Kunda mõis

Kunda mõis (saksa keeles Kunda) oli rüütlimõis Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagise mõisa süda Lääne-Virumaale Linnuse külla.

Ajalugu
Kunda mõisat on esmamainitud 1443. aastal. Keskajal oli Kunda läänistatud Gundistele, kelle järgi on mõis nime saanud.Kunda mõisast Eesti Mõisaportaalis 1494. aastal müüs Clawes Mex, mõisa Hinrick Tödwenile. 
pisi|Kunda mõis, Theodor Albert Sprengeli pliiatsijoonistus (1894)
1621. aastastKunda mõis (Viru-Nigula khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register kuulus Kunda läänimõis Tallinna raehärrale Johann Müllerile (1582−1639), Müllerite suguvõsast. 1635. aastal sattus Kunda lähedal laevaõnnetusse 126-liikmeline Holstein-Gottorfi saatkond, mis oli teel Moskvasse ja sealt edasi Pärsiasse. Pääsenud merehädalisi võõrustati Kunda mõisas. Saatkonna liikmete hulka kuulus teiste seas Adam Olearius, kes abiellus Johann Mülleri ühe tütrega ning avaldas hiljem reisikirja, kus muuhulgas mainib ka laevahukku ja Kunda mõisas võõrustamist.
Ebe Pilt "Tundmatu Eesti: tolmuvaba Kunda"
Oleariuse loodud on ka 1647. aastal valminud Kunda mõisasüdant kujutav gravüür.
Kunda Külaselts
Saatkonda kuulus ka Philipp Crusius, kes abiellus samuti Mülleri ühe tütrega ja pani aluse Krusensternide aadlisuguvõsale.

17. sajandil põles mõis kaks korda maha (1644. ja 1658. aastal).

18. sajandi lõpus läks mõis Schwengelmide, kui 1747. aastal müüs Georg Johann von Albedyll Kunda mõisa Eestimaa maanõunik Jacob Heinrich von Schwengelmile ja 19. sajandil läks Schnackenburgide omandusse. 1840. aastatel omandasid Kunda mõisa Girard de Soucantonid, kellele see kuulus kuni võõrandamiseni.

Mõisakompleks
1870.–1880. aastatel rajati Girard de Soucantonide poolt võimsad, jõuliselt liigendatud paekivist seinte ja tuudordekooriga (järsult eenduvate karniiside, aknapealsete simsside jmt-ga) hooned: viinavabriku, vesiveski ja meierei. Säilinud on tänapäevani omapärane paekivist veskitammide ja kanalite süsteem. Hoonestuse liidab tervikuks suur vabakujunduslik park.

Aastatel 1924–1940 paiknes endises mõisakeskuses Virumaa Rahvaülikool.

1941. aastal süütasid taganevad Nõukogude väed endise mõisa peahoone. Hoone on siiani varemeis.

 Kunda mõis ja tsemenditootmine Kundas 
Tallinna–Peterburi raudtee valmimise ajal 1870. aastal rajas Kunda mõisa omanik parun John Karl Girard de Soucanton mõisa kohale mere äärde tsemenditehase, kuhu ehitati Rakverest haruraudtee. 

1893. aastal rajati mõisas hüdroelektrijaam, mis oli esimene Eestis ja Baltimaades. Hüdroturbiin oli 260-hobujõuline, generaator telliti Šveitsist.

2024. aastal tunnistati Kunda mõisa tööstushoonete kompleksi: Kunda mõisa vesiveski koos kanalite süsteemi ja paisuga, Kunda mõisa viinavabriku, Kunda mõisa masinarehe, Kunda mõisa hüdroelektrijaama ning Kunda mõisa vana veski varemega, kultuurimälestiseksKunda mõisa tööstushoonete kompleksi kultuurimälestiseks tunnistamine, RT III, 19.04.2024, 4

Viited

Välislingid
 Kunda mõis Eesti mõisaportaalis
 Kunda Külaseltsi koduleht
 Kunda mõis (Viru-Nigula khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register

Kategooria:Virumaa mõisad
Kategooria:Tödwenite mõisad
Kategooria:Maydellide mõisad
Kategooria:Albedyllide mõisad
Kategooria:Girard de Soucantonide mõisad
Kategooria:Eestimaa fideikomissmõisad
Kategooria:Viru-Nigula kihelkond