Kalju Suur

Kalju-Hillar Suur (18. veebruar 1928 Tallinn – 13. november 2013) oli eesti fotograaf. Ta oli Tallinna Fotoklubi ja fotogrupi Stodom (1964) asutajaliige.

 Lapsepõlv 
Ta sündis vallaslapsena ning ema kehva tervise tõttu kasvas alates 1931. aastast Palivere, Muraste ja Riisipere lastekodus. Kalju Suure ristiisa oli Viktor Oksvort, laulu "Jää vabaks, Eesti meri" autor.

 Õpingud ja töö 
1943. aastal alustas Kalju Suur õpinguid Ravila Aiandus-Põllutöö Koolis, kuid Teise maailmasõja keerises see kool likvideeriti. Aastal 1946 lõpetas Kalju Suur Tallinna 1. Õhtukeskkooli, 1947. aastal Raudteekooli nr 1 lukksepp-mehaanikuna ning asus tööle Tallinn-Väikse vedurite depoo lukksepana. Järgnes teenistus Nõukogude armees. Alates 1954. aastast töötas Kalju Suur trikotaaživabrikus Marat mehaanikuna, aastast 1978 sealsamas fotograafina. Alates aastast 1981 oli Kalju Suur kultuurilehe Sirp ja Vasar fotoreporter. Ta jätkas samas ametis mittekoosseisulisena pärast pensionile jäämist veebruaris 1988. aastal kuni haigestumiseni 1994. Hiljem on Kalju Suur tegutsenud vabakutselise fotograafina ja kirjastajana (asutas 1995. aastal oma raamatute väljaandmiseks kirjastuse Suurkalju).

 Looming 
Fotograafiaga tegeles Kalju Suur alates 1956. aastast. Kalju Suure ulatuslik fotolooming on lisaks näitustele ja perioodikale avaldatud ka autori koostatud fotoalbumites. Peeter Toominga sõnul on Suur ise leidnud, et tema albumeid tuleb võtta nagu "järjejuttu", kus fotod ei jää igaüks omaette, vaid iga foto on ikka seotud järgneva või eelnevaga. "Fotod liituvad üksteisega nagu katkematu jutustus, nagu lõppematu pildivoog ..."Peeter Tooming. "Päevapiltniku
kogutud teosed"  – Eesti Ekspress 13.09.1996 Ta on avaldanud ajakirjanduses ka artikleid.

Lisaks sotsiaalsetele stseenidele ja aktidele eristuvad Kalju Suure loomingus omaette suure teemakogumina portreed kultuuritegelastest, kelle hulgas on Jüri Arrak, Els Himma, Neeme Järvi, Fred Jüssi, Tõnu Kaljuste, Andrus Kivirähk, Eri Klas, Arvo Kukumägi, Neeme Kuningas, Kalle Kurg, Leonhard Lapin, Endel Lippus, Andres Mustonen, Kaljo Põllu, Arvo Pärt, Tiit Pääsuke, Rein Raud, Leo Rohlin, Veljo Tormis, Arbo Valdma, Ülo Vilimaa ja Aarne Üksküla.
Kalju Suur pildistas hulgaliselt ka poliitikategelasi. Ta tegi palju pilte laulvast revolutsioonist. Sel teemal on olnud näitusi Riias, Vilniuses, Schwerinis, Brandenburgis, Pariisis ja Jyväskyläs ning mitmel korral Tallinnas. Kalju Suur on osalenud rohkem kui 150 rahvusvahelisel näitusel, tal oli 164 isikunäitust 16Andmed 2010. aasta aprillist, Kalju Suurelt endalt. riigis, näiteks Eestis, Austraalias, Kanadas, Prantsusmaal, Poolas, Soomes, Ungaris, Venemaal, Lätis, Leedus, Kasahstanis, Belgias ja mujal.

 Tunnustus 
 1978 – rahvusvahelise Fotokunsti Föderatsiooni kunstniku aunimetus (AFIAP)
 1979 – rahvusvahelise karikatuurivõistluse (Bulgaarias Gabrovos) preemiaPikker 2001 nr 07
 1987 – ajakirja Ogonjok (Moskva) preemia laureaat (eestlastest avaldati kõige enam just Kalju Suure teoseid ajakirjas Krokodil ja ajalehes Literaturnaja GazetaSuur, Kalju. "Veel noppeid kultuurikihist." Tallinn 2001, Nummerdamata leheküljed.)
 1987 – rahvusvahelise karikatuurivõistluse (Bulgaarias Gabrovos) preemia
 1999 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia (sihikindel ja pikaajaline eesti kultuuriloo talletamine pildis)
 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
 2003 – Peeter Toominga fotopreemia
 2007 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind

 Raamatud 
pisi|Kalju Suur Balti raamatumessil 2010
 "28 fotot" Kalju Suur (1972)
 "Aknad" (Pildistas K. Suur ; tekstistas A. Siig) (1972)
 "Fotomosaiik" (1978)
 "Päevapildid" (1988)
 "Seinast seina" 1995)
 "Silmast silma" I (1995)
 "Palgest palgesse" I (1996)
 "Suur päevapildi raamat: lugusid elust ja endast" (1996)
 "Häbematult ilusad naised" (1997, 2001, 2004)
 "Kalju killud" (1998)
 "Silmast silma" II (1998)
 "Kalju lihvitud killud" (1999)
 "Palgest palgesse" II (1999)
 "Noppeid kultuurikihist" (2001)
 "Veel noppeid kultuurikihist" I (2001)
 "Natuke nalja" (2003)
 "Tere, Eesti!" (2003)
 "Veel noppeid kultuurikihist II (2004)
 "Järelnoppeid kultuurikihist" [eessõna: Peeter Tooming] (2005)
 "Järelhüppeid... kultuurikihist" 1 (2006)
 "Katmata kaunitarid" (2006)
 "Järelhüppeid... kultuurikihist" 2 (2007)
 "Lõbusad momendid" (2007 ja 2008)
 "Lõbusad momendid" 2 (2008)
 "Lõbusad momendid" 3 (2008)
 "Lõbusad momendid" 4 (2009)

 Isiklikku 
Kalju Suur oli abielus Nelliga (sündinud Jämsa), neil sündisid poeg ja tütarKes on kes? Eesti 2000. ISBN 9985607899.

Kalju Suure esimene fotoaparaat oli 1950. aastal õhtukooli klassikaaslase Ants Ernesaksa käest saadud FEDSuur, Kalju. "Veel noppeid kultuurikihist." Tallinn 2001, Järelsõna. Nummerdamata leheküljed. (Raamatus "Suur päevapildi raamat" on sama klassikaaslase eesnimeks märgitud Ott). Isikliku aparaadi ostis Suur 1952. aastal sõjaväesSuur, Kalju. "Suur päevapildi raamat. Lugusid elust ja endast." Tallinn 1996, lk 159..

 Vaata ka 
 "Maestro" – Manfred Vainokivi portreefilm Kalju Suurest (2009)

 Viited 

 Välislingid 
 Lembit Sibul "Pildimeister Kalju Suur" Videvik, 10. september 1999
 Rein Sikk "Fotograaf Kalju Suur teab naise ilu saladust" Eesti Päevaleht 9. märts 2002
 Erika Klaats "Suur suurte seas" Maaleht, 6. veebruar 2003
 Tiia Linnard "Aktifotograaf Kalju Suur – elupõline kavaler" Põhjarannik, 17. aprill 2004
 Kalju Suur "Kalju Suur: Edgaril fotodega ei vea" Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2007
 Jüri Aarma "Kalju Suur: Tähtis on see, kes aparaadi taga" Maaleht, 7. veebruar 2008
 Peeter Langovits "Meie aja jäädvustaja – Kalju Suur" Postimees, 18. veebruar 2008
 Mart Niineste "Kalju Suur tähistab juubelit fotonäitusega" Eesti Päevaleht, 19. veebruar 2008
 Olev Remsu "Kalju Suure teadvustamata ehedus" 14. märts 2008
 Andres Laasik "Kalju Suur on katmata ilu rüütel" arileht.ee (EPL), 20. mai 2009
 Eesti fotolegendi Kalju Suure viimane kaader

Kategooria:Eesti fotograafid
Kategooria:Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1928
Kategooria:Surnud 2013