Güldenstubbe

Güldenstubbe (rootsi keeles Gyllenstubbe, vene keeles Гильденштуббе) on ilmselt Holsteinist pärit aadlisuguvõsa, Knutseni suguvõsa haru.

Ajalugu
Päritolu ja varasem ajalugu

Güldenstubbed on Knutseni suguvõsa haru. Viimase päritolu ei ole teada, kuid ilmselt võisid nad pärineda Holsteinist või Taanist. 21. aprillil (vkj) 1708 tõstis Rootsi kuningas Karl XII Saaremaa mõisarentniku Peer Tage Knutseni (suri 1703) vanema poja Peer Anton Knutseni (1671−1757) aadliseisusse ja ta sai perekonnanimeks Gyllenstubbe.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 127. Kuni 1730. aastateni oli käibel nimekuju Güllenstubbe, seejärel saksapärane Güldenstubbe.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 127, allmärkus. 3. juulil (vkj) 1731 annetas Rootsi kuningas Fredrik I Peer Antonile aadlidiplomi, kuid Rootsi rüütelkonda teda ei introdutseeritud.Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875, lk 101. Tema kahest pojast: Johann Gustav von Güldenstubbest (1700–1739) ja Karl Friedrich von Güldenstubbest (1703–1787) said alguse suguvõsa Kaarma-Loona ja Muratsi pealiinid.

Gyldenstubbe

Peter Karl Ludwig von Güldenstubbe (1795−1876) adopteeris Karl von Hoyningen-Huene vallaspoja Amandus Nikolai Ernsti (1815–1875), kes sai perekonnanimeks Gyldenstubbe;Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 137, allmärkus. tema ja tema järeltulijad kasutasid Güldenstubbe suguvõsa vappi. Ta võeti 1865. a paiku Saaremaa rüütelkonna matriklisse.

Güldenstubbed rüütelkonna matriklis
Peer Anton von Güldenstubbe võeti 1724. aastal Saaremaa rüütelkonda; 1741. aastal immatrikuleeriti ta valminud Saaremaa rüütelkonna matriklisse. 1844. aastal immatrikuleeriti Liivimaa rüütelkonna matriklisse Alexander von Güldenstubbe, Karl von Güldenstubbe ja Ludwig von Güldenstubbe.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 129-130. 2. veebruaril (vkj) 1902 võeti Eestimaa rüütelkonna matriklisse Karl Gustav von Güldenstubbe (1798−1867) ja Friedrich Ludwig Magnus von Güldenstubbe (1813−1872) järeltulijad.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930, lk 368.

Vapp
Suguvõsa vapp on kõnelev vapp. Selle vapikilbil on kujutatud kuldseid kände (rootsi keeles gyllen ‘kuldne’ + stub ‘känd’). 1731. aastal aadlidiplomiga annetatud vapil oli lisaks kujutatud suurtükki ja granaate. XX sajandi algul võeti uuesti kasutusele algne 1708. aastast pärit vapp. 1934. aastast pärit perekonnaotsusega kasutab Güldenstubbe ja Gyldenstubbe suguvõsa vanemat vappi.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 130.

Suguvõsa liikmeid
Peer Anton von Güldenstubbe (1671−1757), Rootsi sõjaväelane (kapten), Saaremaa maanõunik, Saaremaa ökonoomiakomissar, Aru, Muratsi, Kasti, Lööne, Rahu, Rannaküla mõisnik ja Tolli, Kaarma-Loona, Ratla ja Sikassaare pandivaldaja ning Leisi, Lümanda, Torgu ja Muhu-Suuremõisa rendivaldaja
Johann Gustav von Güldenstubbe (1700−1739), Kaarma-Loona, Kaarma mõisnik, maakohtu assessor
Karl Friedrich von Güldenstubbest (1703–1787), sõjaväelane
Johann Gustav von Güldenstubbe (1731−1780), Saaremaa maamarssal, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
Heinrich Nikolaus von Güldenstubbe (1738−1790), kolleegiumiassessor, Saaremaa ökonoomiakomissar, mõisaomanik
Karl Gustav von Güldenstubbe (1739−1814), tõeline riiginõunik, Saaremaa aadlimarssal, Saaremaa maanõunik, südametunnistuskohtunik, Saaremaa konsistooriumi direktor, mõisaomanikEssen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Tartu 1935, 
Peter Ludwig von Güldenstubbe (1772−1819), õuenõunik, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
Johann Gustav von Güldenstubbe (1775−1847), Muratsi, Lööne, Mäe, Jõgise mõisnik, kolleegiumiassessor, sillakohtunik, Saaremaa maakohtunik, Saaremaa aadlikonvendi saadik
Alexander Georg Anton von Güldenstubbe (1786−1848), Saaremaa maanõunik, Saaremaa konsistooriumi direktor, paljude vaimulike kirjutiste eesti keelde tõlkija, mõisaomanik
Peter Karl Johann von Güldenstubbe (1795−1876), Venemaa keisririigi sõjaväelane (staabikapten), tõeline riiginõunik, Liivimaa kubermangu postimeister
Karl Gustav von Güldenstubbe (1798−1867), Saaremaa maamarssali kohusetäitja, Saaremaa maanõunik, Saaremaa konsistooriumi president, mõisaomanik
pisi|150px|Jalaväekindral Magnus Alexander Ludwig von Güldenstubbe (1801−1884)
Magnus Alexander Ludwig von Güldenstubbe (1801−1884), Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral), kindraladjutant, pataljoni-, polgu-, brigaadi-, diviisi- ja korpusekomandör, Moskva sõjaväeringkonna vägede ülemjuhataja, Riiginõukogu liige
Friedrich Magnus Ludwig von Güldenstubbe (1813−1872), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
Johann Ludwig von Güldenstubbe (1817–1873), filosoof, spiritualist, tegutses Pariisis õe Julie Wilhelmine von Güldenstubbega (1827–1888)
Friedrich Ludwig von Güldenstubbe (1845−1917), maakohtu assessor, Kandla ja Järumetsa mõisaomanik
Reinhold Karl Maximilian von Güldenstubbe (1850–1931), jurist, Tartu maakohtunik
Peer Arthur von Güldenstubbe (1855−1909), õigusteaduse kandidaat, Saaremaa rüütelkonna sekretär, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
Ludwig Karl Oskar von Güldenstubbe (1891−1962), filosoofiadoktor, Müncheni ülikooli slaavi filoloogia professor
Karl Gustav Ludwig von Güldenstubbe (1894–1945), jurist, Tartu, Viljandi ja Haapsalu rahukohtunik

Güldenstubbe suguvõsa mõisavaldused
Eestimaa:
Tolli (Pargenthal) (1718−1719)
Saaremaa:
Allika (Hallick) (XVIII sjandi 2. pool), Anijala (Hannijall) (kuni 1769), Ariste (Arrust) (alates 1769, liideti Jööri mõisaga), Aru (Arromois) (1723−1731 ja 1890. aastad − 1912), Elme (Magnushof) (1790.−1810. aastad, rendivaldus), Järumetsa (Jerwemetz) (1810. aastad − XIX sajandi lõpp), Jööri (Jöör) (1769−1814 ja 1830. aastad), Kaarma (Karmelhof) (1717−? pandi-, enne 1731−1739 ja 1760. aastad − 1919 pärusvaldus), Kaarma-Loona (Klausholm) (1735−1739 ja 1776−1837), Kandla (Kandel) (1810. aastad − 1919), Karala (Karral) (1730. aastad, rendivaldus), Kasti (Kasty) (1707−1757), Kaunivere (Kaunifer) (XVIII sajandi 2. pool − 1837), Koikla (Koiküll) (1810. aastad − XIX sajandi 2. pool), Kuusnõmme (Kusnöm) (1840−enne 1862), Kärla (Kergelhof) (u 1900−u 1914, rendivaldus), Küdema (Kiddemetz) (1750. aastad − 1833), Loona (Kadwel) (XVIII sajandi algus, immissioon), Luulupe (Lulopäh) (1881−1919), Lööne (Cöln) (1789−XIX sajandi 2. pool), Muratsi (Murratz) (1707 − u 1877), Mõnnuste (Mönnust) (1740.−1750. aastad, rendivaldus), Ohtja (Ochtjas) (pärast 1749−1833), Rahu (Rachk) (1716−1750 ja a-st 1789, Lööne kõrvalmõis), Rannaküla (Rannaküll) (1701−1741 ja 1810. aastad − 1817), Torgu (Torkenhof) (XVII sajandi 2. pool−XVIII sajand, rendivaldus), Uue-Kaarma (Neu-Karmel) (1872−1919), Vestli (Wesselsdorf) (1789−1790), Võhksa (Wexholm) (1850. aastad ja 1883−1910)

Vaata ka
Gyldenstubbe
Knutsen

Viited

Kirjandus
Perekond Güldenstubbe, EAA, f. 2074.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 368 .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 127–142 .
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Bd VIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1968. Lk 135–152.
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1978. Lk 311-312.
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 101-102 .

Välislingid
Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

Kategooria:Eestimaa matrikliaadel

Kategooria:Liivimaa matrikliaadel
Kategooria:Rootsi introdutseerimata aadel
Kategooria:Saaremaa matrikliaadel