Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 1. osakond

Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 1. osakond oli aastail 1978–1991 Eesti NSV ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee välisluurega tegelenud struktuuriüksus.

Juhtkond ja organisatsioon
1. osakonna ülem, alampolkovnik Jossif (Joosep) Kroon;
1. osakonna ülema asetäitja, alampolkovnik Mihhail Filimonov;
1. osakonna ülem, alampolkovnik Mihhail Filimonov (juuni 1954 -juuni 1955);
1. osakonna ülema asetäitja, alampolkovnik Jossif (Joosep) KroonJaak Pihlau, EESTI LÄHIAJALOOST: KUIDAS LOODI ENSV MN JUURES ASUV RIIKLIKU JULGEOLEKU KOMITEE, AKADEEMIA, 13. AASTAKÄIK 2001 NUMBER 3, lk 467 (1954 - 1956);
1. osakonna ülema asetäitja, major Elmar Vertman aprill (1958 - aprill 1960)
1. osakonna ülema asetäitja, polkovnik Ernst Simson (1960-1960)
Sergei Tšernõhh
1. osakonna ülem, alampolkovnik Elmar Vertman (märts 1962 – oktoober 1963);
 1. osakonna ülem, polkovnik Adolf Torpan (1963 - 1967);
1. osakonna ülema asetäitja, kes oli ka teaduslik-tehnilise luurepunkti juht;
 1. osakonna ülem Paul Toom (1982 - 1988);
 1. osakonna ülema asetäitja, polkovnik Valeri Zentsov (1988 - 1991);
1. jaoskond
2. jaoskond
teadus-tehnilise luure jaoskond, jaoskonna ülem Vladimir Mäeots

 Eesti NSV RJK 1. osakonna tegevus 
ENSV RJK 1. osakonna ülesanne oli teabehange oma territooriumiltTHE SECRET KGB MANUAL FOR RECRUITING SPIES, The Daily Beast, Updated Nov. 07, 2018  ning vastavalt oma võimalustele poliitilise ja majandusliku informatsiooni kogumist välisriikidest (eelistatavalt väliseestlaste kogukondadega riikides?) ja kuna liiduvabariikide julgeolekukomiteede välisluureosakondade üheks tähtsamaks valdkonnaks oli paguluse jälgimine, siis said nad palju korraldusi NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse 19. osakonnalt, mis tegeleski ainult välisriikide asuva emigrantide kogukondadega.

ENSV RJK 1. osakonna välisluureosakonna struktuur (nii palju kui seda võimaldavad selgitada säilinud dokumendid) ei kujutanud endast siiski NSV Liidu RJK Esimese Peavalitsuse koopiat miniatuurvariandis, sest oli ka töövaldkondi, mis jäid peaaegu täielikult keskuse kompetentsi. NSV Liidu RJK keskaparaadi S Valitsuse kompetentsi kuulus illegaalide ettevalmistamine, kus liiduvabariikide julgeolekukomiteedel oli ainult abistav funktsioon.

Eesti päritolu ametnikud NSV Liidu välisesindustes

TASSi korrespondendid Helsingis: 1981–[1986] Raivo Ojasaar ehk Markus Larsson;
 Kesktelevisiooni ning Moskva Raadio Helsingi esindaja: 1972–1974 ja 1986–1990. Enn Anupõld;
Peale Ojasaare ja Anupõllu olid Soomes Ants Lang (Rein Langi isa), Kaljo Krell (kunagine uudisteagentuuri Eesti Telegraafiagentuuri peadirektor), Erich Kiisa (Ain Seppiku äi), Enn Kreem (Jaagup Kreemi isa) ja Arkadi Prisjažnõi.
 APNi Põhjamaade korrespondentbüroo juhataja (Soome, Rootsi, Norra, Taani, Island; resideeris Helsingis): Vladimir Illjaševitš, Eestis kasutas ajakirjaniku pseudonüümi (artiklid ajalehes Molodjož Estonii) Vladimir Ivlev
NSV Liidu Soome saatkonna konsulaarosakond: Maido Põder, Rein Kivi, Johannes Johanson (Estline'i kunagine juht) ja Soome saatkonna teadusnõunik Aleksander Neiman
 NSV Liidu teadus- ja kultuurikeskuses Helsingis töötas, Kalle Liiv, kes pidi 24 tunni jooksul riigist lahkuma.
 NSV Liidu saatkonnas Rootsis kultuuriatašeena: Vello Pohla,
 NSV Liidu saatkonnas Rootsis konsulaarosakonnas: Tiit Made;
 NSV Liidu saatkonnas Rootsis Andres Aarma, Urmas Orek,Voldemar Veber; Toivo Voit, 
Kanada (Ottawa) saatkonnas konsulaarosakonnas: saatkonna teine sekretär ja konsulaarosakonna juhataja Mihhail Murnikov, Voldemar Veber, kolmas sekretär Gennadi Samsonov, Peeter Lillenurm (Ottawa saatkonna teine sekretärLillenurm jälitas juba Helsingis, Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 30 märts 1978) (Kanada valitsus teatas 9. veebruaril 1978, et 11 Nõukogude diplomaati saadetakse maalt välja ja kahel keelatakse Kanadasse tagasipöördumine. Nad kõik olid segatud katsetesse infiltreeruda Kanada vastuluuresse sh Veber ja Lillenurm);
 NSV Liidu Suurbritannia (Londoni) saatkonnas: Ralf Mikenberg, Ivo Soidra.
 Ralf Mikenberg

NSV Liidu RJK Esimene PV ja ENSV RJK 1. osakond
16.–18. aprillil 1985 korraldas NSV Liidu KGB 1. peavalitsuse T-valitsus Tallinnas konverentsi “Meretee kasutamine teaduslik-tehnilise luure huvides” (Использование морского канала в интересах научно-технической ­раз­ведки. Сборник совещания ­­ру­ко­­вод­яще­го состава подразделений НТР. (г. Таллин, 16–18 апреля 1985 г.). 
Merenduse ja laevanduse suurim tähtsus peitus toona selles, et need olid ühenduseks maailmaga teisel pool raudset eesriiet. Kõige lihtsaim tegevus oli lihtsalt silmade lahtihoidmine laevakaptenite ja kaasa sõitvate KGB-laste poolt. Tuli märgata võimalikku NATO riikide tsiviillaevade mobiliseerimist sõjaliseks otstarbeks. Samuti pakkusid laevad ja laevandus soodsaid võimalusi ka agentuuri ja agentuuriga sidepidamise arendamiseks, seda eriti liinilaevad, mis viibisid samas kohas kindla aja tagant ja võimaldasid määrata perioodilisi kohtumisi. Oluline oli ka võimalus tuua meretranspordiga Nõukogude Liitu KGB poolt Läänes kätte saadud salajast sõjalist tehnoloogiat või muid aparaate, mida oli keelatud Nõukogude Liidule müüa, kuna Ameerika Ühendriigid ja Lääne-Euroopa riigid oli vastu võtnud sõjalisel eesmärgil kasutatava elektroonika müügiembargo NSV Liidule ja Varssavi Lepingu Organisatsioon liikmesriikidele.

Esimese osakonna ohvitsere: 
Aare Raid, aastail 1967–1979 Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimese osakonna varistruktuuris Impulss, kuni 1991. aastani oli Raid KGB tegevreservis Eesti NSV Teaduste Akadeemias. 1990. aastal, olles ametlikult KGB tegevteenistuses, astus Raid Eesti Liberaaldemokraatlikku Parteisse. Liberaaldemokraatlik Partei ühines 1994. aastal loodud Reformierakonnaga. Pärast 1991. aastat tegutses A. Raid kui mõjuagent, üllitades Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituudi teadurina kirjutisi ajakirjanduses, milles avaldas arvamust, "et tegelikult me NATO-sse ei saa, keegi meid ei taha ja see polekski Eesti huvides".
Feliks Mair
Gennadi Urb, aastail 1974–1979 Eesti NSV KGB 1. osakonnas operatiivvolinik ja vanemoperatiivvolinik. Pärast seda sai temast Feliks Dzeržinski nimelise NSV Liidu Riikliku Julgeolekukomitee Kõrgema Kooli vabakuulaja. 1980. aastail jätkas Urb tööd Nõukogude välisluureametkonnas, olles samal ajal ametlikult vormistatud mitmele kohale ENSV Teaduste Akadeemia välissuhtlusosakonnas, NSV Liidu kaubandusesinduses Ida-Berliinis ning kaubanduskoondises Estimpeks, kus Urb oli ametis 1991. aastani.

Ajalugu
Eesti NSV SARKi RJV 1. osakond

Eesti NSV RJRKi 1. osakond, 1941, 1944–1946
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi 1. osakonna ülesandeks oli välisluure teostamine piiriäärsetes riikides
Juhid ja organisatsioon
Osakonna ülem 
1944, alampolkovnik Ivan Aleksejev, osakonnaülem;
1944–, alampolkovnik Mihhail Škurenkov, osakonnaülema asetäitja ja ülema kohusetäitja reaalselt
riikliku julgeoleku kapten Samuil Samovski, osakonnaülem;
1945, alampolkovnik Mihhail Škurenkov, osakonnaülema asetäitja;
–1947, alampolkovnik Mihhail Škurenkov, osakonnaülem;
 1. jaoskond, ülem riikliku julgeoleku vanemleitnant Abram Kamenev, ülema asetäitja riikliku julgeoleku leitnant Ivan Liševski
 2. jaoskond, ülem Jossif Mirošnitšenko
 Tallinna sadama jaoskond, ülem riikliku julgeoleku leitnant Konstantin Sokolov

Eesti NSV RJMi 1. osakond, 1946–1953
Eesti NSV RJM 1. osakonna ülesandeks oli välisluure teostamine oma riigi territooriumilt ja piiriäärsetes riikides ning imbuda oma agentuuri abil Eesti pagulaskonda välismaal, saada siseandmeid pagulaste tegevusest, valitsevatest meeleoludest, külvata nende hulgas desinformatsiooni, omavahelist usaldamatust ning vaenuJaak Pihlau, Lehekülgi Eesti lähiajalost: kuidas ENSV MGB välisluureülem GULAG-i arhipelaagi sattus, Tuna, 2007 nr. 3, lk 100; 
Juhid ja organisatsioon
–1947, alampolkovnik Mihhail Škurenkov, osakonnaülem;
1947–1950, polkovnik Dmitri Taevere, osakonnaülem;
1951 august – 1953 märts, alampolkovnik Mihhail Filimonov, osakonnaülem; 
Osakonna ülema asetäitja Mihhail Filimonov, juuli 1950 – august 1951,

Eesti NSV SMi 2. osakond, 1953
Eesti NSV Siseministeeriumi 2. osakonna ülesandeks oli välisluure teostamine;
Juhid ja organisatsioon
1953 august – 1. aprill 1954, alampolkovnik Jossif Kroon, osakonnaülem; 
23. mai 1953 – Mihhail Filimonov, osakonnaülem; 
Osakonna ülema asetäitja Mihhail Filimonov (18.03.1953 – juuni 1953 ja 15.06.1953 – august 1953)

Eesti NSV MN ja RJK 1. osakond, 1954–1977
Juhid ja organisatsioon
Osakonna ülem Mihhail Filimonov (ülema kohusetäitja 1.04.1954 – juuni 1955;
osakonna ülem (märts 1962 – oktoober 1963), Elmar Vertman

Viited

Välislingid
Ivo Juurvee, KGB ja meri, Eesti Ekspress, 31. oktoober 2007;
 Seltsimees Ojasaar alias mister Larsson, Õhtuleht 15.09.2007
 Nõukogude spionaazi lootustäht
LEEDU KGB VÄLISLUURE DOKUMENDID KUI LÄHIAJALOO ALLIKAS, Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus Mittetulundusühing S-KESKUS 20.jaanuaril 1999 Tallinnas toimunud konverentsi "Eesti lähiajaloo allikakriitilisi probleeme" materjalid Tallinn 1999;
Indrek Jürjo, Eesti NSV KGB Esimese (välisluure) osakonna uued tööplaanid pagulusega perestroilistel aegadel, Tuna, 199-2

Kategooria:Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee