Martin Schultz von Ascheraden

Martin Schultz von Ascheraden (12. juuni 1617 Aizkraukle, Liivimaa – 16. märts 1682 Narva, Ingerimaa kubermang Rootsi kuningriik) oli Rootsi sõjaväelane, vabahärra.

8. novembril 1630 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf tema isale, Böömimaa päritolu kahurväe ooberstleitnant Simon Schultzile (1588–1633Transéhe-Roseneck, Astaf von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 2: Livland. Görlitz, 1935, ) (hukkus Pfaffenhofeni lahingus 1633. aastal), Aizkraukle ordulinnuse ja staarostkonna, ning sellest ajast kuulusid need nende suguvõsa valdustesse.

9. novembril 1652 sai Martin Schultz koos venna, Langholmi mõisniku Johann Philipp Schultziga (1621–1672) Rootsi aadlikuks ning temast sai õukonnarügemendi major, hiljem teenis Skåne ja Blekinge miilitsa ülemkomandandi ametis (Öfwerste Commendeur af Milicen i Skåne och Blekinge). 

1659. aastast Dünamünde komandant. Aastatel 1660−1688 oli ta Liivimaa rüütelkonna Liivimaa maanõunik. 8. aprillil 1673 kinkis Rootsi kuningas Karl XI talle Krüüdneri mõisa Kambja kihelkonnas Tartumaal. 

18. aprillil 1674 sai Martin Schultz Rootsi kuningalt Aizkraukle vabahärratiitli ja immatrikuleeriti 1675. aastal nr 58 all Rootsi rüütelkonda vabahärrade Schultz von Ascheradeni (ka Schoultz von Ascheraden) nimega.Schultz von Ascheraden nr 58, www.adelsvapen.com 

1674. aastal Skåne kuberner. Osales kindralleitnandina 1676. aastal rootslastele võidukas Skåne sõja Lundi lahingus, juhtides seal Rootsi väe keskosa ja ülendati 1679. aastal jalaväekindraliks.

28. aprillist 1681 kuni surmani 1682. aastal oli Ingerimaa ja Käkisalmi lääni kuberner Narvas (Narva komandandiks oli hilisem Ingeri kindralkuberner Göran von Sperling).

Talle kuulusid Liivimaal lisaks Aizkraukle mõisale (Schloß Ascheraden) veel Skrīveri (Rēmera muižā, Römershof), Salapi (Salubben), Vinterfeldi (Winterfeld), Bariši (Borgeshof, Borigshof), Šķiliņi (Schillingshof), Stippenhof, Buļļi (Bullenhof), Jergies, Krüüdneri (Krüdnershof); Rootsis Meen, Oranienburg, Billingsholm ja Juelsgård ning Ingerimaal Kaibola ja Permesberg.

Perekond
Martin Schultz abiellus Anna Margaretha Zimmermanniga (surnud 1664), kes oli Riia bürgermeistri Lorenz Zimmermanni (surnud 1665) ja Catharina Nordhauseni tütar. Abielust sündisid:

Anna Margaretha, Johann Reinhold von Grotthussi (Grothusen) abikaasa;
Johann Heinrich (surnud 1670), Rootsi kapten;
Gustav (1654–1677), Rootsi kapten, hukkus Landskrona lahingus;
Carl Friedrich (1656–1728), Rootsi ooberst, Liivimaa maanõunik, Aizkraukle ja Krüüdneri mõisnik; 1764. aasta Aizkraukle ja Skrīveri eratalurahvaseaduse („Ascheradensches und Römershofsches Bauerrecht“) autori Karl Friedrich Schoultz von Ascheradeni (1720–1782) (läti Karls Frīdrihs Šulcs fon Ašerādens) vanaisa;
Martin Simon (1660–1730), Rootsi kindralleitnant, suguvõsa Pommeri haru esivanem.

Hiljem abiellus Elisabeth Gertrud von der Brüggeniga (surnud 1686).

Viited

Välislingid
 Transéhe-Roseneck, Astaf von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 2: Livland. Görlitz, 1935,  Martin Schultz von Ascheraden
 Elulugu Nordisk familjebok, 1916 (rootsi keeles)
 Elulugu Nordisk familjebok, 1890 (rootsi keeles)
 Aizkraukles muižkungs un viņa “Zemnieku tiesa” (läti keeles)

Kategooria:Rootsi sõjaväelased
Kategooria:Rootsi kindralid
Kategooria:Rootsi aadlikud
Kategooria:Liivimaa mõisnikud
Kategooria:Ingeri kubernerid
Kategooria:Liivimaa maanõunikud
Kategooria:Sündinud 1617
Kategooria:Surnud 1682