Kõrbetüll

Kõrbetüll (Anarhynchus leschenaultii) on tülllaste sugukonda kuuluv väike linnuliik.

Välimus
Kõrbetüll on 22–25 cm pikk. Tiibade siruulatus on 53–60 cm. Tiib on 132–153 mm pikk, nokk 2–28 mm, jookse 34–41 mm, saba 49–56 mm. Kaalub 55–121 g.

Hundsulestikus on ülapool pruun, alapool valge. Nokast kõrvaalani jookseb lai must triip. Laubal on kummalgi küljel valge täpp. Silmad on pruunid. Nokk on must. Jalad on rohekad.

Puhkesulestikus on ülapool pruunikashall. Laup ja kulmutriip on valged. Silmatriip on pruun, Rinnal on kummalgi pool hallikaspruun laik ning nende vahel peenike hall triip.

Sarnaneb välimuselt mägitülliga, kuid kõrbetüll on suurem, tema nokk on pikem ja jalad rohekamad.

Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
A. l. columbinus (Wagler, 1829) – Türgist Aserbaidžaani ja Jordaaniani. Talvitavad Punase mere ja Adeni lahe ääres ning Vahemere kagukaldal;
A. l. leschenaultii (Lesson, 1826) – Loode-Hiinas, Mongoolias ja Lõuna-Siberis. Talvitavad Australaasias;
A. l. scythicus (Carlos, Roselaar ja Voisin, 2012) – Türkmenistanist Lõuna-Kasahstanini. Talvitavad Ida- ja Kagu-Aafrikas.

Eestis nähti kõrbetülli esimest korda 2009. aastal.

Pesitsevad kõrbetes, poolkõrbetes ja steppides kuni 3000 m kõrgusel merepinnast. Mõnikord pesitsevad kohtades, kus pole ühtegi teist linnuliiki.

Talvitavad rannikul, soolajärvede ääres ja soodes.

Toitumine
Toituvad putukatest, limustest, ussidest, koorikloomadest ja sisalikest.

Toituvad 2–50-linnulistes parvedes, tihti koos mägitüllidega.

Pesitsemine
pisi|Kõrbetülli muna
Pesitsevad maapinnal taimedega vooderdatud lohus.

Kurnas on kolm muna mõõtmetega 38 × 28 mm. Muna kaalub 15,6 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 24 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 30 päeva vanuselt.

Eluiga
Kõrbetüll võib elada 10-aastaseks.

 Viited 

 Välislingid 



Kategooria:Tülllased
Kategooria:Eesti kurvitsalised