Jakuudi keel

Jakuudi keel, ka sahha keel (jakuudi keeles саха тыла) on siberi turgi keelte hulka kuuluv turgi keel.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil rääkis Venemaal jakuudi keelt 456 300 inimest, neist 446 700 Sahhas. 93,2% jakuutidest oskas jakuudi keelt. Jakuudi keelt oskavad ka paljud evengid, eveenid, jukagiirid ja Sahhas mitu sajandit elanud venelastest. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal jakuudi keele oskajaid 450 140, neist Sahha Vabariigis 441 536.

Jakuudi keel erineb tunduvalt teistest turgi keeltest nii foneetika, morfoloogia kui sõnavara poolest. Lähim sugulaskeel on dolgaani keel, mida on aga peetud ka jakuudi keele murdeks.

Jakuudi keel on aglutinatiivne, esineb vokaalharmoonia.

Jakuudi keeles ilmub üle 40 ajalehe ja ajakirja, seda kasutatakse raadios ja televisioonis. 2012. aastal ilmus Venemaal jakuudi keeles 205 nimetust raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 375 200 eksemplari.

 Jakuudi tähestik 
Jakuudi keele kirjutamisel kasutasid vene misjonärid 1819. aastast kirillitsat, 1917. aastal võeti kasutusele foneetilisele transkriptsioonile tuginev kiri, mis 1929 asendati ladina kirjal põhineva turgi tähestikuga. 1939. aastal mindi üle kirillitsale, mida kasutatakse siiani. Vene tähestikule on lisatud tähed ҕ, ҥ, һ, ө, ү ning digraafid дь ja нь.

Jakuudi ladina (1929–1939)
 A a B в C c Ç ç D d E e G g Ƣ ƣ H h I i J j K k L l Lj lj M m N n Nj nj Ꞑ ꞑ O o Ɵ ɵ P p Q q R r S s T t U u Y y Ь ь '

Jakuudi kirillitsa (aastast 1939)
 А а Б б В в Г г Ҕ ҕ Д д Дь дь Е е Ё ё Ж ж З з И и Й й К к Л л М м Н н Ҥ ҥ Нь нь О о Ө ө П п Р р С с Һ һ Т т У у Ү ү Ф ф Х х Ц ц Ч ч Ш ш Щ щ Ъ ъ Ы ы Ь ь Э э Ю ю Я я

 Foneetika ja fonoloogia 
Jakuudi keeles on 20 täishäälikufoneemi: 8 lühikest, 8 pikka ja neli diftongi. Täishäälikute korrelatsioon neljal alusel: 1) lühike – pikk; 2) ees – taga; 3) kitsas – lai; 4) rikutud – katkematu.

Jakuutide keeles täishäälikute harmoonia toimub järjestikku vastavalt palatiinile ja labiaalsele külgetõmbele. Vokaalharmooniaga kaasneb ka kaashäälik. Sõltuvalt täishäälikutest (ees või taga) peaksid sõna kaashäälikud olema kas ainult pehmed või ainult tahked.

Diftoonpongid: иэ, үө, уо, ыа. Diftongi liigendamine liigub, nende esimene element hõivab 52–62% diftongi kogukestusest. Difteonreid iseloomustatakse laskuvate ja tõusvatena.  Jakuudi keeles pole toonidel fonoloogilist tähtsust. Rõhk langeb tavaliselt sõna viimasele silbile, mida eristab rõhutatud täishääliku kogukestus ja intensiivsus.

 Täishäälikud 
 Lühikesed Pikad DiftongÜlemisedKeskmine jaalumineÜlemisedKeskmine jaalumineEesvokaalidKatkematuHävitanudTagavokaalidKatkematuHävitanud

 Kaashäälikud 
LabiaalneHammashäälikHambasombuhäälikPalataalVelarKõrihäälikNinahäälik    Sulghäälik        Ahtushäälik    Lähendid  Tremulant 

 Grammatika 

 Isikulised asesõnad 

  Ainsus  Mitmus 1.  мин (min)  биһиги (bihigi) 2.  эн (en)  эһиги (ehigi) 3.  кини (kini)  кинилэр (kiniler)

 Küsisõnad 

туох (tuoh) "mis", ким (kim) "kes", хайдах (hajdah) "kuidas", хас (has) "kui palju", ханна (hanna) "kus, kuhu", ханнык (hannõk) "milline".

 Näited 
Jakuutikeelse inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 1:
 Novgorodovi tähestik 1920–1929. (Ladina tähestik/IPA) зɔn barɯta beje s12pxltatɯgar 12pxnna bɯra:bɯgar teŋ b12pxlan t12pxry:ller. kiniler barɯ 12pxrk12px:n 12pxjd12px:q, s12pxbasta:q b12pxlan t12pxry:ller, 12pxnna beje bejeleriger tɯlga ki:riniges bɯhɯ:lara dɔʃɔrdɔhu: tɯ:nna:q  b12pxl12pxqta:q. Ladina tähestik 1929–1939. (Jaꞑalif) Çon вarьta вeje suoltatьgar uonna вьraaвьgar teꞑ вuolan tɵryyller. Kiniler вarь ɵrkɵn ɵjdɵɵq, suoвastaaq вuolan tɵryyller, uonna вeje вejeleriger tьlga kiiriniges вьhььlara doƣordohuu tььnnaaq вuoluoqtaaq. Kaasaegne kirillitsa 1939 - kohal. Дьон барыта бэйэ суолтатыгар уонна быраабыгар тэҥ буолан төрүүллэр. Кинилэр бары өркөн өйдөөх, суобастаах буолан төрүүллэр, уонна бэйэ бэйэлэригэр тылга кииринигэс быһыылара доҕордоһуу тыыннаах буолуохтаах. Eestikeelne tõlge Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim.

Vaata ka
 Jakuudi kirjandus

Viited

 Языки мира: тюркские языки. М., 1996г., – 543 с. ISBN 5-655-01214-6

Välislingid

 Jakuudi sõnaloend Vikisõnaraamatus
 Jakuudi-vene, vene-jakuudi sõnaraamat
 Eesti Keele Instituut / KNAB: Kohanimeandmebaas / Jakuudi keel

Kategooria:Turgi keeled
Kategooria:Sahha kultuur