Johannes Raudmäe

pisi|Soomusrongide divisjoni juhtkond Vabadussõja ajal koos merejõudude juhataja Johan Pitkaga. Istuvad (vasakult): Tartus haiglaravil viibiv soomusrongide ülemjuhataja kapten Karl Parts, "soomusrongide isa" ja Eesti merejõudude juhataja Johan Pitka, Soomusrongide divisjoni ülema kohuseid täitev kapten Anton Irv. Tagareas paremalt teine kapten Karl Partsi adjutant leitnant Johannes Eisenberg (1919. aasta kevadtalvel)

Johannes Raudmäe VR II/3 (kuni 1936. aastani Johannes Eisenberg, 22. aprill 1891 Tagatõnu talu, Kuimetsa vald (Juuru kihelkond), Harjumaa – 29. detsember 1973 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 

Ta oli Vabadussõja alguses soomusrongide ülemjuhataja kapten Karl Partsi adjutant ja seejärel alates märtsist 1919 kuni Vabadussõja lõpuni Soomusrongide divisjoni tagavarapataljoni 1. roodu ülem. Pärast Vabadussõda aastatel 1926–1928 oli ta Kaitseliidu Järvamaa maleva pealik ja 1928–1940 Kaitseliidu Sakalamaa maleva pealik. Teises maailmasõjas 1944. aasta veebruarist kuni septembrini 5. piirikaitserügemendi ülem.

Eesti Vabadussõjas
Ta oli Vabadussõja alguses detsembrist 1918 kuni veebruarini 1919 soomusrongide ülemjuhataja kapten Karl Partsi adjutant, alates veebruarist 1919 Soomusrongide divisjoni staabi adjutant ja märtsist 1919 kuni Vabadussõja lõpuni Soomusrongide divisjoni tagavarapataljoni 1. roodu ülem. Osales lahingutegevuses Punaarmee vastu Viru rindel, Lõuna-Eestis ja Pihkva rindel. 

Eesti Vabariigis
Ta oli 1928. aasta maist kuni 1940. aasta juunini Kaitseliidu Sakalamaa maleva pealik. 

21. septembril 1933 valiti ta Allveelaevastiku Sihtkapitali Viljandi toimkonna esimeheks.Siseriigist. Vaba Maa, 24. september 1933, nr. 224, lk. 6.

Teises maailmasõjas
Ta oli Teises maailmasõjas 1944. aasta veebruarist kuni Eesti vallutamiseni 5. piirikaitserügemendi ülem, kellena osales koos oma rügemendiga Peipsi ranna ja Emajõe põhjakalda kaitsmises.

26. oktoobril 1944 õnnestus tal viimase vabasse maailma jõudnud mootorpaadiga Juminda rannast Soome sõita ja sealt edasi Rootsi pääseda.  

Tunnustus
Vabadusristi II liigi 3. järk, 1925
Kaitseliidu Valgeristi III klass, 1929
Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1931
Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1935
Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 1940

Viited

Kirjandus

Mati Õun, Jaak Pihlak, "Eesti ohvitserid ja sõjandustegelased", 2. kogumik, Tallinn: Sentinel, 2002, lk 89–90. 
Jaak Pihlak, "Viljandi linn ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseum, 2010, lk 137–139.
"Ma pääsesin siiski: kolonelleitnant Johannes Raudmäe mälestusi." Koostaja Heino Tõnismägi. Tallinn: Hea Lugu, 2013.

 Välislingid 
Ohvitseride andmekogu

Kategooria:Eesti soomusronglased
Kategooria:Kaitseliidu Sakala maleva pealikud
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Kategooria:Kotkaristi III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kotkaristi V klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti V klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eestlased Rootsis
Kategooria:Sündinud 1891
Kategooria:Surnud 1973