Hans Wachtmeister (surnud 1590)

Hans Wachtmeister (surnud 3. mai 1590) oli vanast Eestimaa aadlisoost päritErnst Heinrich Kneschke: Neues allgemeines deutsches Adels-lexikon, 1996, lk.427 Rootsi feldmarssal Kahekümneviieaastase sõja ajal.

Hans Wachtmeistri sõjateenistus algas varakult, 1550. aastal oli ta Liivimaa ordu teenistuses rittmeisterBusse, K. H. v. Aus dessen nachgelassen Papieren herausgegeben von Julius Freiherr von Bohlen. Herzog Magnus, König von Livland. Ein fürstliches Lebensbild aus dem 16. Jahrhundert. Leipzig, 1871, 86, märkus 1), seejärel oli ta üks mõisameeste rittmeistreid Rootsi teenistuses. Pärast Klaus Kurselli mässukatse nurjumist 1570. aastal, oli ta ka Moskva tsaari vasalli hertsog Magnuse teenistusesLossius, J. Jürgen und Johan Uexküll im Getriebe der livländischen Hofleute. Drei Bilder aus dem livländischen Adelsleben des XVI. Jahrhunderts. II Theil. Leipzig, 1878, 137, märkus 1, ent naasis Rootsi sõjateenistusse ilmselt pärast Tartu venelastelt vallutamise katse läbikukkumist 1571. aastalAndres Adamson "Liivimaa mõisamehed Liivi sõja perioodil" Acta Historica Tallinnensia, 2006, 10, 22.

28. mail (t.a. 24. märts) 1578 tegi Rootsi kuningas Johan III tema kui Liivimaa aadlilipkonna rittmeistri naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuksBiographiskt lexicon öfver namnkunnige svenska män / Nittonde Bandet, lk.94, kuid teda ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. Ta konfirmeeris samal aastal talle Jüri kihelkonnas asunud Lagedi mõisa.Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Lagedi mõis (Jüri khk) ning määrati lühemaks ajaks Eestimaal asunud vägede väliooberstiks.

1579. aastal võitles ta Kahekümneviieaastases sõjas  mõne nädala koos Hans Erikssoniga (surnud 1608) Peipsi järve mõlemal kaldal venelaste vastuHistorisk tidskrift, 1881, lk.200Nordisk familjebok, 1921, lk.222 Kahekümneviieaastases sõjas.

1581. aastal määrati ta Rootsi vägede väliarmee ratsaväeülemaks Eestimaal ja 27. juunil 1582 sai temast feldmarssal.Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.24

Hans Wachtmeistrile anti pandile seni Heinrich Lievele kuulunud Liivi mõis Kullamaa kihelkonnas, kuna Lieven ei allunud Rootsi kuningale rootslaste võimu saabumisel, kuid 1582. aastal ostis mõisa tagasi Heinrichi poeg Eestimaa maanõunik ja ooberst Reinhold LieveLiivi mõis (Kullamaa khk).

1588. aasta juunist kuni 13. oktoobrini oli ta kohusetäitjana ajutine Eestimaa asehaldur.http://www.worldstatesmen.org/Estonia.html

30. aprillil 1575 läänistas Johan III, Hans Wachtmeisterile Hiiumaal asuvad Waiferi, Suriküle ja Aunaka talud, kokku 24 adramaad, koos päraldistega,  sõjaliste teenete eest, mis ta on osutanud mõisameestega sõjas moskoviidi vastu ning pealegi on tal palgavõlana saada 760 taalrit. Järgnevatel aastatel sai ta Hiiumaal nendele lisaks veel rea uusi lääne, kuid need ei moodustanud tervikut, vaid paiknesid mitmel pool Hiiu saarel. Ta sai lääniks ühe adramaaga Önigu vesiveski, endise Alliksaare mõisa ja ümbruskonnast talumaid (Vanamõisa, Prehnu, Jabuse, Kitsa), samuti Harju küla 3 adramaad, Vaemla vakuse 15 adramaad, maid vana Vahtrepa sadama juurest (Vahtrepa, Värssu, Püüste, Agaste) ja Suuresadama juurest Säärekülast 2 adramaad, kuhu püstitas sinna lubjaahju ning 1580. aastatel Suursadamasse omabimelise Wachtmeistri sillaLeo Tiik, Kassari kaugetest aegadest, Nõukogude Hiiumaa : EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 78, 4 juuli 1974 lk 3.

Talle kuulusid peale Hiiumaa Pühalepa kihelkonna Aunaku mõisa (Ounack) pärusmõisaSaaga SRA Östersjöprovinsernas jordrevisionshandlingar, 55410/4:112; 1583-1589Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Kassari mõis (Pühalepa khk) ja  Käina kihelkonnas Saulepa mõisaLeo Tiik, Hiiumaast. Eriti Orjakust, Reigist ja Putkastest, Kassarimaa, nr. 32, lk 11, 1 detsember 2012, 1578. aastast Harjumaa Jüri kihelkonna Lagedi mõisa ka Läänemaa Käina kihelkonna Vaemla ja Läänemaa Kullamaa kihelkonna Loodna, 1581. aastast Virumaa Viru-Jaagupi kihelkonna PõlulaWachtmeister af Björkö nr 31, www.adelsvapen.com mõis.

Hans Wachtmeister maeti 8. mail 1590 TallinnasLeo van de Pas: Genealogics.

Perekond

Wachtmeistrite aadlisuguvõsastSvenska män och kvinnor : biografisk uppslagsbok,  Wachtmeister, släkt, Stockholm. Alb. Bonniers boktryckeri 1955 Hans Wachtmeisteri vanemad olid Aunaku mõisnik ja Liivimaa aadlilipkonna ooberst (1543–1550) Claes Wachtmeister ja Regina von Ahlefeldt, kes oli tõenäoliselt Taani oobersti tütar. Hansu vanaisa Axel Wachtmeister oli Aunaku mõisnik ja Saare-Lääne piiskopi residentsi Kuressaare linnuse komandant 1515–1520Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 2: Estland, Görlitz, 1930, lk.265–266.

Ta abiellus Beata Stålarmiga (maetud 1610 Tallinnas), kes oli Soome asehalduri ja Rootsi riiginõuniku Erik Arvidsson Stålarmi (surn. 1566) ja Uusimaal Karjaas asunud Grabbacka mõisa pärija Beata Grabbe tütar. Abikaasa vend Arvid Eriksson Stålarm (1549–1620) oli aastatel 1592–1597 Narva asehaldur ning õde Christina oli abielus soomlasest Tallinna linnuse ja lääni asehalduri Hans Erikssoniga. Beata abiellus Hans Wachtmeisteri surma järel (1590),   Otto Wrangeliga, kes 16. sajandi 90. aastate lõpul oli Narva asehalduri asemikuks.

Hans Wachtmeisteri abielust Beataga sündisid:
Beata Wachtmeister, abiellus Claes Claesson Ugglaga ja 1633 Porvoo Mickelsböle mõisniku ooberstleitnant Erik Mårtensson Boijega (1588–1647);
Axel Wachtmeister (suri 1606 Soomes õnnetusjuhtumis).
Claes Hansson Wachtmeister (surnud 1631), Eestimaa aadlilipkonna ooberst ja maanõunik; Eestimaa maanõuniku ja Björkö vabahärra Hans Wachtmeisteri (1609–1652) isaMatrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.87, Johannishusi krahvi, Lagedi mõisniku kindraladmiral Hans Wachtmeister (1641–1714)Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.23, feldmarssal Axel Wachtmeister (1643–1699)Svenska män och kvinnor : biografisk uppslagsbok,  Axel, Bleckert Wachtmeister, s, 118, Stockholm. Alb. Bonniers boktryckeri 1955, Adam Claes Wachtmeister (1642–1675),  Bleckert Wachtmeister (Blechert, 1644–1701), vanaisaAndres Adamson, Eesti feldmarssalid, 2014, 200 lk, ISBN 978-9949-527-11-3, lk 12-13.

Viited

 Kirjandus 
Andres Adamson, Eesti feldmarssalid, 	2014, 200 lk, ISBN	978-9949-527-11-3, lk 11-12

Kategooria:Eestimaa aadlikud
Kategooria:Rootsi sõjaväelased
Kategooria:Rootsi feldmarssalid
Kategooria:Rootsi aadlikud
Kategooria:Vaemla mõisnikud
Kategooria:Surnud 1590
Kategooria:Wachtmeistrid
Kategooria:Rootsi aadlikud
Kategooria:Vana-Liivimaa inimesed