Claes Tott

Krahv Claes Åkesson Tott (Claudius Tott, soome Klas Åkenpoika Tott; 14. august 1630 Ekolsund, Uppland – 15. juuli 1674 Pariis) oli Rootsi poliitik ja diplomaat.

Ta sai 20. märtsil 1652 Rootsi krahvtiitli (nr 16) ja Karleborgi (soome Kaarlepori ehk Uusikaarlepyy) krahvkonna Pohjanmaal, oli ülemkammerhärra (10. juuli 1653), riiginõunik (3. oktoober 1653), kaardiväe kaptenmajor ("grand capitaine") (12. oktoober 1653), saadik Pariisis 1661–1662, Stockholmi ülemkomandant 1664, feldmarssal (26. juuli 1665), 27. oktoobrist 1665 Liivimaa kindralkuberner ja 1672. aastast erakorraline saadik Prantsusmaal Pariisis.

1671. aastal andis krahv Tott välja politseikorralduse, millega siinsed aadlikud said Rootsi riigivõimu heakskiidu sunnismaisusele.
pisi|Sjundby loss Uusimaal Siuntio vallas
Ta oli Carlborgi krahv, Siundby vabahärra, Mälareni järve äärse Ekolsundi, Läänemaal Lihula linnuselääni, ning Soomes Liuxala ja Gerknäsi härra.

Talle kuulusid muu hulgas Läänemaal isalt päritud Lihula kihelkonna Lihula (Leal) ja Karuse kihelkonna Matsalu (Matzal) mõis, ning Kirbla kihelkonna Keskküla mõis.

Krahv Tott suri lastetuna Pariisis ja on maetud Jädersi kirikusse Södermanlandis. Tema Läänemaal asunud mõisad päris tema onu, vabahärra Sten Bielke (surnud 1684).

 Perekond 
Tema vanemad olid kammerjunkur ja hilisem feldmarssal Åke Henriksson Tott (1598–1640) ning tema esimene naine vabapreili Sigrid Bielke (1607–1634).

Claes Tott abiellus Stockholmis 6. juulil 1665 Tallinna linnuses sündinud krahvitari Anna Margareta Oxenstiernaga (1650–1672), kes oli riiginõuniku ja riigikantsleri Södermore krahvi Erik Oxenstierna (1624–1656) ja Elsa Elisabeth Brahe (1632–1689) tütar. Abielust nad lapsi ei saanud.

 Sugupuu 

 Viited 

Kategooria:Rootsi krahvid
Kategooria:Rootsi diplomaadid
Kategooria:Rootsi poliitikud
Kategooria:Rootsi feldmarssalid
Kategooria:Liivimaa kindralkubernerid
Kategooria:Eestimaa mõisnikud
Kategooria:Sündinud 1630
Kategooria:Surnud 1674