Heimskringla

"Heimskringla" ('maa ring', 'maailmasõõr') on tuntuim Põhjala kuningasaagade kogu. Lood kirjutas Islandi ajaloolane ja luuletaja Snorri Sturluson umbes 1225. aastalHeimskringla or The Chronicle of the Kings of Norway. Vanapõhjakeelne tekst käsitleb Norra kuningate ajalugu alates müütilisest rootsi dünastiast Ynglingitest (umbes 850. aastast) kuni Øystein Meyla surmani 1177. 

"Heimskringla" koosneb proloogist ja 16 kuningasaagast. Tekst sisaldab palju vanu skaldivärsse, mida autor tõstab esile eriti usaldusväärse allikmaterjalina – skaldivärsse anti põlvkonnast põlvkonda edasi küllaltki täpselt. Kuigi teadlased ja ajaloolased vaidlevad jätkuvalt "Heimskringla" ajaloolise täpsuse üle, on see teos siiski oluline allikas viikingiaja kohta.

Pealkirja "Heimskringla" hakati kasutama 17. sajandil ning see tuleneb vanapõhjakeelse käsikirja teise lehekülje (esimene oli sel ajal kadunud) esimesest kahest sõnast "kringla heimsins" – maailmasõõr. Tekst on tuntud ka ladinakeelsete algussõnade "Orbis terrarum" järgi.Tarvel, E. Kuningas Ólafr Tryggvasoni lapsepõlveaastad Idateel. – ajakiri Haridus, 11/2005

Sisu
pisi|Gerhard Munthe loodud illustratsioon Ynglingite saagale
"Heimskringla" peatükke kutsutakse saagadeks ehk kangelasmuistenditeks. Teose alguses jutustatakse mütoloogilistest eelajaloolistest Norra kuninglikest dünastiatest, Odinist, keda kirjeldatakse surelikuna, ning tema järgijatest. Järgmised saagad on pühendatud (mõningate eranditega) konkreetsetele valitsejatele, alates Halvdan Mustast kuni Magnus Erlingssonini. Saagades jutustatakse kuningatevahelistest võitlustest, monarhia kehtestamisest Norras, viikingite ekspeditsioonidest erinevatesse Euroopa maadesse. Ligi 1/3 raamatust hõlmab 15 aastat valitsenud kuninga püha Olavi saaga.

"Heimskringla" saagad:

  Ynglingite saaga
  Halvdan Musta saaga
  Harald Harfageri saaga
  Haakon Hea saaga
  Harald Hallmantli ja jarl Håkon Sigurdssoni saaga
  Olav Tryggvasoni saaga
  Püha Olavi saaga
  Magnus Hea saaga
  Harald Hardråde saaga
  Olav Kyrre saaga
  Magnus Paljasjala saaga
  Sigurd Magnussoni ja tema vendade Øysteini ja Olavi saaga
  Magnus Sigurdssoni ja Harald Gille saaga
  Haraldi poegade Sigurdi, Inge ja Øysteini saaga
  Håkon Herdebrei ('Hakon Laiaõlgne') saaga
  Magnus Erlingssoni saaga

Väärtus ajalooallikana
"Heimskringla" väärtust ajalooallikana on hinnatud aja jooksul erinevalt. 19. sajandi keskel usaldasid ajaloolased Snorri jutustuses toodud faktide tõepärasust võrdselt teiste vanapõhja saagadega. 20. sajandi alguses see usaldus kadus ning saagadesse hakati suhtuma kriitilisemalt. Ajaloolased Curt ja Lauritz Weibull osutasid sellele, et Snorri teos on kirjutatud mitmeid sajandeid pärast teoses kirjeldatud sündmuste toimumist. Norras avaldas ajaloolane Edvard Bull arvamust, et "me peame loobuma illusioonist, et Snorri võimas eepiline teos omab sügavamat sarnasust sellega, mis tegelikult toimus" ajal mida see kirjeldabBull, E. Det norske folks liv og historie gjennom tidene bd. 2. Oslo, 1931. Koolkonna ajaloolaste arvates toetuvad Snorri ja teiste saagade kirjapanijate loodud tegelaskujude motiivid pigem 13. sajandi oludele kui varasematele aegadele. Siiski kasutatakse "Heimskringlat" ajalooallikana, kuigi ettevaatusega. Ajalooliste jutustuste faktide tõepärasuse usaldamine ei ole tavaline ning ajaloolased kahtlevad paari esimese saaga ajaloolises tões, kuid saagad annavad siiski informatsiooni tolleaegsest ühiskonnast ja keskaegse Norra poliitikaste.g. Sverre Bagge, Society and Politics in Snorri Sturlusons Heimskringla. Berkeley, 1991.

Viited

Välislingid
 Heimskringla: täistekst paralleelselt islandi, norra ja inglise keeles

Kategooria:Keskaja kirjandus
Kategooria:Saagad
Kategooria:Skandinaavia ajalugu
Kategooria:Teosed Norra ajaloost
Kategooria:Viikingiaeg