Kahekümneviieaastane sõda

Kahekümneviieaastane sõda (soome keeles Pitkä viha) oli Liivi sõja ajal 1570 alanud sõda Moskva tsaaririigi ja Rootsi Kuningriigi vahel, mis lõppes Täyssinä rahuga 1595. 

pisi|Rootsi kuningas (1568–1592) Johan III (1582. aasta maal)
pisi|Moskoovia suurvürst ja Moskva tsaar (1533–1584) Ivan IV ehk Ivan Julm. Viktor Vasnetsovi maalil
pisi|Vene tsaaririigi poolt vallutatud ja okupeeritud alad aastatel 1570–1577

Olukord Vene-Liivimaa sõja järel 
Liivimaa sõja esimese etapi, Vene–Liivimaa sõja tulemusel oli Vana-Liivimaal vallutanud Moskva tsaaririik: Narva, Tartu ja Alutaguse, mõningad Järvamaa ja Virumaa maakonnad ning Venemaaga piirnevad alad. Rootsi kuningriigi valduses olid, pärast Harju-, Viru- ja Järvamaa rüütelkonna ja Tallinna linna poolt ustavusvande andmist Rootsi kuningale Erik XIV-le: Tallinn, Harjumaa ja pool Virumaad. Taani kuningas Frederik II ostis Saare-Lääne ja Kuramaa piiskop Johannes V Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopkonna, mille andis valitseda oma vennale Hertsog Magnusele, kelle omandis oli Saaremaa.

Moskva tsaar oli olnud samaaegselt Rootsi sõjaga, alates 1562. aastast sõjas ka Leedu suurvürstiriigiga ning oli sõlminud 1564. aasta sügisel vaherahulepingu Rootsiga, millega tunnistas Tallinna, Pärnu, Paide ja teiste Eestimaal asuvate alade ja linnuste Rootsi võimu alla minekut. Vaherahuleping sõlmiti 1564. aasta septembris Tartus.

1570. aastal tunnistas Moskva tsaar Ivan IV osa Vana-Liivimaast omandanud hertsog Magnuse, Liivimaa kuningaks Moskva tsaaririigi vasallina. Liivimaa kuningriigi territoorium piirnes põhjas Rootsi kroonile allunud territooriumitega, kagus aga 1561. aastaks Vene tsaaririigi vägede poolt vallutatud Tartu linn (1558), Tartu piiskopkonna ja osa Liivi ordu territoorium, kus suuremal osal vallutatud alast kehtis Moskva tsaaririigi võim kuni 1582. aastani.

1570. aasta juunis vallutasid rootslased Lihula ning Rootsi kuninga Johan III ja Moskva tsaari Ivan IV (Ivan Julm) vaheline sõda algas Lihulasse suundunud Magnuse kaks mõisameeste lipkonda koos hulga venelaste Lihula lahinguga, millega sõjategevus Moskoovia ja Rootsi vahel avalikult algasAndres Adamson, Sõjategevus Tallinna ümbruses Liivi sõja ajal II osa, Sõdur: Eesti sõjandusajakiri, nr. 2, aprill 2022 ning jätkus 21. augustil 1570 rootslaste valduses olnud Tallinna piiramisega ja rüüsteretkede ja kindlustatud punktide piiramisega ülemvõimu eest Eestimaa alade üle.

Tallinna piiramine

Liivimaa kuningas Magnus piiras koos suure Moskva tsaaririigi sõjaväega Tallinna seitsme kuu jooksul: 21. august 1570 – 16. märts 1571. Hiljem tuli linna piirajaile lisavägesid. Piiramine jäi aga tulemusteta ning Magnuse väed ja Moskva tsaaririigi väed lahkusid Tallinna alt 16. märtsil 1571. 

16. märtsil 1571 toimus Koigi lähedal asunud Ubakalu küla juures Ubakalu lahing, kus Tallinna ja Paide piiramiselt taganenud hertsog Magnuse väejuhi Tiesenhauseni ja Karl Henriksson Horni juhitud Rootsi väeüksuse vahel toimus lahing, mis lõppes rootslaste võiduga.Balthasar Russow, "Liivimaa kroonika". Hotger, Tallinn 1993. Lk. 206–207

1571. aastal tungisid Moskva tsaaririigi väed ka Rootsi riiki kuuluvasse Soome hertsogiriiki. Rootsi kuningaks saanud Johan III oli aga seotud Älvsborgi lunaraha maksmisega ega suutnud sõdida Vene väed tegid retki sügavale Soome sisemaal, Soome väejuht oli sel ajal Klas Eriksson Fleming.

Paide piiramine

1573. aastal tulid Moskva tsaaririigi väed suurel hulgal Narva kaudu Järvamaale ja vallutasid Paide linnuse 1. jaanuaril. 

Pärast Paide vallutamist siirdus Moskva tsaaririigi 16 000-meheline sõjavägi vallutama Saare-Lääne piiskopkonda, sai aga 23. jaanuaril Koluvere all rootslastelt põhjalikult lüüa. Jaanuaris 1573 piirasid ja vallutasid Moskva suurvürsti väed rootslaste valduses oleva Karksi linnuse ja kinkisid selle Liivimaa kuningas Magnusele.
, Koluvere lahing

 Rakvere piiramine 
1573. aastal sai Rootsi väepealik Liivimaal Claes Åkeson Tott ülesande vallutada oma vägede ja koostöös admiral Hermann Flemingi juhitava laevastikuga Narva. 1574. aastal suundus rootsi vägi, nende seas palju šoti palgasõdureid Narva poole, ja piirasid jaanuarist edutult venelaste valduses olnud linna ning lahkusid 25. märtsilRootslaste sõjakäik Rakvere linnuse alla (1574), Uno Trumm, Rakvere linnus ja maakond Liivi sõja ajal, SA Virumaa Muuseumid Toimetised 2015. 1574. aasta kevadel, kui Rakvere piiramine ebaõnnestus ja hakkasid Rootsi väed Moskoovia kontrolli all olevatel aladel röövima ja rüüstamaKristiina Savin, KURJAKUULUTAVAD ENDEMÄRGID 16. SAJANDIL Eesti- ja Liivimaaga seotud ülestähendusi Joen Klinti käsikirjalises endemärkide kogus (u 1586-1608), Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis aastaraamat = Annales Societatis Litterarum Estonicae in Svecia, nr. 15, jaanuar 2015.
, jaanuar–märts 1574
Rüüsteretk Tallinna ja Harjumaale
1574. aastal toimus Moskva tsaaririigi vägede rüüsteretk Eestimaale, 

Pärnu vallutamine

1575. aastal vallutasid Moskva tsaaririigi väed Pärnu. 1562. aastal olid Pärnu vallutanud rootslased, kuid linna kaitsvad palgasõdurid loovutasid linna 1562. aastal linna Poola vägedele ja mõisameestele. Rootsi sõjaväe ülemjuhatajaks Eestimaal Henrik Klasson Horn, kes vallutas Koluvere linnuse, ei suutnud tagasi vallutada 29. aprillil 1565. aastal Pärnut, mis jäi formaalselt Poola võimu alla 9. juulini 1575, kui linn rüüstati ja põletati uuesti Vene vägede poolt 1575. aastal. Juulis 1575ПРОТОКОЛ МИРНЫХ ПЕРЕГОВОРОВ 1575 Г sõlmiti Siestarjoki vaherahu.

Rüüsteretk Läänemaale
1575. aastal tegid Moskva tsaaririigi väed rüüsteretke Saare- ja Läänemaale. 

Läänemaal vallutasid venelased Koluvere, Lihula ja Vigala lossi ning 22. veebruaril 1576 alistus ka Haapsalu linnus ilma võitluseta venelaste ees. 1576. aasta veebruaris jõudsid Moskva tsaaririigi väed üle merejää ka Saaremaale, mida ulatuslikult laastati. Põletati maha ka Püha kirik.

Rüüsteretk Tallinna ja Harjumaale
1576. aastal kahepäevase piiramise ja ägeda suurtükitule tulemusena andsid Padise kloostri kaitsjad eesotsas pealik Hans von Oldenburgiga alla ja loovutasid endise kloostri venelastele.

1576. aastal rüüstasid Moskva tsaaririigi väed Tallinna ümbrust: 

Tallinna piiramine
pisi|400px|Tallinna piiramine 1577
pisi|400px|Vene vägede rüüstamine Liivimaal 1577. aasta juulis-augustis. Johann Jakob Wick's Sammlung von Nachric, 1578Jüri Kivimäe, Uus allikas Tallinna piiramisest Liivimaa sõjas, Vana Tallinn 27 (31). Tallinn, 2016, lk. 179–191
1577. aasta 23. jaanuarist 15. märtsini toimus Tallinna teine piiramine Ivan IV vägede poolt. Moskva tsaaririigi umbes 50 000-meheline vägi piiras linna 50 suure ja väiksema kahuri ja mortiiriga, 7 nädalat kestnud piiramise järel, taganesid Moskva väed. 

27. augustil 1577 tegi Rootsi laevastik mitme laevaga reidi Narva jõe suudmesse, kus mitmed majad maha põletasid, paarsada venelast tapsid ja paar laeva sõjasaagiks said.

Lahingud Liivimaal
21. oktoobril 1578 toimus Võnnu lahing, mille tulemuseks oli Rootsi ja Poola vägede võit.
pisi|Loode-Venemaa ja Rootsi Ingeri Ingerimaa alad, mille staatuse määras Pljussa vaherahuleping

Rüüsteretk Tallinna ja Harjumaale
1579. aastal toimusid Moskva tsaaririigi vägede ja nende vasallide, tatarlaste jõukude korduvad rüüsteretked Eestimaale


Narva piiramine, 1579
, 6/14. september (ukj) – 28. september 1579

Paide ja Rakvere lahingud, 1581
, 1581 (rootsi võit)
, 1581 (rootsi võit)

Narva piiramine, 1581
, 6. november 1581, mis lõppes Rootsi vägede võiduga ja  Jaanilinna kindluse vallutamine (17. september).

Sõjategevus Ingerimaal
Sõjategevuses Ingerimaal vallutas Pontus De la Gardie Ingerimaa ja Karjala kannasel 1580 Orešeki ning 1581. aastal Jaanilinna, Pähkinälinna ja Jama, Käkisalmi, Koporje, Venemaa tsaaririigilt ning maa-alad liideti Ingerimaa Rootsi kuningriigi valdusse aastatel 1580–1595 Rootsi Ingerina.

Pljussa vaherahu

10. augustil 1583 sõlmiti Moskva tsaaririigi ja Rootsi kuningriigi vahel Pljussa vaherahuleping. Rahulepinguga sai Rootsi kuningriik endale Liivi sõjas Moskva tsaaririigilt vallutatud alad: Eestis: Narva ja Tartumaa; Ingerimaal: Jama, Koporje ja Jaanilinna, koos neid ümbritsevate maakondadega) ja Karjalas: Käkisalmi lääni. Pljussa vaherahu sõlmiti kolmeks aastaks, kuid hiljem 1585. aastal pikendati 1590. aastani. Rootsi ja Moskva alade piirijõeks oli Koporje maakonda ja Orehhovo maakondi eraldav Strelna jõgi. 

Vene-Rootsi sõda (1590–1595)

16. sajandi viimasel kümnel oli poliitiline olukord Põhja-Euroopas muutunud, Poola-Leedu troonile oli 1587. aastast tõusnud Rootsi kuninga Johan III poeg Zygmunt III Waza ning kuigi Rzeczpospolita oli sõlminud Moskva tsaaririigiga 15-aastase vaherahu. ei olnud välistatud nende sõjaline liit Moskva tsaaririigi vastu. Algselt püüdis Moskva tsaar taastada Liivi sõja eelseid valdusi läbirääkimiste teel kuningas Johan III-ga.

Sõjategevus jaanuaris–veebruaris 1590
1590. aasta jaanuaris alustasid Vene väed sõjategevust jaanuari alguses rüüsteretkedega Ingerimaale. 18. jaanuaril alustasid Vene väed liikumist Novgordist Ingerimaale ja väesalk liikus ka Koporje linnust piirama. 

Põhiväed jõudsid Jama kindluse juurde ning alustasid selle piiramist, kindluse garnison alistus juba järgmisel päeval (25.01). 30. jaanuaril jõudsid Vene eelväed Jaanilinna alla ja asusid selle piiramisele. Vene vägesid rünnati Rootsi 4000-mehelise piiril asunud väe poolt, kuid rootslased Göran Boije juhtimisel kaotasid lahingu ja taganesid Rakvere suunas, kus asusid rootslaste põhiväed, Eestimaa kuberneri Gustaf Banéri juhtimisel.

2. veebruaril jõudsid Jaanilinna ja Narva linnuste alla Vene põhiväed ning algas kindluste piiramine, milles kasutati selleks Pihkvast kohale koodud müürilõhkumissuurtükke. Narva ja Jaanilinna piiramise ajal rüüstasid Vene ratsaväed ka Alutaguse ja Rakvere piirkonnas. Nende võitluste ajast on pärit ka senini alles olev Kõrkküla kivirist Narva maantee ääres, Rootsi teenistuses olnud ja langenud Vene bojaari Vassili Rosladini mälestuseks. 19. veebruaril tegid Vene väed katse vallutada Narva ja Jaanilinna linnust tormijooksuga, kuid see ebaõnnestus. Rünnakule järgnenud päeval alustasid kindluse kaitsjad Karl Henriksson Horni juhtimisel vaherahuläbirääkimisi. 
Vene-Rootsi sõja 1590. aasta vaherahu

Vaherahuläbirääkimiste tulemusel, Narva ja Ivangorodi asehaldur Karl Henriksson Horn nõustus 25. veebruaril sõlmima üheaastase eelvaherahulepingu, millega nõustus tagastama Moskva võimu alla Ingerimaal: Jamas, Jaanilinnas ja Koporjes. 

Rootsi kuningas Johan III keeldus tunnistamast Horni sõlmitud vaherahulepingut ning Karl Henriksson Horn mõisteti Jaanilinna loovutamise eest surma ning Eestimaa kuberner Gustaf Banér tagandati ametist. Vägede ülemjuhatajaks Eestimaale määrati Klas Eriksson Fleming.

Sõjategevus 1590–1591
Kehtiva vaherahulepingu ajal püüdsid Rootsi väed, 1590. aasta novembris vallutada ebaõnnestunult vallutada Jaanilinna, millele järgnes lühiajaline Narva piiramine Vene vägede poolt

1590. aasta detsembris tegid Rootsi väed sõjakäigu Pihkva piirkonda ja rüüstasid ka Jama ja Kaporje piirkonda. Samal ajal alustasid sõjategevust Venemaa vastu ka Rootsi väed Österbotteni asehalduri juhtimisel ning tegid sõjakäigu kuni Valge mereni ja vallutasid Petsamo (venepäraselt Petšenga) vene õigeusu kloostri.  

1591. aasta jaanuaris tegid Rootsi väed uue sõjakäigu Göran Boije juhtimisel Koporjesse, sõjakäik kestis Koporje maakonnas kuni veebruarini.

1591. aasta suvel tegid Rootsi väed uue sõjakäigu Morits Birgerssoni (Grip) (sv) juhtimisel Oudova- ja Novgorodimaale. Neile vastu saadetud Vene väed vojevood Pjotr Šeremetjevi suurpolk ja vürst Vladimir Dolgorukovi eelpolk purustati lahingus ja V. Dolgorukov võeti vangi. Rootsi väed jõudsid rüüsteretkega kuni Novgorodini. Venemaa olukorda vastupanul raskendas samal ajal Krimmi khaani Ğazı Geray II sõjakäik Moskva vastu.

Sõjategevus oktoobris–novembris 1592
Vaherahu lõppemisel aga alustasid Vene väed 1592. aasta oktoobris–novembris uuesti sõjategevust Karjalas ja Lõuna-Soomes. Vene rüüstesalgad jõudsid Viiburini ja seejärel ka kuni Helsingi ja Turuni, mis sundis rootslasi uutele vaherahuläbirääkimistele.
Vene-Rootsi sõja 1593. aasta vaherahu

1593. aasta jaanuaris sõlmiti Rootsi ja Moskva vahel Jaanilinnas uus kaheaastane vaherahu, mis kehtis kuni 1595. aasta jaanuarini.

Täyssinä rahu, 1595
pisi|400px|right|Läänemere ja Soome lahe äärsed maa-alad: Soome Suurvürstiriik, Ingerimaa ja Eestimaa hertsogkond, 1596. aasta Gerardus Mercatori kaardil

1595. aastal sõlmitud Täyssinä rahuleping Vene-Rootsi sõjas oli edukas Moskva tsaaririigile. Vastavalt rahulepingule loovutas Rootsi Ingerimaa koos sealsete linnuste ja linnadega (Jaanilinn, Jam, Koporje, Schlüsselburg) ning Käkisalmi lääni, mis olid kõik saadud Pljussa vaherahuga. 

Lepinguga määrati kindlaks Vene-Rootsi piir Soomest kuni Põhja-Jäämereni. Rootsi sai vastavalt lepingule oma kaupmeestele vabade kaubahoovide kasutamise Moskvas, Novgorodis ja Pihkvas. Venemaa sai oma kaupmeetele samad õigused Viiburis, Turus ja Tallinnas.

Kronoloogia
1570–1578 – Moskva tsaaririigist sõltuv Magnuse vasallkuningriik Eesti alal
1570. aasta august – 1571. aasta 16. aprill – Moskva tsaaririigi vägede Tallinna esimene piiramine Magnuse juhatusel ning Rootsi ja Venemaa vahelise Kahekümneviieaastase sõja algus.
1570. aasta 13. detsember – Stettini rahulepinguga lõppes Põhjamaade seitsmeaastane sõda, Saksa-Rooma keiser Maximilian II-l tekkis rahalise kompensatsiooni eest võimalus Liivimaad valitsema hakata, millest ta aga loobus, ning sõjast Taani vastu vabanenud Rootsi väed koondusid Moskva tsaaririigi vastu.
1573 – Moskva suurvürstiriigi väed vallutasid Paide linnuse
1573. aasta 23. jaanuar – Koluvere lahing, Rootsi väepealik Clas Åkesson Tott võitis Moskva suurvürstiriigi vägesid ja sundis nad Läänemaalt lahkuma
1573 – Paide lahing
1574. aasta jaanuar–märts – rootslaste ja šoti palgasõdurite ebaõnnestunud Rakvere piiramine
1575 – Rzeczpospolita valitsejaks sai Stefan Batory, kes ühines Rootsiga sõjas Moskva tsaaririigi vastu. 
1575 – Siestarjoki vaherahu
1577. aasta 23. jaanuar – 15. märts – Moskva tsaaririigi väed piirasid teist korda Tallinna, Pirita kloostri rüüstamine ja hävitamine Tallinna piiranud Vene vägede poolt
1578 – Võnnu lahing
1579 – Narva piiramine 
1581 – rootslased Pontus De la Gardie juhtimisel vallutasid venelastelt Paide, Rakvere, Narva, Jaanilinna ja Jama.
1582 – Jam-Zapolski vaherahu Poola ja Moskva tsaaririigi vahel
1583. aasta 10. august – Rootsi ja Moskva tsaaririik sõlmisid kolmeks aastaks Pljussa vaherahu
1585. aasta 19. detsember – Pljussa vaherahu pikendati 1590. aastani.

Vaata ka
Vene-Rootsi sõda
Vene-Rootsi sõda (1554–1557)
Leedu-Vene sõda (1558–1570)
Põhjamaade seitsmeaastane sõda (1563–1570)
Poola-Vene sõda (1577–1582), mis lõppes Jam-Zapolski vaherahuga

Viited

Kirjandus
Werner Tawaststjerna, Pohjoismaiden Viisikolmattavuotinen Sota : vuosien 1570 ja 1590 Välinen Aika, 784. Lk., Helsinki: Suomen Historiallinen Seura, 1918–1920. 
Werner Tawaststjerna, Pohjoismaiden viisikolmattavuotinen sota : sotavuodet 1590–1595 ja Täysinän rauha, Helsinki: Suomen Historiallinen Seura, 1929, ESTER (Otto Liivi retsensioon. Ajalooline Ajakiri. 1930. Lk. 172–173)

Välislingid
25-vuotinen pohjoismainen sota eli pitkä viha (21.8.1570 – 18.5.1595) (soome keeles)