Asutava Kogu valimised

Asutava Kogu valimised toimusid 5.–7. aprillil 1919.

 1918. aasta Eesti Asutava Kogu valimised toimusid 21.–22. jaanuaril 1918, kus said omariiklust pooldavad erakonnad vahetulemuste järgi otsustades peaaegu 2/3 häältest, enamlastele antud häälte arv oli 37,1%, Tööerakond 30% ja Eesti Demokraatlik Blokk 23%. Enamlased katkestasid valimised ja kehtestasid 27. jaanuaril linnades sõjaseisukorra.
pisi|Eesti sõdurid osalemas Eesti Asutava Kogu valimistel (aprill 1919, väli-valimisjaoskond Vabadussõja rinde lähistel Venemaal).    
1919. aasta Asutava Kogu valimiste ajal kehtis, Eesti Vabadussõja ajal, kogu Eesti maa-alal sõjaseadus. Asutava Kogu valimiste korraldamise aluseks oli Eesti Asutava Kogu valimisseadusEesti Asutawa Kogu walimisseadus., Riigi Teataja, nr. 2, 28 november 1918. Eesti Vabariigi kodanikude Asutava Kogu valimisi kavandati algselt Eesti Wabariigi kodanikkudele Asutawa Kogu walimiste asjus., Riigi Teataja, nr. 5, 7 detsember 1918  1., 2. ja 3. veebruaril ja Asutava Kogu kokkukutsumine kavandati 20. veebruariks 1919.

Valimistel osales kümme parteid vői rühma. Peamised erakonnad või parteid olid:
 Konstantin Pätsi juhitud Maaliit, 
 Jaan Tõnissoni juhitud Eesti Rahvaerakond, 
 Otto Strandmani juhitud Eesti Tööerakond ning 
 August Rei, Mihkel Martna ja Karl Asti juhitud Eesti Sotsiaaldemokraatiline Tööliste Partei.

Valimisaktiivsus oli suur, osales 80% valimisõiguslikest kodanikest.

Sotsiaaldemokraadid saavutasid ülekaaluka vőidu, vasakpoolsed ja tsentristlikud erakonnad (Eesti Tööerakond, Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei ja Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Partei, said ühtekokku 78 kohta ja seega absoluutse enamuse. Üllatus oli Maaliidu tugev lüüasaamine (4. koht valimistel ja vaid 8 saadikukohta).

120-liikmelises Asutavas Kogus oli 25 juristi, 11 ajakirjanikku, 7 agronoomi, 6 põllumeest, 3 õpetajat, 2 kirjanikku, 2 üliőpilast ja teiste elualade esindajaid. Saadikute hulgas oli 7 naist: Alma Anvelt-Ostra Tallinnast, Minni Kurs-Olesk Tartust, Marie Aul Amblast, Emma Asson Tartust, Helmi Press-Jannsen Tallinnast, Johanna Päts Tallinnast ja Marie Reisik Tartust.Eesti Asutawa Kogu walimiste peakomitee teatab, et Eesti Asutawa Kogu liikmete koosseis Asutawa Kogu awamise päewaks 23. aprillil 1919. järgmiselt kujunes. Riigi Teataja, nr. 28-29, 30 aprill 1919, lk. 229-231

8. mail 1919 kinnitas Asutav Kogu esimese valitsuse eesotsas Otto Strandmaniga. Sellega lõppesid Ajutise Valitsuse volitused.

Tulemused

 Partei  HääliAsutava Kogu valimiste Peakomitee koosoleku protokoll nr 23.  Kohti Hiiu saare elanike partei  1090  – Eesti Sotsiaaldemokraatiline Tööliste Partei  152 341  41 Eesti Tööerakond   114 879  30 Saksa erakond Eestimaal  11 462  3 Eesti Maarahva Liit  29 989  8 Kristlik Rahvaerakond  20 157  5 Eesti Rahvaerakond  94 892  25 Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Partei  26 536  7 Vene Kodanikkude Kogu  5765  1 Üle-eestimaaline Meremeeste Liit  795  – Kokku  457 906  120

 Vaata ka 
1917. aasta Ülevenemaalise Asutava Kogu  valimisnimekirjad Eestis
Eesti Asutav Kogu (1918)

 Viited 

Asutav Kogu
Kategooria:1919. aasta Eestis‎
Kategooria:Asutav Kogu