Lüganuse murrak

Lüganuse murrak on Lüganuse kihelkonnas kõneldud Jõhvi rannamurrakule lähedane murrak, mis on Alutaguse murrakuist suutnud kõige kauem (kuni 1930. aastateni) keskmurde ja koolihariduse tasandavale mõjule vastu panna.M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 335  
Seda on hakatud koguni taaselustama nagu lõunaeesti keelt ja Kihnu murrakut.

 Teistest Alutaguse murrakuist eristavad iseärasused 
 Kahekordse tunnusega (i)ses(i)-konditsionaal (saisesin, kotsosesin [vaataksin]). (Sarnaseid vorme on ka vadja keeles.) M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 337 ja 64.1.3. 
 -maje, -mäje, -maije, -mäije-infinitiiv (jǟmäje ~ jǟmäije, anDamaje ~ anDamaije).M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 337 ja 68.2. 
 -maje, -mäje, -maije, -mäije verbi oleviku ja mineviku mitmuse 3. pöörde lõpuna.M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 337 ja 61.1.2.2. 
 lühivokaalsed da-infinitiivid ja umbisikulise tegumoe olevikuvormid (juva ~ jua, lüä, müä, süvä ~ süä, tua, viä).M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 337 ja 67.1.3, 69.1.1. 

 Viited 

Kirjandust
 Must, Mari 1987. Kirderannikumurre: häälikuline ja grammatiline ülevaade. Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn: Valgus.
 Must, Mari 1995. Kirderannikumurde tekstid. Toim. H. Viires. (= Eesti murded V.) Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut. Tallinn.
 Toikka, Kaja 2000. Kirderannikumurde idaosa murde- ja keelekontaktid. Magistritöö autoreferaat. Tallinna Pedagoogikaülikooli läänemeresoome keelte õppetool. Tallinn.
 Alvre, Paul 2000. Kirderannikumurde ja vadja keele ühisjooni. – Inter dialectos nominaque. Pühendusteos Mari Mustale 11. novembril 2000. Koost. ja toim. J. Viikberg. (= Eesti Keele Instituudi toimetised 7.) Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1–13.

Helisalvestised
 Kirderannikumurde palu [Elektrooniline teavik] / Eesti Keele Instituut. - Tallinn : Eesti Keele Instituut, 2001. - 1 CD-ROM. - Heliplaatide "Eesti murdepalu. Kirderannikumurre I" (1986 Meloodia) ja "Eesti murdepalu. Kirderannikumurre II "(1989 Meloodia) koondväljaanne. - Tekstid, helinäidised ja kaardiskeemid kommentaaridega. - Salvestatud aastatel 1938, 1962-1982. - Süsteemi nõuded: Windows 95/98/XP, helikaart.
 Eesti murdepalu. Koostanud Jüri Viikberg. Tehniline teostus Toivo Peegel. Eesti Keele Instituut 2000. Laserplaat on vinüülplaadi /Eesti murdepalu/ (1975) järglane ja mahutab kümme murdejutustust kümnelt keelejuhilt üle Eesti.
 Kirderannikumurde palu. Toimetanud Mari Kendla. Eesti Keele Instituut 2001. See on ülevaateplaadi /Eesti murdepalu/ (Tallinn 2000) sisuline jätk, mis koondab tähelepanu kirderannikumurdele. Plaat mahutab 26 murdejutustust 12 keelejuhilt.

 Välislingid 
 Väike murdesõnastik. Toimetanud Valdek Pall Koostanud A. Haak, E. Juhkam, M. Kallasmaa, A. Kask, V. Lonn, E. Niit, P. Norvik, V. Oja, P. Raud, E. Ross, A. Sepp, J. Simm, J. Viikberg
 Jüri Viikberg Murdenaabreist nimepidi 
 Eesti Kirjandusmuuseumi andmebaasid
 Ülo Tedre Eesti Rahvalaulude Antoloogia 
 Berta ehk Eesti Rahvakalendri Tähtpäevade Andmebaas
 Pärimuslik päritolu

 Kaja Toikka Tuettuse avaldus

Kategooria:Eesti keele murded