Poolmõis

Poolmõis (saksa keeles Landstelle) ehk maakoht oli XIX sajandil ja XX sajandi algul eksisteerinud enamasti väikese pindalaga põllumajanduslikult iseseisev mõis, millel puudusid rüütlimõisa õigused.Baltisches Historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (Einschiesslich Nordlivland). Herausgegeben von Heinz von zur Mühlen. – Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Bd I. Köln-Wien, 1985, xx.

Ajalugu
1864. aastal esimest korda välja antud Balti eraseaduses (artikkel 599) defineeriti rüütlimõis ja sätestati selle miinimumsuurus. Eestimaal pidi rüütlimõis olema vähemalt 150 tiinu (selle hulka ei kuulunud heina- ja karjamaad) suur. Liivimaal oli minimaalnõudeks 300 tiinu (selle hulka ei loetud veekogusid, soid ja muid kõlbmatuid maid). Kolmandik sellest pidi olema hea põllumaa (sks k Brustacker). Saaremaal loeti rüütlimõisaks mõisa, mille pindala oli vähemalt 162 tiinu ja kolmandik sellest oli hea põllumaa.Whelan, Heide W. Adapting to Modernity. Family, Caste and Capitalism among the Baltic German Nobility. Köln, Weimar, Wien: Böhlau Verlag, 1999. Lk 88, allmärkus. Nendele minimaalmääradele mittevastavad mõisad kantigi maaraamatusse maakohtadena ehk poolmõisatena.

Mõisad, mis küll ei vastanud kehtestatud suurusemäärale ja oleksid pidanud olema poolmõisa staatusega, kuid olid varem kinnistatud maaraamatusse (Saaremaal 1819, Liivimaal 1860 ja Eestimaal 1856), rüütlimõisa õigusi siiski ei kaotanud. Seetõttu võis mõni poolmõis olla mõnikord suurem rüütlimõisast.Rosenberg, Tiit. Eesti mõisate ajalooline ülevaade. Lk 7-55. - Eesti mõisad. Tallinn: "Olion", 1994. Lk 17.

Poolmõisad võisid koosneda mõisa- (Hofsland) või talumaast (Bauerland) või mõlemast.

Eestimaa poolmõisad (1900. aastal)Richter, Adolf. Richter´s Baltische Verkehrs- u. Adressbücher. III. Band: Ehstland. Riga: Im Selbstverlage des Herausgebers, 1900. Lk 1-98.
Harjumaa
Kaserahu (Birkenruh) (182 tiinu). Eraldati Pikvast 1884
Kaunissaare (Kaunisaar) (497 tiinu). Eraldati 1815 Peningist
Kodila (Koddil) (597 tiinu). Kaotas rüütlimõisa õigused 1876
Koppelmaa (Koppelmann) (484 tiinu)
Kose (Kosch) (17 tiinu). Eraldati Nehatust 1790
Kurkse (Kurks) (548 tiinu). Eraldati Ristist
Kõltsu (Wellenhof) (101 tiinu). Eraldati Põllkülast 1806
Kädva (Kedwa). Purila poolmõis alates 1875
Luka (Lucca) (21 tiinu). Eraldati Rannamõisast 1849
Niitvälja (Eschenrode) (432 tiinu). Eraldati Leholast 1867
Nõmbra (Nömbra) (214 tiinu). Eraldati Alaverest 1855
Paasiku (Pasik) (780 tiinu). Eraldati Jägalast 1858
Pärnamaa (Pernama). Eraldati Nurmest
Pühatu (Pühhat) (552 tiinu). Kaotas rüütlimõisa õigused 1864
Riidaku (Ridaka) (347 tiinu). Kaotas rüütlimõisa õigused 1877
Saida (Saida) (517 tiinu). Endine Nurme karjamõis
Saumetsa (Saumetz) (215 tiinu). Kaotas rüütlimõisa õigused 1874
Sääsküla (Saesküll) (120 tiinu). Eraldati Saumetsast 1876
Võhmuta (Wechmuth) (151 tiinu). Eraldati Perilast 1895

Järvamaa
Karlsruue (Carlsruh). Eraldati Arukülast
Korba (Korba) (28 tiinu). Eraldati Silmsist 1822
Lehtmetsa (Lechtmetz) (384 tiinu). Eraldati Linnapest 1838
Metsamõisa (Karlsbrunn) (67 tiinu). Eraldati Võhmutast 1847
Prümli (Heidemetz) (283 tiinu). Rüütlimõis muudeti poolmõisaks 1868. Rava poolmõis
Sandhofi (Sandhof). Eraldati Väinjärvest ja Rammas 1850. Preedi poolmõis
Vahu (Wöhho) (110 tiinu). Eraldati Preedist 1823
Wiesenhof

Läänemaa
Hardu (Hardo) (309 tiinu)
Kuuda (Kuda) (83 tiinu). Eraldati Tollist 1863. Rüütelkonnamõis
Laiküla (Layküll) (858 tiinu). Kaotas rüütlimõisa õigused 1864
Leediküla (Lediküll) (130 tiinu). Eraldati Nõmkülast 1872
Männiku (Tannenhof) (388 tiinu). Poolmõis alates 1865
Nõmmpere mõis (Waldeck) (136 tiinu). Eraldati Lümandust 1875
Pargi (Parkhof) (34 tiinu). Eraldati popsikohana Kõrvetagusest 1828
Rumba (Rumba) (329 tiinu). Endine Vanamõisa karjamõis
Saunja (Saunja) (534 tiinu). Eraldati Salajõest 1832
Sillamöldre (Silla) (43 tiinu)
Suursoo (Moorhof) (1310 tiinu)

Virumaa
Aravuse (Arrowus) (82 tiinu)
Aruvälja (Arrohof) (143 tiinu). Eraldati Injust 1848-1850
Eigu (Kimmelshof) (90 tiinu). Eraldati Vohnjast 1858
Imukvere (Immokfer) (667 tiinu). Eraldati Veneverest
Juhkentali ehk Joaorg (Joachimsthal) (28 tiinu). Eraldati Joalast 1881
Kullaaru (Kullarro) (275 tiinu). Eraldati Kloodist 1855
Lammasküla (Lammasküll) (324 tiinu)
Lontova (Blücher) (48 tiinu). Sadam poolmõisa õigustes. Eraldati Kundast 1840
Meriküla (Merreküll) (3843 tiinu). Eraldati Laagnast 1862
Musi (Julienhof) (106 tiinu)
Müüriku (Marienhof). Eraldati Väike-Maarja pastoraadist 1808, seejärel Vaost ja Kaarmast
Nõmme (Nömme) (124 tiinu). Poolmõis alates 1865
Perevolok (145 tiinu)
Prüningi (Ulrichsthal) (95 tiinu)
Riigi (Wasahof) (805 tiinu). Hermamäe poolmõis alates 1881
Roodevälja (Rodewal) (137 tiinu)
Siivertsi (Ferdinandshof) (100 tiinu). Eraldati Riigist
Sillamäe (Sillamäggi) (107 tiinu). Eraldati Vaivarast 1850
Tammispea (Tammispäh) (172 tiinu). Eraldati Essust 1848. Kuulus viimase juurde taas aastast 1898
Tarakuse (Tarrakus) (502 tiinu). Eraldati Jõhvist 1863
Toomla (Thomel) (187 tiinu). Eraldati Andjast 1851
Ubja (515 tiinu). Eraldati Uhtnast 1875
Uhe (Uhhe). Eraldati 1874
Vallisaare (Usnowa) (1172 tiinu)
Woldemarshof (16 tiinu)
Ädara (Eddara) (260 tiinu)

Liivimaa poolmõisad (1900. aastal)Livländisches Adressbuch. 1900. Lk 120-154, 207-24.
Saaremaa
Kulli (Kulli) (369, 92 tiinu). Luteri kiriku vaimulike mõis
Mäe-Nõmpa (Hoch-Nempa) (204 tiinu)

Tartumaa
Vahi (Franzenshütte) (100 tiinu)

Viited

 Välislingid 
Märt Uustalu. Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal

Kategooria:Balti Eraseaduse mõisted
Kategooria:Mõisad