Karl II (Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog)

Karl II (Karl Ludwig Friedrich; 10. oktoober 1741 – 6. november 1816) oli Mecklenburg-Strelitzi valitseja 1794. aastast kuni oma surmani. Algselt valitseva hertsogina ülendati ta 1815. aastal suurhertsogiks. Enne troonile saamist teenis ta aastatel 1776-1786 Hannoveri kubernerina.

 Noorus ja teenistus Hannoveris 

Mecklenburgi hertsog Karl Ludwig Friedrich sündis Mirowis hertsog Karli ja selle naise Elisabeth Albertine teise pojana. 11. detsembril 1752 suri tema onu Adolf Friedrich III, kelle järglane oli Karli vanem vend Adolf Friedrich IV. Kui vend hakkas valitsema, tõi Karl ülejäänud perekonna Mirowist pealinna Strelitzisse.

Alates neljandast eluaastast otsis Karl karjäärivõimalust Hannoveri teenistuses pärast kaptenivolituste saamist. Tema õde Sophie Charlotte abiellus 8. septembril 1761 Hannoveri kuurvürsti Suurbritannia kuninga George III-ga. Karl külastas tihti oma õde Suurbritannias ja astus lõpuks oma õemehe Hannoveri kuurvürsti teenistusse sõjaväe ülemjuhataja määranguga Hannoveri pärast teenistust Hispaanias.

1776. aasta sügisel määrati Karl tema õemehe poolt Hannoveri kindralkuberneriks. Hannoveri kubernerina omas Karl tegelikult kõiki suveräänse valitseja volitusi. Tema õemees ei soovinud elada Saksamaal, kuna oli läbini inglane. Vahetult pärast teist korda leseks jäämist 1785. aasta detsembris taotles Karl luba loobuda sõjalisest ametikohast Hannoveris ja lahkuda valitsusest. Tema õemees rahuldas tema taotluse, ülendas Karli välimarssaliks ja määras talle pensioni. Seejärel veetis Karl mõnda aega reisides, enne kui asus elama Darmstadti, kus temast sai keiserliku krediidikomisjoni president.

Pärast lastetu vanema venna Adolf Friedrich IV surma 2. juunil 1794 järgnes Karl talle kui Mecklenburg-Strelitzi valitsev hertsog.

 Mecklenburg-Strelitzi valitseja 

Valitsejana julgustas Karl uusi põllumajandussuundumusi, rajas uue politseijõu ja kehtestas koolikohustuse. 1806. aastal ühines tema hertsogkond Reini Liitu. Pärast Viini kongressi ülendati ta 28. juunil 1815 suurhertsogiks.

1816. aasta suvel käis Karl ringreisil Rebbergis, Schwalbachis ja Hildburghausenis. Varsti pärast tagasitulekut haigestus ta kopsupõletikku. Ta suri Neustrelitzis pärast apopleksia käes kannatamist. Tema järglaseks sai tema vanem poeg Georg.

 Abielud ja lapsed 

Pärast edutuid katseid abielluda Taani printsessi ja Saksi-Gotha printsessiga abiellus Karl 18. septembril 1768 Darmstadtis oma esimese naise Friederikega, kes oli Georg Wilhelm von Hessen-Darmstadti tütar. Nad said 10 last:

 Charlotte von Mecklenburg-Strelitz (1769–1818)
 Karoline Auguste (1771–1773)
 Georg Karl Friedrich (1772–1773)
 Therese (1773–1839)
 Friedrich Georg Karl (1774–1774)
 Luise (1776–1810)
 Friederike (1778–1841)
 Georg (1779–1860)
 Friedrich Karl (1781–1783)
 Augusta Albertina (1782–1782)

Pärast Friederike surma 1782. aastal abiellus Karl 28. septembril 1784 Darmstadtis tema õe Charlottega. Charlotte suri 12. detsembril 1785 varsti pärast poja Karli sünnitamist.

Kategooria:Mecklenburgi monarhid
Kategooria:Sündinud 1741
Kategooria:Surnud 1816