Kiivi (vili)

pisi|Kollase viljalihaga 'Soreli'
Kiivi on taime kiivi-aktiniidia (Actinidia deliciosa) vili. Kultuuris kasvatatavad kiivid pärinevad enamasti kiivi-aktiniidia ja sama taimeperekonna (aktiniidia) liikide ristanditelt.

 Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis 
2012. aastal toodeti maailmas 1,41 miljonit tonni kiivisid ja kiiviistandike kogupindala oli 0,98 miljonit hektarit. Kiivid sisaldavad rikkalikult C-vitamiini, ületades selle näitaja poolest tuntud apelsini. Lisaks sisaldavad nad polüfenoole.

Kiivi kaalub umbes 60–100 g. Soovitatav kogus on 1-3 kiivit päevas. Kiivit võib süüa koos koorega. Kiivi söömine suurendab soole läbikäimise sagedust, alandab vererõhku ja vähendab vereliistakute kokkukleepumist.
+Suurimad tootjad 2012. aastal Riik Toodang, tonnides Osakaal,%   384 844 27,2  376 400 26,6  240 000* 17,0  161 400 11,4  65 253 4,6  36 781 2,6  32 000* 2,3  28 000* 2,0  26 853 1,9  25 000* 1,8 Maailm kokku 1 412 455 100* – FAO hinnang

+Toitained Toitaine Väärtus 100 g kohta Ühik Vesi 83,07 g Kalorsus 61 kcal Valgud 1,14 g Lipiidid 0,52 g Süsivesikud 14,66 g Suhkrud 8,99 g Sahharoos 0,15 g Glükoos 4,11 g Fruktoos 4,35 g Maltoos 0,19 g Galaktoos 0,17 g Kiudained 3,0 g

+Toiteelemendid Toiteelement Väärtus 100 g kohta Ühik Kaltsium (Ca) 34 mg Raud (Fe) 0,31 mg Magneesium (Mg) 17 mg Fosfor (P) 34 mg Kaalium (K) 312 mg Naatrium (Na) 3 mg Tsink (Zn) 0,14 mg Vask (Cu) 0,13 mg Mangaan (Mn) 0,10 mg Seleen (Se) 0,2 μg(1 g = 1000 mg; 1 mg = 1000 μg)

+Vitamiinid Vitamiin Väärtus 100 g kohta Ühik C 92,7 mg B1 0,027 mg B2 0,025 mg B3 0,34 mg B4 7,8 mg B5 0,18 mg B6 0,06 mg E 1,46 mg A 4,0 μg β-karoteen 52 μg Folaadid 25 μg Luteiin+zeaksantiin 122 μg K 40 μg

 Vaata ka
 kiiviroheline

 Viited 

Kategooria:Puuviljad