Võidupüha

Võidupüha on Eesti riigipüha, mida peetakse 23. juunil alates aastast 1934. Sellega tähistatakse Eesti võitu Võnnu lahingus Landesveeri üle 23. juunil 1919 ja see on ka "eestlaste kõigi aegade võitude ja võitluste mälestuspäev, meenutamaks Lembitu päevil alanud lakkamatut võitlust eesti rahva olemasolu ja poliitilise vabaduse eest." (Eesti Vabariigi valitsuse otsusest 1934).

Võidupüha on eraisikutele kohustuslik lipuheiskamise päev. Võidupüha tähistamine on tseremoniaalselt seotud jaanipäeva tähistamisega 24. juunil.

Ajalugu
1919. aastal Vabadussõja päevil käis Punaarmee vägede väljalöömine Eesti ja Läti aladelt. Mai lõpuks vabastati Eesti punastest. Lätis oli Landesveer võtnud oma ülesandeks bolševikud ka sealt välja lüüa. Landesveer oli Kuramaa ja Liivimaa rüütelkonna korraldatud väekoondis. See moodustati Läti baltisakslaste algatusel ja sinna kuulusid baltisakslastele lojaalsed inimesed. 2. juunil 1919 kohtusid punaseid taga ajavad Eesti väed Põhja-Lätis lõunast tulnud sakslastega. Kuigi eesmärgid olid sarnased, sakslased eestlastes liitlasi ei näinud ja algas lahingtegevus.

23. juunil 1919 andis kindralmajor Ernst Põdder oma päevakäsuga korralduse, et sel päeval "saadud võitude puhul meie põlise ja äraandliku vaenlase üle, linnades ja maakohtades saaks lipud välja pandud ning kohalikes garnisonides sõjaväeparaadid toime pandud.""Kuidas hakati Võidupüha tähistama" Pärnu Postimees, 23. juuni 2012

16. veebruaril 1934 otsustas Riigikogu muuta 23. juuni riiklikuks pühaks. Võidupüha tähistati peamiselt kohalike pidudega, erandiks oli vabariigi 20. juubeliaasta 1938, kui XI üldlaulupeo puhul võeti võidupüha pühitsemine suurejooneliselt ette Tallinnas. Vabaduse väljakul toimunud paraadil osalesid kaitseliitlased, naiskodukaitsjad, noorkotkad ja kodutütred, kokku 16 000 inimest.

23. juunil 1940 muudeti Võidupüha Vabariigi Presidendi dekreediga Vabaduspühaks.Meie Maa 26. juuni 1940

Uuesti sai võidupüha pidama hakata pärast Eesti riiklikku taasiseseisvumist. 1992. aastal oli kaitseväelaste pidulik rivistus Kadrioru lossi aias. 1993. aastal toimus Eesti kaitsejõudude pidulik rivistus kõigepealt Tallinnas, kus õnnistati ja anti üle lipud kaitseväe üksustele. Tartus rivistusid kaitsejõudude üksused Raekoja platsile. President Lennart Meri pidas seal kõne, milles teatas, et tegi kaitsejõudude juhatajale kindralmajor Aleksander Einselnile ülesandeks võidupüha paraade korraldada vaheldumisi kõigis Eesti linnades.

Alates 2000. aastast korraldab võidupüha paraadi Kaitseliit.

Paraadid
1994 Tartu
1995 Pärnu
1996 Narva
1997 Võru
1998 Viljandi
1999 Valga
2000 Haapsalu
2001 Pärnu
2002 Põlva
2003 Jõhvi
2004 Rakvere
2005 Paide
2006 Saaremaa (mereparaad)
2007 Rapla
2008 Tallinn
2009 Jõgeva
2010 Viljandi
2011 Tartu
2012 Pärnu
2013 Haapsalu
2014 Valga
2015 Kärdla
2016 Võru
2017 Rakvere
2018 Tallinn
2019 Tartu
2020 Jäi ära koroonapandeemia tõttu
2021 Paide
2022 Kuressaare
2023 Viljandi, taasavati Sakalamaa langenud sõjameeste mälestussammas
2024 Narva
2025 Pärnu

Viited

Kirjandus
 Karsten Brüggemann: "Võidupüha. Võnnu lahing kui Eesti rahvusliku ajaloo kulminatsioon" Vikerkaar, juuni 2018

Kategooria:Eesti Vabadussõda
Kategooria:Eesti sõjandus
Kategooria:Riigipühad