Kelmiküla (Tallinn)

Kelmiküla on asum Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Asum piirneb Kalamaja, Vanalinna, Kassisaba ja Pelgulinna asumiga. Kelmiküla asumi pindala on 0,21 km2.

Kelmiküla on sarnaselt Kalamaja ja Pelgulinnaga määratletud Tallinna üldplaneeringus miljööväärtuslikuks alaks. Kelmiküla (Kassisaba) miljööväärtuslik alaTallinna kesklinna miljööväärtuslike hoonestusalade piiride määramine ning kaitse– ja kasutamistingimuste seadmine, Kassisaba miljööväärtuslik ala nr 4 hõlmabTallinna Linnavolikogu 16.04.2009 otsus number 78 Tehnika ja Sügise tänava ümbruse.


 Ajalugu 

Keskajal oli Kelmiküla tüüpiline eeslinn ja kuulus ToompealeEesti kohanimeraamat, lk. 193. Rahvajutu järgi olevat sinna põgenenud Tallinnas ja linnasarases seadusega pahuksisse läinud inimesed. Analoogiline eeslinn oli Pelgulinn, kuhu põgenesid Toompea kurikaelad. Nimelt olid Tallinn ja Toompea keskajal teineteisest halduslikult sõltumatud ning kummagi kelmid põgenesid teise asula eeslinna, kus nende vahistamine ja nende üle kohtupidamine oli raskendatud.

"Kelmiküla" oli esialgu pilkenimi. Kohanimena on see väga levinud mujalgi Eestis.

Praeguse Kelmiküla asumi alasid on varem kutsutud Piiskopi kopliks ja Komtuuri kopliks. Vanimad kirjalikud andmed selle koha kohta pärinevad 1380. aastast; kopli ja linnavaheline piir määrati täpselt ära 1553. aastal. Praeguse Tehnika tänava piirkonnas asus 17. sajandil Nunnamaja.

Rootsi aja lõpul plaaniti rajada Kelmiküla piirkonda uus linnaosa, kuid Põhjasõja tõttu jäi kavatsus teostamata. Iluaednik Sören Thorenfeld ostis 1810. aastal Paldiski maantee, Suve ja Sügise tänava vahelise maa-ala ning lõi sinna puukooli. Aednik August Heinrich Dietrich ostis selle krundi 1864. aastal. Dietrichi aiand oli 19. sajandi teisel poolel linna liigirikkaim ning suurim aiand, kuid see lõpetas arvatavasti pärast Dietrichi surma (1897) tegevuse.

Peterburi–Tallinna–Paldiski raudtee ehitamist alustati 1860ndate lõpus. Kahekorruseline paekivist massiivne jaamahoone valmis 1871. aastal. Balti jaam oli Balti raudteel ainus I klassi jaamahoone. Jaamahoone süüdati 1941. aastal Punaarmee poolt; hoone taastati osaliselt 1945. aastal.

Kuna Balti raudtee vajas oskustöötajaid, rajati 1880. aastal Tallinna Raudtee Tehnikakool. Algselt paiknes kool jaamahoone lähedal, kuid 19. sajandi lõpuks kolis kool Tehnika 18 krundile. Alates 1. septembrist 2018 tegutseb Tehnika 18 hoones Tallinna Euroopa Kool. 

 Elanikkond 
Aasta  Arvestuslik rahvaarvTallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 20122020136220171266201611982015110120141028201310082012950
Kelmiküla asumi rahvaarv on aastail 2012–2020 järjest suurenenud. 2016. aastal moodustasid 0–17 aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased aga 3–9%.Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016

Taristu

Asumi levinuim hoonetüüp on kahe-kolmekorruseline keskse kivitrepikojaga puuhoone, nn Tallinna maja. Kelmikülas asuvad Tallinna Euroopa Kool ja Grand Meriton Hotel Tallinn. Asumi territooriumile jääb Balti jaam. 

 Kelmiküla asumi tänavad 
Tehnika tänav on saanud nime Tallinna Raudtee Tehnikakooli järgi. Asumis on veel Reisijate tänav, Saani tänav, Suve tänav ja Sügise tänav.

Galerii

Viited

 Kelmiküla asum
Kategooria:Tallinna asumid
Kategooria:Põhja-Tallinna asumid
Kategooria:Põhja-Tallinn