Naistepuna

Naistepuna (Hypericum L.) on malpiigialaadsete seltsi naistepunaliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Perekonda kuulub üle 500 liigi. Naistepuna perekond on ülemaailmse levikuga, puududes vaid soistel troopikaaladel, kõrbetes ja polaaraladel.

 Kirjeldus 
Naistepunad on ühe- või mitmeaastased rohttaimed. Neist väikseimad on kõigest 5–10 cm kõrged, aga suurimad on kuni 12 m kõrged puud.

Naistepunade lehed on lihtsad ja ovaalsed, 1–8 cm pikad. Leidub nii heitlehiseid kui igihaljaid liike. Lehed paiknevad paarikaupa vastakult. Õie läbimõõt on 0,5–6 cm. Õied on kahvatukollased kuni tumekollased ja viie, harva nelja õielehega. Mõnd naistepunaliiki kasvatatakse ilutaimena ja neil on suured silmatorkavad õied. Aretatud on ka arvukalt hübriide ja kultivare. Vili on tavaliselt kupar, mis avanedes vallandab arvukalt tillukesi seemneid. Mõnel liigil on vili lihakas ja marjataoline.

 Tõrje 
Naistepunad on levinud umbrohud, mis võivad põhjustada kariloomadel mürgistust. Naistepuna biotõrjes kasutatakse taime lehtedest toituvaid põrnikaid Chrysolina quadrigemina ja Chrysolina hyperici ning naistepuna-salehundlast, kes sööb naistepuna juuri"Loomade elu", 3. kd., lk. 250. Naistepuna-salehundlane viidi Euroopast Põhja-Ameerikasse, et aidata ohtlikuks võõrliigiks osutunud liht-naistepunaga võidelda.

Leidub liblikaid, mille röövikud toituvad naistepuna lehtedel. Keskmise ogavaksiku (Aplocera plagiata) röövikud toituvad ainult naistepunal.

Eesti liigid
Hypericum hirsutum – karvane naistepuna (paiguti)
Hypericum maculatum – kandiline naistepuna (sage)
Hypericum montanum – mägi-naistepuna (haruldane)
Hypericum perforatum – liht-naistepuna (tavaline)

Muid liike ja hübriide
Hypericum acutum – tiib-naistepuna
Hypericum androsaemum – mehine naistepuna
Hypericum × arnoldianum – Arnoldi naistepuna
Hypericum ascyron – suur naistepuna 
Hypericum balearicum – baleaari naistepuna 
Hypericum bellum – kaunis naistepuna
Hypericum calycinum – tupp-naistepuna
Hypericum coris – lutik-naistepuna
Hypericum × dummeri – Dummeri naistepuna
Hypericum elodes – soo-naistepuna
Hypericum erectum – seisev naistepuna
 Hypericum foliosum
Hypericum frondosum – välu-naistepuna
Hypericum grandifolium – suurelehine naistepuna
Hypericum hookerianum – Hookeri naistepuna
Hypericum humifusum – lamav naistepuna
Hypericum hypericoides – naiselik naistepuna
Hypericum × inodorum – lõhnatu naistepuna
Hypericum japonicum – jaapani naistepuna 
Hypericum kalmianum – Kalmi naistepuna
Hypericum kouytchense – guizhou naistepuna
Hypericum monogynum – üheemakane naistepuna
Hypericum olympicum – olümpose naistepuna 
Hypericum orientale – ida-naistepuna
Hypericum pallens – süüria naistepuna
Hypericum patulum – laiuv naistepuna 
Hypericum polyphyllum – hulgalehine naistepuna
Hypericum prolificum – oklahoma naistepuna
Hypericum pubescens – kahune naistepuna
Hypericum pulchrum – kaelus-naistepuna
Hypericum repens – roomav naistepuna
Hypericum sampsonii – Sampsoni naistepuna
Hypericum sechmenii
Hypericum tomentosum – viltjas naistepuna

 Viited 

 Välislingid 

Sara L. Crockett and Norman K. B. Robson, Taxonomy and Chemotaxonomy of the Genus Hypericum, Med Aromat Plant Sci Biotechnol. Jan 2011; 5 (Special Issue 1): 1–13., PMCID: PMC3364714, EMSID: UKMS47035

Kategooria:Naistepunalised