Hurtigruten

Hurtigruten  (norra keeles Kiirliin) on Norra postilaevaliin, mis alates 1893. aastast ühendab asulaid 2700 km pikkusel Norra läänerannikul.
Tänapäeval läbivad parvlaevad ja autotekita ristluslaevad teekonna Bergeni ja Kirkenesi vahel kuue ja poole päevaga. Suvel sõidavad laevad lisaks Trollfjordi Geirangeri fjordi. Hurtigruten on lisaks oma algsele transpordifunktsioonile rahvusvaheliselt tuntud turismiatraktsioon ning firma müüb eri pikkusega ristlusi samale liinile.

 Ajalugu 
pisi|Laevaühendused Norra läänerannikul (kaart umbes 1890. aastast)
Et mõista laevaühenduse vajalikkust piki Norra rannikut, piisab pilgust Norra geograafilisele asendile: tänapäeva Norra ulatub 2650 km põhja-lõuna suunas. Nii elanike arvu kui ka majandusliku aktiivsuse poolest on domineerinud suhteliselt mahedama kliimaga riigi lõunaosa. Rannikuasulatel ja valdadel riigi põhjaosas, kus tegeldi kalapüügiga kalarikastest vetest Lofootide ja Vesteråleni ümbruses ning Barentsi meres, puudus sobiv transpordivahend kalasaagi mujale müügiks, aga ka esmatarbe- ja muude kohapeal mittevalmistatavate kaupadega varustamiseks.
Näiteks oli 19. sajandi alguses vaid juhuslik laevaühendus kaugel põhjas asuvate Lofootide ja kaubandusmetropoli Bergeni vahel.
Pika talve ajal oli kogu riigi põhjaosa sisuliselt välismaailmast ära lõigatud. Norra riik sai olukorra tõsidusest aru ja üritas Põhja-Norrale paremat transpordiühendust leida. 1875. aastast hakati olemasolevate lühemate laevaliinide baasil looma esimesi plaane regulaarseks riigi toetatud laevaühenduseks lõunas asuva Stavangeri ja Bergeni ning suuremate Põhja-Norra asulate vahel.

 Algus 
pisi|vasakul|püsti|Hurtigruteni asutaja, kapten Richard Withi büst
Hurtigruteni rajajaks oli eralaevafirma Vesteraalens Dampskibsselskap (VDS) ja esimene reis toimus 1893 Trondheimist Hammerfesti. Esimene korrapärane aastaringne postiühendus Põhja- ja Lõuna-Norra vahel sai teoks tänu kogenud kaptenile Richard Withile, kes oli koos lootsi Andreas Holtega alates 1882. aastast täpset logi pidanud sõitude kohta piki Norra rannikut. Ta julges esimesena sõita Hammerfestini ka öösel ja pimedatel talvekuudel, millega saavutati piisav liikumiskiirus, mis võimaldas taotleda riigi toetust postilaevaliiklusele..

Varem oli aastail 1889 ja 1890 siseministeeriumi teenistuses oleva kapteni August ’’Kriegsmann’’ Grani juhtimisel valminud kontseptsioon kogu lääneranniku pikkuses toimivaks aastaringseks laevaliiniks. 18. aprillil 1891 avalikustati aurulaevaliini plaan ja kaks aastat hiljem, 2. juulil 1893 asus D/S Vesteraalen Richard Withi juhtimisel Trondheimist teele Hammerfesti. Esimene reis kestis  67 tundi ning selle käigus külastati 9 sadamat: Rørvik, Brønnøysund, Sandnessjøen, Bodø, Svolvær, Lødingen, Harstad, Tromsø ja Skjervøy.
pisi|Esimene Hurtigruteni laev D/S Vesteraalen
Järgnes veel kaks Hurtigruteni liini. Sajandivahetuseks oli käigus kolm postilaevaliini:
esimene Trondheimist Hammerfesti, teine Bergenist Hammerfesti ja kolmas Hammerfestist edasi põhja poole kuni Vadsøni – seda pikendati 1908 tänase lõppsadama Kirkenesini. Neil liinidel sõideti 2 korda nädalas nii suvel kui talvel.

Sellega muutus rannikuelanike elu otsustavalt. Hurtigruten ühendas Norrat. Keerulist, fjordidest lõhestatud maateed sai nüüd vältida.

 Teine maailmasõda ja sõjajärgne aeg 
pisi| 1949 kasutusele võetud Erling Jarl
Teise maailmasõja ajal muutus postilaevaliiklus mööda rannikut võimatuks. Sõjas kaotati mitmeid laevu.
Pärast Teise maailmasõja lõppu olid varasemast 14 laevast vaid kolm kasutuskõlblikud. Riigi toetatud suurejoonelise laevaehitusprogrammi abil saadi 1950. aastal taas igapäevane Trondheim-Hammerfesti liin käima panna. 1956. aastani võeti kasutusele 10 peaaegu ühetaolist laeva.

Hurtigruten saab Norra riigilt märkimisväärset toetust. Aastaiks 2012–2019 on toetuseks määratud 5,12 miljardit Norra krooni, seega on iga-aastane toetussumma 640 miljonit krooni. Aastal 2007 oli toetussumma 377 miljonit. Aastas on Hurtigruteni laevadel kokku 25 000 sadamakülastust.

 Reisijate arv ja liinid 
pisi|Standardkajut 1950. aastatest aastatest
Hurtigruteni laevadel oli alates Teise maailmasõja lõpust keskmiselt veidi üle 410 000 reisija aastas. Seejuures on reisijate struktuur oluliselt muutunud: kui 1940. ja 1950. aastatel oli valdav osa kaugreisijaid, kes kasutasid laevu vaid transpordivahendina, siis tänapäeval kasutavad suvekuudel laevu peamiselt turistid ristlemiseks piki läänerannikut või osana puhkusereisist. Ilma turistideta poleks tänapäeval vaevu kulusid kattev laevaliiklus enam võimalik. Laevafirmade tulude vähenemist põhjustab alates 1970. aastatest kasvanud individuaalreisimine ja lennuliinivõrgu arendamine. 1980. aastate lõpuks oli reisijate arv sedavõrd vähenenud, et kaaluti, kas senisel kujul laevaliikluse jätkamine on üldse otstarbekas. Turistide huve arvestav liinikujundus suutis siiski reisijate arvu tõsta ilma postilaevanduse laadist loobumata. Viimastel aastatel on reisijate arv tõusnud 500 000 kuni 550 000 aastas, neist umbes 70% on turistid.

pisi|vasakul|Nordnorge söögisaal
Muutunud sihtrühm peegeldub ka laevade varustuses. 1950. aastatel ehitatud laevadel olid suhteliselt väikesed mitmekohalised kajutid ilma tualettruumita ning lihtsad söögisaalid ja kohvikud. Ka keskmise põlvkonna laevadel leidus mugavamate kajutite kõrval ka kuni 10 kohaga magamiskajuteid pikamaareisijatele. Uuemates laevades selliseid kajuteid enam ei ole.

Uue põlvkonna laevad on tunduvalt mugavamad. Lisaks suhteliselt ruumikatele kajutitele, kus on WC ja dušš, on laevadel ka kohvik ja restoran, baarid, mullivannid ja koosolekuruumid. Turistidele on mõeldud ka suvised kõrvalepõiked  Geirangeri fjordis ja Trollfjordis.

Ülevaade reisijate arvu arengust:
pisi|Midnatsol (2003), ex Maud
 Aasta  Reisijate arv Märkused 1946  376.563   1962  569.579  seni suurim reisijate arv 1972  509.933   1982  277.249   1988  249.947  seni väikseim reisijate arv 1992  268.516   1997  409.594   2002  547.407  

 Marsruudid 
pisi|Hurtigruteni marsruut
Hurtigruteni laevad sõidavad kindla sõiduplaani järgi.

Lõunast põhja läbitakse järgmised sadamad:
 Päev  Sadam  Saabumine  Väljumine  Märkused 1  Bergen   20:00  Talvesõiduplaanis kl 22:30  2  Florø  02:00  02:15  Talvesõiduplaanis 04:30–04:45 2  Måløy  04:15  04:30  Talvesõiduplaanis 06:45–07:30 2  Torvik  07:15  07:30  Talvesõiduplaanis 10:20–10:45 2  Ålesund  08:45  09:30  Talvesõiduplaanis  12:00–15:00 2  Geiranger  13:30  13:30  (ainult suvel) 2  Molde  21:15  22:00  Talvesõiduplaanis 17:30–18:30 2  Kristiansund  01:30  01:45  Talvesõiduplaanis 22:00–23:00 3  Trondheim  08:15  12:00  Talvesõiduplaanis 06:00–12:00 3  Rørvik  20:30  21:15   4  Brønnøysund  00:30  01:00   4  Sandnessjøen  03:45  04:15   4  Nesna  05:25  05:30  Pärast Nesnast lahkumist ületatakse umbes 7:15 Põhjapolaarjoon 4  Ørnes  09:00  09:30   4  Bodø  12:30  15:00   4  Stamsund  19:00  19:30   4  Svolvær  21:00  22:00   5  Stokmarknes  00:45  01:00   5  Sortland  02:30  03:00   5  Risøyhamn  04:15  04:30   5  Harstad  06:45  08:00   5  Finnsnes  11:15  11:45  
  5  Tromsø  14:30  18:30   5  Skjervøy  22:30  22:45   6  Øksfjord  02:00  02:15   6  Hammerfest  05:15  06:45   6  Havøysund  09:30  09:45   6  Honningsvåg  11:45  15:15  Sealt pääseb Nordkappi
  6  Kjøllefjord  17:30  17:45   6  Mehamn  19:30  20:00  Põhjapoolseim Hurtigruteni sadam 6  Berlevåg  22:30  22:45   7  Båtsfjord  00:30  01:00  
  7  Vardø  04:00  04:15   7  Vadsø  07:30  08:15   7  Kirkenes  10:00  12:45  

Kirkenesis pööravad laevad ümber ja sõidavad sama teed tagasi. Tagasiteel peatutakse päeval neis sadamais, kus teel Kirkenesi peatuti öösel:
pisi|Nordkapp uues Hurtigruteni terminalis Bergenis
Põhjast lõunasse läbitakse järgmised sadamad:
 Päev  Sadam  Saabumine  Väljumine  Märkused 7  Kirkenes   12:45   7  Vardø  16:00  17:00   7  Båtsfjord  20:00  20:30   7  Berlevåg  22:15  22:30   8  Mehamn  01:00  01:15  Põhjapoolseim Hurtigruteni sadam 8  Kjøllefjord  03:15  03:30   8  Honningsvåg  06:00  06:15   8  Havøysund  08:15  08:30   8  Hammerfest  11:15  12:45   8  Øksfjord  15:30  15:45   8  Skjervøy  19:00  19:45   8  Tromsø  23:45  01:30   9  Finnsnes  04:15  04:45   9  Harstad  08:00  08:30   9  Risøyhamn  10:45  11:00   9  Sortland  12:30  13:00   9  Stokmarknes  14:15  15:15  Seal asub Hurtigruteni muuseum 9  Svolvær  18:30  20:00   9  Stamsund  21:45  22:00   10  Bodø  02:00  04:00   10  Ørnes  07:00  07:15  Pärast Ørnesist väljumist ületatakse umbes 9:15 Põhjapolaarjoon 10  Nesna  11:00  11:15   10  Sandnessjøen  12:30  13:30  
  10  Brønnøysund  16:15  17:00   10  Rørvik  20:30  21:30   11  Trondheim  06:30  10:00   11  Kristiansund  16:30  17:00   11  Molde  20:30  21:30   12  Ålesund  00:00  00:45  
  12  Torvik  02:00  02:15   12  Måløy  05:00  05:45   12  Florø  07:45  08:15   12  Bergen  14:30   

 Hurtigruteni laevafirmad 
pisi|Hurtigruteni laevade korstnamärk alates 2006
Kõik senised laevafirmad:

 HURTIGRUTEN ASA – uus nimi alates 2007
 HURTIGRUTEN GROUP ASA – 2006–2007
 TFDS – Troms Fylkes Dampskibsselskap A/S (1979–2006)
 OVDS – Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskap A/S (1988–2006)
 ODS – Ofotenske Dampskibsselskap A/S (1936–1988)
 VDS – Vesteraalske Dampskibsselskab (1893–1988)
 BDS – Bergenske Dampskibsselskab (1894–1979)
 NFDS – Nordenfjeldske Dampskibsselskab (1895–1989)
 DSDS – Det Stavangerske Dampskibsselskab (1919–1979)
 NDS – Nordlandske Dampskibsselskab (1945–1958)
 FFR – Finnmark Fylkesrederi og Ruteselskap A/S (1988–1996)

 Hurtigruteni laevad 
pisi|Trollfjord Lofootide lähedal
Igapäevaseks väljumiseks on vaja 11 laeva. Praegu on kasutuses 13 laeva. Sõjajärgse põlvkonna laevu kasutatakse peamiselt talveperioodil.

 Praegused Hurtigruteni laevad 
pisi|Polarlys Ålesundis (detsember 2005)
Praegu kasutuses olevate laevade puhul eristatakse kolme põlvkonda: sõjajärgne põlvkond, keskmine põlvkond ja uus põlvkond. Kõigi kolme põlvkonna laevu iseloomustab see, et need on nii kauba- kui ka reisilaevad, mis on spetsiaalselt Hurtigruteni jaoks ehitatud. Laevad peatuvad kai ääres vasaku pardaga kai poole, sest vaid vasakus pardas on ramp.

Vanemaid praegusi laevu:

 Laev  Ehitusaasta  Kogumahutavus  Reisijate arv  Pikkus  Laius  Tekkide arvNordstjernen 1956  2 191  400  80,7 m  12,6 m  4 Lofoten  1964  2 621  400  87,4 m  13,2 m  4  Polar Star  1969  4 998  100  86,5 m  21,2 m  3Vesterålen 1986  6 261  510  108 m  16,5 m  7 

Uue põlvkonna laevad:
pisi|Nordkapp, üks esimesi uue põlvkonna laevu
 Laev  Ehitusaasta  Kogumahutavus  Reisijate arv  Pikkus  Laius  Tekkide arvKong Harald  1993  11 204  691  121,8 m  19,2 m  7  Richard With 1993  11 205  691  121,8 m  19,2 m  7 Nordlys 1994  11 204  691  121,8 m  19,2 m  7 Polarlys  1996  11 341  737  123 m  19,5 m  7Nordkapp  1996  11 386  691  123,3 m  19,5 m  7Nordnorge 1997  11 386  691  123,3 m  19,5 m  7Finnmarken  2002  15 530  1000  138,5 m  21,5 m  8Trollfjord 2002  16 140  822  135,75 m  21,5 m  9Midnatsol 2003  16 140  1000  135,75 m  21,5 m  9Fram 2007  11 647  400  114 m  20,2 m  8

Ristluslaevad Fram ja Polar Star teevad reise Teravmägedele, Fram ka Gröönimaale ja Antarktikasse. Veel uuema põlvkonna laev, polaarjääklassiga hübriidlaev Roald Amundsen ristiti 2019. aastal Antarktikas.
pisi|Trollfjord, üks uusimaid uue põlvkonna laevu
pisi|Fram – uusim laev

 Endised Hurtigruteni laevad 
Aastaarvud märgivad Hurtigrutenil kasutusse võtmist; lühendid aastaarvu järel tähistavad laevafirmat, mille laev Hurtigrutenil sõitis.
pisi|Finnmarkeni pardal (1956)
pisi|Harald Jarl
pisi|Lyngen
pisi|Sjøkurs, ex Ragnvald Jarl
pisi|Aurulaev Sirius, teine Hurtigruteni laev
Tähestiku järjekorras:
 Alta – 1949 – NFDS
 Ariadne – 1939 – BDS
 Astreæa – 1900 – BDS
 Barøy (1) – 1940, Barøy (2) – 1953 – ODS
 Capella – 1898 – NFDS
 Christiania – 1944 – DSDS
 Dronning Maud – 1925 – NFDS
 Dronningen – 1945 – VDS
 Erling Jarl (1) – 1895, Erling Jarl (2) – 1949 – NFDS
 Finmarken (1) – 1912, Finnmarken (2) – 1956 – VDS
 Haakon VII – 1923 – NFDS
 Haakon Adalstein – 1902 – NFDS
 Haakon Jarl (1) – 1914 – VDS, Håkon Jarl (2) – 1952 – NFDS
 Hadsel – 1941 – NFDS
 Harald Jarl – 1960 – NFDS
 Hera – 1913 – BDS
 Irma – 1931 – BDS
 Jupiter – 1896 – BDS
 Kong Gudrød – 1930 – NFDS
 Kong Haakon – 1919 – NFDS
 Kong Halfdan – 1898 – NFDS
 Kong Harald (1) – 1919 – NFDS
 Kong Olav – 1964 – DSDS
 Lofoten (1) – 1932 – VDS,
 Lyngen – 1948 – VDS
 Lyngen (ex Midnatsol) – 1982 – TFDS
 Lyra (1) – 1905, Lyra (2) – 1945 – BDS
 Meteor – 1955 – BDS
 Midnatsol (1) – 1910, Midnatsol (2) – 1949 – BDS, Midnatsol (3) 1982 – TFDS
 Mira – 1927 – BDS
 Mosken – 1927 – VDS (asenduslav)
 Narvik – 1982 – HRG
 Neptun – 1919 – BDS
 Nordlys (1) – 1951 – BDS
 Nordnorge (1) – 1936, Nordnorge (2) – 1944, Nordnorge (3) – 1964 – ODS
 Nordstjernen (1) – 1937 – BDS
 Olaf Kyrre – 1895 – NFDS
 Orion – 1898 – BDS
 Oslo – 1948 – VDS
 Ottar Jarl – 1947 – NFDS
 Polarlys (1) – 1912, Polarlys (2) – 1952 – BDS
 Prins Olav – 1937 – NFDS
 Prinsesse Ragnhild – 1931 – NFDS
 Ragnvald Jarl (1) – 1942, Ragnvald Jarl (2) – 1956 – NFDS
 Richard With (1) – 1909 – VDS
 Røst – 1899 – VDS
 Ryfylke – 1940 – NFDS
 Saltdal – 1946 – NDS
 Salten – 1953 – NFDS
 Sanct Svithun (1) – 1927, Sanct Svithun (2) – 1950 – DSDS
 Sigurd Jarl (1) – 1899, Sigurd Jarl (2) – 1942 – NFDS
 Sirius – 1894 – BDS
 Skjerstad – 1945 – NDS
 Sørøy – 1950 – DSDS
 Tordenskjold – 1946 – NFDS
 Vesteraalen (1) 1893, Vesterålen (2) – 1950 – VDS

 Laevatehased 
Hurtigruteni laevad on ehitatud eri tehastes. Suuremate ja väiksemate Norra laevatehaste kõrval, nagu Trondheim Mekaniske Verksted, Kaarbø Verft A/S või Fredrikstad Mekaniske Verksted on laevu ehitatud nimekates välismaa laevatehastes. 1950. aastatel ehitati Blohm & Vossi tehases Hamburgis ja Itaalia laevatehases Cantieri Riuntini dell Adriatico Anconas mitu uut laeva.
Praegused uuema põlvkonna laevad valmisid Saksamaal Stralsundi Volkswerftis ning Norra firmades Kværner Kleven Ulstein A/S ja Fosen Mekaniske Verksted. Seni uusim laev Fram valmis 2007. aastal Itaalias Triestes Fincantieri laevatehases.

 Õnnetused ja turvalisus 
pisi|Mälestuskivi Hera huku ohvritele
pisi|Bodø sadamas olev mälestuskivi Prinsesse Ragnhildi huku ohvritele
Kui sõjaaegseid kaotusi mitte arvestada, on juhtunud suhteliselt vähe inimohvritega õnnetusi, arvestades suures osas rasketes sõidutingimustes läbitavat üle miljoni meremiilist aastast läbisõitu. Teise maailmasõja ajal kaotati 10 laeva, lisaks sai 2 laeva nii suuri vigastusi, et neid ei saanud enam kasutada. Teada on üle 430 hukkunu nii meeskonna kui ka reisijate seas, lisaks hukkus laevadel umbes 200 sõdurit.

Järgnevas loendis on suuremad hukkunutega õnnetused alates liini rajamisest:

16. juunil 1924 kell 23 põrkasid kokku aurulaevad Haakon Jarl ja Kong Harald Landsgode saarest põhja pool. Haakon Jarl läks põhja ja 17 inimest hukkus.

6. oktoobril 1929 läks aurulaev Haakon 7 öösel ja halva nähtavusega Florø lähedal karile ja uppus. 18 inimest ligi 100 pardalolnust uppus.

Veidi pärast südaööd 18. märtsil 1931 läks aurulaev Hera Havøysundi lähedal põhja; üheksa inimest hukkus, 64 suudeti päästa.

Üheksa inimest hukkus 8. juunil 1940 sakslaste õhurünnakus laevadele Prins Olav ja Ariadne.

23. oktoobril 1940 läks pärast plahvatust põhja Prinsesse Ragnhild Vestfjordis; tõenäoliselt tabas laev meremiini. Pardal oli umbes 500 inimest, kellest vaid 156 suudeti päästa. Bodø sadamas on mälestussammas hukkunutele.

13. septembril 1941 kella 2 paiku öösel uppus Barøy (2) Skutviki ja Tranøy vahel, tabatuna Briti torpeedost. Umbes 130 inimesest suudeti vaid 18 päästa.

Samuti 13. septembril 1941 sai Richard With Hammerfesti lähedal Briti torpeedo tabamuse ja uppus; 99 inimest hukkus.

17. oktoobril 1941 uppus Vesteraalen pärast torpeedotabamust Hasviki lähedal; 26 meeskonnaliiget ja 71 reisijat hukkus.

Sanct Svithun (1) uppus 30. septembril 1943 kella 19 ajal Ålesundi ja Havda vahel Briti pommituslennuki rünnaku järel. 38 inimest hukkus, 76 suudeti päästa.

Aurulaeval Irma hukkus 13. veebruaril 1944 35 meeskonnaliiget ja 25 reisijat, kui kell 18.30 tabas laeva torpeedo, mis lasti välja Norra sõjalaevalt..

24. märtsil 1944 kella 9 ajal uppus Nordnorge (2), tabatuna kahest Briti torpeedost Honningsvågi lähedal. Vaid kaks 13 meeskonnaliikmest jäi ellu. Reisijaid pardal ei olnud.

22. septembril 1954 kella 2 ajal läks aurulaev Nordstjernen Raftsundis karile ja uppus. Viis inimest 220 pardalolnust hukkus.

Bodø sadamas seistes puhkes Erling Jarli pardal 8. jaanuaril 1958 kajutialal tulekahju, mis nõudis 14 ohvrit.

Nagu esimene, aurulaev Sanct Svithun, uppus ka mootorlaev Sanct Svithun (2). 21. oktoobril 1962 sõitis ta Rørviki lähedal vastu kaljut; 48 inimest päästeti, 42 hukkus. Pärast seda õnnetust ei antud seda nime enam ühelegi Hurtigruteni laevale. See oli siiani viimane Hurtigruteni laevahukk. Hiljem on juhtunud väiksemaid õnnetusi ja karilesõite, kuid ühtegi inimest ei hukkunud 2011. aastani. Edu on saavutatud tänu pidevalt täienenud navigatsioonivahenditele, koolitatud personalile ja laevade kõrgele tehnilisele standardile. Laevade meeskond teeb iga 11 päeva järel Honningsvågis läbi mitmetunnise mereohutusõppuse. Meeskondi treenitakse reeglipäraselt erinevate õppusstsenaariumitega.

15. septembril 2011 puhkes parvlaeva Nordlys masinaruumis tulekahju. Hukkus 2 meeskonnaliiget, vigastada sai 16. Laev viidi Ålesundi sadamasse ja reisijad evakueeriti.

 Meeskond ja töötingimused 

Kõik Hurtigruteni laevad sõidavad Norra lipu all. Seni, kuni riik laevaliiklust olulises osas doteerib, kehtib lipuvahetuse keeld. Seetõttu on ka kõigil laevadel mõne üksiku erandiga norra tüürimehed. Ka teiste meeskonnaliikmete puhul on norralaste osakaal väga suur. Teiste laevafirmadega võrreldes on nn odavtööjõu-riikidest pärit laevapereliikmete osakaal kaduvväike.

Laevadel on 31 (Vesterålen) kuni 85 (Finnmarken) laevapereliiget. Laevapere on kaks marsruuti (22 päeva) järjest tööl ja saab seejärel 22 puhkepäeva. Meeskonnavahetus toimub tavaliselt Bergenis.

 Viited 

 Välislingid 

 Hurtigruteni ametlik koduleht
 Fotod praegustest laevadest

Kategooria:Laevandusettevõtted
Kategooria:Norra transport