Harilik tõlkjas

Harilik tõlkjas ehk rakvere raibe (Bunias orientalis) on ristõieliste sugukonda kuuluv kaheaastane, vahel mitmeaastane rohttaim. 

Levila ja kasvukoht
Tõlkjas pärineb Ees-Aasiast, kus kasvab poolkõrbetes ja steppides. Tänapäeval on tõlkjas levinud peaaegu kogu Euroopas.

Harilik tõlkjas on Eestis tavaline umbrohi. Sagedamini leidub teda Põhja-Eestis Leht, M. (toim.) (2007). "Eesti taimede määraja". EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu. Lk 131. 

Ta kasvab valgusküllastes paikades, eriti jäätmaadel, põldudel ja teeäärtel.

Kirjeldus
Ta on 25–120 cm kõrge. Peajuur ulatub kuni 1,5 m sügavusele. Peajuure vigastamise korral muutub taim mitmepealiseks ja võtab põõsa kuju. Õied moodustavad pöörise. Õielehed on kollased, 5–8 mm pikad. Vili on 7–17 mm pikkune kupar, milles on üks-kaks 5–15 mm pikkust tiibadeta seemet. 

Paljunemine
Tõlkjas on putuktolmleja, esineb ka isetolmlemist. Õitseb maist augustini. Paljuneb hästi ka vegetatiivselt, seetõttu on temast keeruline vabaneda.

Kasutamine
Noori, alla aasta vanuseid tõlkjaid võib korjata ja neist salatit teha, samuti keeta ja supi sisse panna. Teisel eluaastal on taimed juba puitunud.

Tõlkjas on hea meetaim. Kui ta õitseb, siis ta lõhnab magusalt.

Ajalugu
17. sajandil jõudis ta üle Kaukasuse Euroopasse. Tõlkjas levis koos Vene sõjaväega, sest esines lisandina hobusesöödas. Näiteks Pariisi ümbrusse jõudis ta 1812, Eestisse koos kasakatega Krimmi sõja ajal 1853–1856. Kõigepealt levis ta Rakvere ümbruses, millest ka tema rahvapärane nimetus. 

1939. aastal antud määruse kohaselt kuulus tõlkjas Eestis hävitamisele.

 Viited 

 Välislingid 


Harilikust tõlkjast Eesti Loodusmuuseumi veebilehel (arhiveeritult)
 "170 aasta eest Eestisse jõudnud rakvere raibe tunneb end siin üha kodusemalt" ERR, 27. mai 2024

Kategooria:Ristõielised
Kategooria:Eesti kapsalaadsed