Nõmme raudteepeatus

Nõmme raudteepeatus on raudteepeatus Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. See asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres 8 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Rahumäe ja Hiiu raudteepeatuse vahele.

pisi|Nõmme raudteeülesõit Pärnu maanteel

Ümberistumisvõimalus on Pärnu maanteel ja Turu platsi tänaval (bussipeatus Nõmme) liinibussidele 10 (Väike-Õismäe – Vana-Pääsküla), 23 (Kadaka–Bussijaam), 27 (Harkujärve – Laagri alevik), 33 (Männiku–Kopli) ja 36 (Väike-Õismäe–Viru).
pisi|Elektrirong Stadler FLIRT EMU 1403 Lendav Läänlane Nõmmel
Kaheteelise raudtee ääres on kaks perrooni pikkusega 137 ja 142 meetrit. Peatuses peatuvad kõik Elektriraudtee Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Kloogaranda sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlastele tasuta.

Nõmme raudteepeatusest pisut kesklinna pool Pärnu maanteel asub Nõmme raudteeülesõidukoht.

 Ajalugu 
pisi|vasakul|Nõmme raudteejaam ja esimene jaamahoone 20. sajandi alguses
pisi|Nõmme raudteejaam ja elektrirong
pisi|Nõmme raudteepeatus aastal 2009
Nõmme raudteepeatus avati liikluseks 1872. aastal. Esimene jaamahoone asus Pärnu maantee ääres, ülesõidu kõval asunud tänaseks lammutatud raudteehoones. Algul kandis see nime Peatus Seitsmendal Verstal (saksa Haltestelle auf der 7. Werst, vene Oстановочный пункт на 7. версте). 1874. aastast kannab raudteepeatus nime Nõmme (saksa Nömme, vene Неммe).

Pileteid müüdi platvormi vastas raudteeülesõidu kõrval asunud vahimajas (mida hiljem kasutati elumajana, kuid mis nüüdseks on lammutatud).

 Nõmme raudteejaamana 
Nõmme jaam sai raudteejaama õigused aastal 1888. Pärast jaama õiguste saamist ehitati Nõmme jaama puidust 36-meetri pikkune reisijateplatvorm ning rajati rongide möödumist võimaldav kõrvaltee ja 1890 puidust varikatus.

Esimene puidust jaamahoone ehitati 1904–1905.

1912 rajati jaamahoone ette uus varikatus selle tänapäeval tuntud kujul ja vana lammutati.

Jaama haruteesid laiendati hiljem kuni Hiiuni, kus asus Peeter Suure merekindluse kitsarööpmelise raudtee peajaam.

Raudteepeatuse tähtsus tõusis elektrirongiliini avamisega 1924. aastal. Võrreldes varasema auruveduritega toimunud liiklusega kasvas reiside arv päevas selle tulemusena kahekordseks. See soodustas Nõmme linna elanikkonna kasvu ja üldist arengut.

Raudteejaamana oli Nõmme jaam siiani ainus rongide möödumist võimaldav koht Tallinn-Keila lõigul. Alles Pääsküla raudteejaama kõrvaltee väljaehitamisega tekkis teine rongide möödumise ja veduri vahetamise võimalus selle lõigul, millele hiljem lisandus veel Saue raudteejaam. Seoses sellega vähenes manööverdamisliikluse koormus Nõmme raudteejaamas oluliselt.

1932 ehitati Tallinn-Nõmme liin kahe rööpapaariga liiniks, mis võimaldas liiklust sellel veelgi tihedamaks teha. Aasta hiljem sai valmis teine rööpapaar Pääsküla jaamani.

Teine maailmasõda mõjus elektrirongiliiklusele laastavalt. Taganevad Nõukogude väed viisid 1941 veeremid Permi (siis Molotov). Saksa okupatsiooni ajal elektriraudtee kontaktvõrgud demonteeriti. Rongiliiklus Tallinn-Nõmme liinil taastati 23. septembril 1944.

1987. aasta juulis lammutati säilinud jupp jaama varikatusest. Varikatus taastati esialgsel 1912. aasta kujul alles aastaks 1999.

 Jaama struktuur 
pisi|Nõmme jaamahoone Jaama tänava poolsest küljest
pisi|2019. aastal avatud Nõmme jaamaülema kuju, autor Lembit Onton
Jaamal oli 5 haruteed ja kaubaplatvorm. Haruteesid laiendati I maailmasõja eel kuni Hiiuni, kus asus Peeter Suure merekindluse kitsarööpmelise raudtee peajaam, hilisema nimega Nõmme-Väike.

Pärast II maailmasõda laiendati haruteede võrku Hiiul veelgi. Rajati harutee kuni Hiiu viljaelevaatorini ja kaubabaasideni, hiljem kuni Kalda tänaval asunud ETKVL kaubaladudeni ja vanametalli laoni.

Sellest haruteest sai alguse ka Hiiu – Harku karjääri raudtee ja kütuseveo haru kuni Mustamäe katlamajani. Samast harust viis raudtee ka Kopli kaubajaamani.

Nõmme raudteejaam minetas oma jaama funktsiooni 2012. aastal, mil likvideeriti jaamas paiknenud kõrvaltee. Üksiti reorganiseeriti sealt ka jaamakorraldaja ametikoht. Sellest ajast saadik on Nõmme raudteepeatus.

 Jaamahoone 
pisi|Nõmme jaamahoone

Esimene puidust jaamahoone ehitati 1904–1905. Üldiselt lahenduselt sarnanes see Kadrina raudteejaama hoonega, kuid oli sellest suurem. Selle kõrvale ehitati 1914. aastal täiendav jaamapaviljon, mis põhiliselt täitis ootesaali ülesandeid ja milles oli ka piletikassa.

1929–1930 laoti ümber puidust jaamahoone silikaattellistest vooderdis. 
Selle põhjaliku ümberehituse käigus eraldati jaamahoones ruumid linna telefonikeskjaama ja postkontori jaoks.

Jaamahoone keldris asus Eesti Raudtee etalonkell.

1997. aastal tunnistati hoone (aadressiga Jaama tänav 18) arhitektuurimälestiseks.

Piletimüük lõpetati jaamahoones 1998. aasta kevadel ja jaama ooteruum suleti.
Seoses raudteejaama likvideerimisega 2012. aastal kadus jaamahoonest jaamakorraldaja ametikoht. Nii kadus paraku ajalukku Nõmme jaamahoone viimane otsene seos raudteega.

Tänapäeval asuvad jaamahoones Nõmme Muuseum, postkontor ja restoran.

 Jaama muud ehitised 
pisi|Elamu Raudtee tänav 56, raudteejaamaga seotud tööliste ja alamametnike elamu
1890. aastal ehitati puidust varikatus, millel olid tuulevarjuks ka tagasein ja külgseinad.

1912 rajati jaamahoone ette uus varikatus selle tänapäeval tuntud kujul ja vana lammutati. Algsel kujul see siiski ei säilinud, kuna ümberehituste käigus lammutati selle kesklööv ja Hiiu-poolne osa.

19. sajandi lõpus ja 20. sajandi I kümnendil ehitati Nõmme aleviku kasvades mitmes järgus välja jaamakompleksi täiendavad hooned. Üks nendest on pikk ühekorruseline, osalt puust, osalt kivist hoone Raudtee tänav 56, mis oli ette nähtud raudteejaamaga seotud tööliste ja alamametnike elamuks.

Jaamal oli kaubaplatvorm, mille peal paiknes kaubahoone.

Mitmel korral on ümber ehitatud perroone. Viimati ehitati need ümber madalateks ooteplatvormideks seoses uut tüüpi rongide kasutuselevõtmisega 2010. aastatel.

1987. aasta juulis lammutati säilinud osa jaama varikatusest. Aga seejärel varikatus taastati selle täielikul kujul, kuigi alles aastal 1999.

2019. aasta septembris avati Nõmme jaamahoone ees skulptuur, mis kujutab endast jaamahoone ees graniidist pingil istuvat tukkuvat jaamaülemat, kelle jala juures nokib kana lahti läinud saapapaela. Kuju valmimist rahastas koos eraannetajatega Nõmme linnaosa valitsus ja selle autor on Lembit Onton.Nõmmel avatakse tukkuva jaamaülema skulptuur; Postimees, 05.09.2019ÕL GALERII JA VIDEO | Nõmme jaamaülema kuju paikasaamine võttis seitse aastat; Õhtuleht, 07.09.2019

Vaata ka
 Balti raudtee
 Eesti raudteetransport
 Tallinna–Keila raudteelõik

 Viited 

 Kirjandus 
 Leho Lõhmus. Nõmme läbi aegade. Nõmme Linnaosa Valitsus. 2001
 Leho Lõhmus. Nõmme ajalugu. Koolibri, 2006.
 Otto Lahi. "Mälestusi Nõmme raudteejaamast". Nõmme Sõnumid, lk 4, 30. oktoober 2009

 Välislingid 



 Meenutusi Nõmme raudteejaamast; Nõmme Sõnumid, nr. 21, 30. oktoober 2009. DIGAR
 FOTO: Nõmme jaam - Baltic Trains Picture Gallery
 TALLINN - KEILA; Eesti Raudteeajaloo Selts
 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)

Kategooria:Tallinna raudteejaamad
Kategooria:Nõmme linnaosa ehitised
Kategooria:Balti raudtee