Raudteejaam

Raudteejaam on raudteetaristu rajatis, mis võimaldab rongide vastuvõtmist, ärasaatmist ja peatusteta läbilaskmist, rongide kohtumise ja möödasõidu korraldamist ning manöövritöö tegemist. Tulenevalt vastava raudteetaristu olemasolust ja otstarbest võimaldavad raudteejaamad ka veoste vastuvõtmist-väljaandmist ja reisijate teenindamist ning muid raudteeliiklusega seotud tehnilisi operatsioone. 

Raudteejaamad ehitatakse tavaliselt raudteeliini sirgele ja tasasele või väikse kaldega osale (jaamatee kasuliku pikkuse ulatuses võib raudtee kalle olla kuni 0–2,5‰); erandjuhul võivad nad paikneda kallakul või kõveral liiniosal (horisontaalkõvera raadius ei tohi olla alla 1200, mägises kohas alla 500 m).ENE: Eesti nõukogude entsüklopeedia, 4. [köide], Kirjastus Valgus. Tallinn, 1989. Lk 32

Liigitus
Raudteejaamasid saab kasutuseesmärgist tulenevalt liigitada järgmiselt:

reisijaamad on reisirongide teenindamiseks rajatud jaamad, kus toimub rongide vastuvõtmine ja ärasaatmine, marsruutide ettevalmistamine, reisijate teenindamine;
kaubajaamad ehitatakse suurtesse tööstuskeskustesse, sadamatesse või kohtadesse, kus on vaja laadida väga suurtes kogustes kaupa; nendest jaamadest viivad sageli haruteed lähedalasuvatesse tööstusettevõtetesse;
sorteerimisjaamad on ette nähtud massiliseks rongide koostamiseks või lahtihaakimiseks ja vagunite sorteerimiseks, transiitrongide koostamine, reisijate ja kaubarongide teenindamine toimub väheses mahus;
piirkonnajaamad on ette nähtud transiitrongide teenindamiseks, vedurite ja nende juhtide vahetamiseks. Need jaamad paiknevad üksteisest tavaliselt 150–300 km kaugusel ja on varustatud 2–3 jaamapargiga, vedurite teenindamiseks vajalike seadmetega, veduri- ja vagunidepooga jms.
vahejaamad on kõige levinum jaamatüüp, mida rajatakse kõikidele raudteeliinidele (paiknevad üksteisest tavaliselt 15–20 km kaugusel) ning nende ülesandeks on rongide möödalaskmine, reisijate teenindamine, kauba maha- ja pealelaadimine ja rongide koostamine.

Mitme raudteeliini ühinemiskohtades moodustuvad raudteesõlmed, millesse võib kuuluda mitu raudteejaama. EE: Eesti entsüklopeedia, 8. [köide], Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn, 1995. Lk 52

Jaamavahedes võivad asuda raudteepeatused (nn teivasjaamad) reisijaile reisirongidesse sisenemiseks või neist väljumiseks.

Eesti Raudtee AS tugi- ja vahejaamad
pisi|Koidula raudteejaam (kaubajaam ja reisijaam) (2015)
pisi|Vaade Ülemiste raudteejaamale (kaubajaam ja raudteepeatus) (2014)
pisi|Vaade Balti jaamale reisijaama perroonilt (aprill 2007)
pisi|Tartu reisijaama perroonid (2012)
pisi|Eesti raudteede ja jaamade kaart (2015)
Eesti Raudtee eristab oma haldusstruktuuris väiksemaid ehk vahejaamu, mis on halduslikult kinnitatud suuremate ehk tugijaamade juurde järgmiselt:

Muuga tugijaam
Maardu
Narva tugijaam
Kadrina, Rakvere, Vaeküla, Kabala, Sonda, Kiviõli, Püssi, Kohtla, Jõhvi, Oru, Vaivara, Auvere, Soldina

 Paldiski tugijaam
 Vasalemma, Riisipere

 Tallinna tugijaam
Pääsküla, Valingu, Keila, Klooga

 Tartu tugijaam
Nõmmküla, Tamsalu, Kiltsi, Rakke, Vägeva, Pedja, Jõgeva, Kaarepere, Tabivere, Kärkna, Reola, Vastse-Kuuste, Põlva, Veriora, Orava, Koidula, Ropka, Nõo, Elva, Palupera, Puka, Keeni, Sangaste, Valga, Karula, Antsla, Sõmerpalu, Võru, Lepassaare, Piusa.

 Ülemiste tugijaam
Lagedi, Raasiku, Kehra, Aegviidu, Tapa.

Edelaraudtee Infrastruktuuri AS raudteejaamad

 Tallinn-Väike
Liiva
Kiisa
Kohila,

Rapla,
Lelle,
Tootsi,
Pärnu,

Türi,
 Võhma,
Viljandi.

Vaata ka
 Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend
Raudteeliin
Sõlmjaam
 Raudteetransport
 Jaamahoone

Viited

Kirjandus
 Eesti raudteejaamad. Koostas Mehis Helme. Tänapäev 2003 
 Raudteearhitektuuri ajaloost ja säilitamisest. Koostajad: Martin Jänes, Mari Loit. Muinsuskaitseamet. Tallinn, 2006

Välislingid
 Ühe jaama lugu; rongimees.ee
 20. sajandi Eesti raudteejaamad https://register.muinas.ee/ftp/XX_saj._arhitektuur/alusuuringud/Raudteearhitektuur/Raudteearhitektuur.pdf