Arvid Stålarm

Arvid Eriksson Stålarm (umbes 1549 Lindö – mai 1620 Gripsholmi loss) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.

Arvid Stålarm sündis Lindö ja Grabbacka mõisniku, riiginõuniku Erik Arvidsson Stålarmi (1517–1566)Erik Arvidsson, till Sydänmaa i Karuna socken, Brödtorp i Pojo socken och Grabbacka i Karis' socken. Väpnare. Häradshövding i Raseborgs län 1549–1558. Fick 1550-06-17 Nurmi gård i Viborgs socken på behaglig tid och 1562-07-30 halvparten av prästräntan i Hollola socken. I slottsloven på Viborg 1555. T. f. befallningsman på Nyslott 1558. Fogde på Nyslott 1563. Död 1566, www.adelsvapen.com ja Beata Nilsdotter Grabbe pojana. Tema isa õde Elin Arvidsdotter oli abielus Henrik Klasson Horniga.
pisi|Stålarmite, Rootsi rüütelkonnas 1625. aastast introdutseeritud nr 32 all,  aadlivapp
Ta oli aastatel 1581–1582 asehaldur Ivangorodis ja 1583 Nyslotti läänisArvid Eriksson Stålarm, Svenskt biografiskt lexikon, 1592–1597Skeppshövidsmän vid örlogsflottan under 1500-talet. (STÅLARM), ARVID ERIKSSON, till Lindö, ståthållare på Narva 11.6 1591-1597. BIOGRAFISKA ANTECKNINGAR AV Hjalmar Börjeson och Georg Hafström, UPPSALA 1949 ALMQVIST & WIKSELLS BOKTRYCKERI AB, lk 73  Narva asehaldur.

1595 osales ta palgasõdurite pealiku ja Narva asehaldurina Täyssinä rahu sõlmimisel.Treaty of Peace between Sweden and Russia, 1595

Sigismundi ja hertsog Karli vahelise võimuvõitluse ajal määras Sigismund ta 1597 surnud Klas Eriksson Flemingi asemele Soome asehalduriks,  Rootsis toimunud võimuvõitluses ehk  Sigismundi vastu peetud sõjas (1598–1599), kui Södermanlandi hertsog Karl alustas avalikku mässu, katoliiklasest Poola-Rootsi kuninga Sigismundi vastu, otsustas Soome, kuningas Sigismund Vasale truuks jääda ning nii jagunes Rootsi riik sisuliselt kaheks: Rootsi emamaa oli Karli kontrolli all, Soome ja muud idavaldused allusid aga Eestimaa asevalitseja Klas Eriksson Flemingile ja Sigismundile. Soomes asunud Karli vastaseid vägesid juhtisid Arvid Stålarm ja Axel Kurck (ka Kurk), kelle viimaste tugipunktide hulka kuulusid ka Turu, Helsingi ja Viiburi, mis kõik aga vallutati Karli Soome sõjakäiguga 1599. aasta teises poolesRoberts, Michael. "The Early Vasas. A History of Sweden 1523-1611". Cambridge University Press Archive. 1986. ISBN 0-521-31182-9.. 386. pg. Tagandati pärast Karl IX võimuletulekut ametist ja viibis aastaid vangis. Soome aadelkonna palvel vabastati ta 1602. aastal vangistusest ja määrati Liivimaal Rootsi-Poola sõjas  sõdivate väeüksuste ülemjuhatajaks.

1604. aastal toimunud Paide lahingu kaotuse pärast mõisteti ta süüdi ja talle määrati surmanuhtlus, mida aga täide ei viidud. Tema ülejäänud elu möödus vangistuses Rootsis Gripsholmi lossis, kus ta 1620. aasta mais suri.

Perekond
Arvid Stålarmi vanaisa Arvid Eriksson Stålarm (~1460– ~1529) oli Hämeenlinna (Tavastehus) asehaldur (1529)Arvid Eriksson, till Sydänmaa (Sydmo) i Karuna kapellsn och till Boegård i Borgå socken. Var 1489 landsfogde i norra Finland och häradshövding i Masku härad. Lagman i Karelen under 1500-talets första årtionden. Ståthållare på Tavastehus 1529, men död 1529, www.adelsvapen.com, onu Olof Eriksson Stålarm (u 1481- u 1534), oli  Gustav Vasa pooldajana väepealik Rootsi vabadussõjas (Mäss Kalmari uniooni vastu), Viiburi Püha Olavi linnuse komandör või sõjapealik (rootsi k hovitsman)Olof Eriksson, till Kiala i Borgå socken. Landssyneman i Sääksmäki 1507. Häradshövding i Borgå län. Förrättade lagmansting i Borgå socken 1509 och 1516. Kallas lagman, tydligen i Karelen, 1520. Hövidsman under befrielsekriget 1523 och deltog i belägringen av Viborgs slott under Nils Grabbes överbefäl. Död omkr. 1534, www.adelsvapen.com. Onupoeg Erik Olofsson Stålarm (surn. ~ 1566), Põhja-Pohjanmaa foogt (1530), Hämeenlinna foogt ja Viiburi lossipealikErik Olofsson, till Kiala. Fogde i norra Finland 1530. Häradshövding i Borgå 1532. Fogde och slottsloven på Tavastehus. Slottsloven på Viborg. Häradshövding i Äyräpää härad 1560–1564. Död omkr. 1566, www.adelsvapen.com, kelle poeg Svante Eriksson Stålarm (surnud 1585/1589) oli Tallinna (1580–1581) ja Stockholmi asehaldur, Viiburi asehaldur ja Koporje linnuse ja lääni asehaldur Ingerimaal.

Arvid Stålarm abiellus 1579. aastal Elin Flemingiga (1553–1603), kes oli Herman Persson Flemingi (suri 1583) ja Gertrud Håkansdotter Handi tütar. Suri järglastetaArvid Eriksson Stålarm, till Grabbacka samt Lindö i Tenala socken. Född omkr. 1549. Död på Gripsholm barnlös 1620, www.adelsvapen.com.

Viited

Kirjandus
Petrus Nordmann: Arvid Eriksson Stålarm. Biografisk studie. / Förhandlingar och uppsatser 19, (1905)., Helsingfors: Svenska litteratursällskapet i Finland 1906, lk.57–90

 Igavene surmamõistetu Arvid Eriksson Stålarm, Sõdur: Eesti sõjandusajakiri, nr. 5, oktoober 2024, lk. 57

Välislingid
Elulugu (1918), lk. 555–556 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
Elulugu (1906), lk. 557–558 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
Suomen kansallisbiografia (soome keeles)

Kategooria:Rootsi sõjaväelased
Kategooria:Soome ajalooga seotud isikud
Kategooria:Rootsi admiralid
Kategooria:Narva asehaldurid
Kategooria:Surnud 1620
Kategooria:Soome asehaldurid
Kategooria:Stålarmid