti nende Esterházy lossi osas. Sel perioodil vallutas 1683. aastal linna Imre Thököly armee ja 1704. aastal sai Habsburgidelt lüüa Sándor Károlyi mässuliste kurutsite armee. 1776. aastal hävis see taas tulekahjus.

Joseph Haydni määramisega vürsti õukonna kapellmeistriks (õukonnaorkestri juht, muusika loomine ja esitamine) algas suur kunstiperiood linna ajaloos. 1809. aastal Napoleoni sõdade ajal okupeerisid Eisenstadti Prantsuse väed; 1897. aastal ühendati see raudteevõrku.

Esimese maailmasõja lõpuni oli see Ungari kuningriigi Soproni maakonna Kismartoni ringkonna keskus. Ilma rahvaküsitluseta annekteeriti linn ja kogu Ungari Burgenlandi territoorium (peale Soproni linna ja 11 küla, kus korraldati referendumid) Saint-Germaini ja Trianoni rahulepingutega 1921. aastal Austriasse. 30. aprillist 1925 on Eisenstadt Burgenlandi liidumaa valitsuse asukoht ja seega liidumaa pealinn. Teise maailmasõja ajal pommitati Eisenstadti tugevalt. 2. aprillil 1945 vallutasid selle Viini pealetungi käigus 3. Ukraina rinde Nõukogude väed ja linn jäi Nõukogude okupatsiooni alla 1955. aastani. 1960. aastal sai Eisenstadt oma roomakatoliku piiskopkonna tooli.

 Vaatamisväärsused 

Lossid ja paleed:
 Esterházy loss ja lossipark.
 Oranžerii
 Gloriette, endine Esterházy jahimaja.

Sakraalehitised:


 Bergkirche, kus asub Joseph Haydni haud
 Püha Martini toomkirik, hilisgooti stiilis endine sõjaväekirik, sai alguse 1460. aastal
 Franziskanerkirche, ehitatud 1629. aastal, sisaldab Esterházy perekonna krüpti
 Juudi kvartal
 Eisenstadti juudi kogukond (1732–1938, 1945–)
 Erasünagoog Österreichisches Jüdisches Museum, varem Samson Wertheimeri maja
 Eisenstadti juudi kalmistu


Muud hooned:

 Haydni mausoleum
 Eisenstadti raekoda
 Pulverturm ('püssirohutorn')

Muuseumid:

 Haydnmuseum Joseph Haydni, kes elas hoones aastatel 1766–1778, elu ja loomingu teemaline muuseum
 Landesmuseum (piirkondlik muuseum)
 Österreichisches Jüdisches Museum (Austria Juudi Muuseum)
 Diözesanmuseum (kohaliku roomakatoliku piiskopkonna muuseum)
 Feuerwehrmuseum (tuletõrjemuuseum)

 Kultuur 

Eisenstadtis toimub Haydni festival Haydnfestspiele.

 Sõpruslinnad 

 Bad Kissingen, Baieri, Saksamaa
 Colmar, Haut-Rhini departemang, Grand Est, Prantsusmaa
 Manassas, Ameerika Ühendriigid
 Lignano Sabbiadoro, Udine, Friuli-Venezia Giulia, Itaalia
 Sanuki, Jaapan
 Raleigh, Ameerika Ühendriigid
 Sopron, Ungari

 Tuntud inimesi 

pisi|püsti|Joseph Weigl (1829)
pisi|püsti|Joseph Haydn (1791)
pisi|püsti|Robert Musil (umbes 1900)

 Moritz Benedikt (1835–1920) neuroloog
 Jesaja Berlin (1725–1799) rabi
 Stefan Billes (1909–2002) poliitik
 Friedrich Bridgetower (1782–1813) helilooja, tšellist, George Bridgetoweri vend
 Akiba Eger (1761–1837) rabi ja ortodoksse judaismi meister
 Pál I, Esterházy vürst (1635–1713)
 Pál Antal, Esterházy vürst (1711–1762) sõdur ja muusikapatroon
 Gyula Farkas (1894–1958) keeleteadlane
 Andrea Fraunschiel (1955–2019) linnapea
 Josef Hyrtl (1810–1894) anatoom
 Andreas Ivanschitz (*1983) jalgpallur
 Josef Kirchknopf (*1930), poliitik
 Johann Luif (*1959), sõjaväelane
 Maria Perschy (1938–2004) näitleja
 Rudolf Simek (*1954) germanist ja filoloog
 Martin Vukovich (*1944) diplomaat
 Joseph Franz Weigl (1740–1820) tšellist
 Joseph Weigl (1766–1846) helilooja ja dirigent
 Anton Pauschenwein (*1981) jalgpallur
 Thomas Mandl (*1979) jalgpallur
 Michael Mörz (*1980) jalgpallur
 Johann Dihanich (*1958) jalgpallur
 Samuel Löw Brill (1814–1897), rabi ja talmudiõpetlane
 Meir Eisenstadt (1670–1744) Siebengemeindeni rabi
 Joseph Haydn (1732–1809), muusik
 Esriel Hildesheimer (1820–1899), rabi
 Márkus Horovitz (1844–1915), rabi ja ajaloolane
 Johann Nepomuk Hummel (1778–1837), muusik
 Paul Iby (* 1935), reformistlik roomakatoliku piiskop
 Ádám Liszt (1776–1827), muusik, Ferenc Liszti isa
 Leopold Löw (1811–1875)
 Mordecai Mokiach (umbes 1650–1724), "pseudo"-messias
 Robert Musil (1880–1942), kirjanik
 Ignaz Pleyel (1757–1831), helilooja
 Emanuel Schreiber (1852–1932), rabi
 Fritz Spiegl (1926–2003) muusik, ajakirjanik
 Eisik Hirsch Weiss (1815–1905), talmudist ja kirjandusloolane
 Samson Wertheimer (1658–1724), rabi
 Aaron Wise (1844–1896), rabi

 Viited 

Välislingid

 Eisenstadti koduleht (saksa keeles)

Kategooria:Austria linnad
Kategooria:Burgenlandi liidumaa vallad