Sookiur

Sookiur (Anthus pratensis) on västriklaste sugukonda kiuru perekonda kuuluv lind.

Tema rahvapärased nimetused on soovästrik, soopiuksuja, soosiisike ja kadakalind.bio.edu.ee Sookiur Vaadatud 2. detsembril 2015

Sookiur ei ole looduskaitse all.

 Välimus 

Ta on silmatorkamatu välimusega, teistest kiurudest natuke väiksem ja heledam"Loomade elu", 6. kd., lk. 357. Tema keha on alla 16 cm pikk ja ta kaalub alla 20 g. Ta on seljalt tumepruun, kõhu alt hele, rinnal tumedate tähnidegabio.edu.ee. Sookiur Vaadatud 2. detsembril 2015. Tal on heleroosad jalad ja väike kitsas nokk.

Sookiuru laul koosneb lühikestest tiksuvatest silpidest, mis lõpupoole muutuvad järjest kiiremaks.

 Levila 

Sookiur on laialt levinud Euraasia parasvöötmes ja lähisarktikas. Ta on levila suuremas osas rändlind, talvitudes Lõuna-Euroopas, Põhja-Aafrikas, Krimmis, Kaukaasias, Kesk-Aasia lõunaosas, Ees-Aasias ja Lõuna-Aasias. Paikne on sookiur Briti saartel ja Lääne-Euroopa rannikualal.

Eestis on sookiur tavaline ja üsna arvukas haudelind, kelle pesitsusaegne arvukus oli sajandi algul hinnanguliselt 150 000 – 200 000 paari. Kuid viimase paarikümne aastaga on tema arvukus vähenenud ja tänapäeval on Eestis pesitsevaid sookiure kõigest 50 000 – 100 000 paari.

 Elupaik ja eluviis 

Sookiur asustab niisket avamaastikku: niite, loopealseid, karjamaid, soid ja rabasid. Ehkki ta ei ela kultuurmaastikul, arvatakse ta soodsas seisundis liikide hulka.

Sookiur tegutseb maapinnal, aga ärevuses võib ta ka põõsa otsa lennata. Ta lendab peamiselt madalalt ja kiirete tiivalöökidega.

 Pesitsemine 
pisi|Sookiuru pesa
Pesitsusajal kohtab sookiuru mängulendu. Lind tõuseb astmeliste järkudena järjest kõrgemale ja laulab kogu lennu jooksul oma katkendlikku laulu. Harvem laulab sookiur maas, veel harvem puu otsas.

Pesa ehitab sookiur mättale või kuivemale kõrgemale kohale rohu sisse lohukesse. Pesa asub mulluse kulu varjus ja mõnikord isegi selle all, mõnikord mätta serva sees.

Enamikus levilast on sookiurul kaks kurna aastas: esimeses umbes 5, teises umbes 4 muna.

Esimesed sookiurud saabuvad Eestisse märtsi lõpul või aprilli algul. Suur osa neist rändab edasi põhja poole. Esimene kurn munetakse mai algul, teine juuli algul. Äralend algab augusti teisel poolel, on kõige intensiivsem septembri keskel ja kestab novembri alguseni.

Sookiur kasvatab sageli üles käopoegi.

 Toitumine 

Sookiur sööb peamiselt putukaid, keda otsib maapinnalt. Ta eelistab mardikaid ja liblikate röövikuid. Tema toiduobjektid on peamiselt taimekahjurid ja nende hävitajana toob sookiur kasu.

 Viited 

 Välislingid 


Kategooria:Eesti värvulised
Kategooria:Västriklased