Oskar Gustavson

Oskar Gustavson (14. veebruar 1889 Kogula vald, Saaremaa – 10. detsember 1945 Tallinn) oli Eesti poliitik ja ajakirjanik.

Ta lõpetas Kaarma õpetajate seminari. Ta on olnud ametis Hiiumaal ja Pärnumaal. Ta oli I maailmasõja invaliid. Sotsialistlikust töölisliikumisest on ta osa võtnud aastast 1917. Saksa okupatsiooni ajal oli ta vanglasEesti II Riigikogu. Tallinn, 1924.

Oskar Gustavson kuulus EISTP liikmena I, II, III, IV ja V Riigikogu koosseisu. Neist kahes viimases täitis ta teise abisekretäri rolli (13. märts 1930 – 14. juuni 1932 ja 20. juuni 1932 – 31. detsember 1937). 25. jaanuaril 1921 sai Oskar Gustavson esimeseks Riigikogu liikmeks, kes politseinike abil Riigikogu istungilt kõrvaldati. Oli Iseseiseva Sotsialistliku Tööliste Partei häälekandja, ajaleht Tööliste Võitlus toimetaja. 

1. mai [1922], mis puhul kohaliste [Paide] "punaste" poolt "palju" pidi tulema, läks õige rahuliselt mööda. Tööliste rongikäigule, mida kommunistide ja isesotside poolt tuntud lööksõnade all organiseeriti, oli ainult paarkümmend vana naist ja niisama palju poisikesi kogunud, keda isesotside "liider" O. Gustavson komandeeris. Isegi kohalise tikuvabriku töölisi oli kõigest paar rongikäigust osa võtmas. Turuplatsil pidas noorherra Gustavson ägeda kommunismist aurava kõne, sajatades maksvat "rõhuvat" korda ja elada lastes nõukogude Venemaad. Kõne kutsus turule kogunud rahvahulga poolt ägedaid protestihüüdeid esile.

Aastatel 1937–1940 oli ta ajakirja Nädal Pildis tegevtoimetaja.

Ta kandideeris 1938. aasta Riigivolikogu valimistel valimisringkonnas nr 38 Pärnumaal Abjas, kogus 2833 häält ja osutus riigivolikokku valituks.

Hääletustulemusi kokku lugedes avastati 173 Oskar Gustavsoni nimega võltssedelit. Sedelid tunnistati kehtetuks, Gustavsoni hääletustulemuseks jäi algselt 2660 häält ning riigivolikokku pidi minema 2709 häälega Olev-Mart Piirsalu. Kohus mõistis võltssedelite valmistamises ja õigete sedelite asendamises süüdi Isamaaliidu Pärnumaa sekretäri Mihkel Mõtuse ja Penuja vallasekretäri Kaarel Kulli. Valimiste peakomitee tunnistas 38. valimisringkonnas valituks ikkagi Oskar Gustavsoni. Valimistulemuste võltsimist kajastas ajaleht Vaba Maa.

Ta oli 38. valimisringkonnast valitud I Riigivolikogu liige. 5. detsembril 1939 peetud kõnes pidas ta suurimaks ohuks Eesti iseseisvusele Kaarel Eenpalu kodukäijaid, kes kollitavad ja ähvardavad üle pea kasvadaAeg nõuab kulude kärpimist. Rahvaleht, 6. detsember 1939, nr. 287, lk. 8..

18. septembril 1944 nimetas Jüri Uluots ta riigikontrolöri kohustetäitjaks. Gustavson hukkus 1945. aasta esimesel poolel Tallinnas NKVD ülekuulamiselt põgenedes.

 Viited 

 Välislingid 


Kategooria:I Riigikogu liikmed
Kategooria:II Riigikogu liikmed
Kategooria:III Riigikogu liikmed
Kategooria:IV Riigikogu juhatuse liikmed
Kategooria:V Riigikogu liikmed
Kategooria:I Riigivolikogu liikmed
Kategooria:Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei poliitikud
Kategooria:Riigikontrolli koosseis
Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Eesti represseeritud isikud
Kategooria:Sündinud 1889
Kategooria:Surnud 1945