Robert Douglas

Krahv Robert Douglas (17. märts 1611 Standingstone, Šotimaa – 28. mai 1662 Blasieholmen, Stockholm) oli šoti päritolu Rootsi sõjaväelane ja poliitik.

Rootsi teenistusse tulles sai temast noore kuninga Gustav II Adolfi paaž,Nordisk familjebok, 1880, lk. 1411 (rootsi keeles) 1632 tragunirügemendi major, 1635 ooberst, 1643 kindralmajor, 1647 kindralleitnant, 29. märtsil 1651 sai ta vabahärratiitliEesti Ajalooarhiiv: Aadlivapid Ajalooarhiivis: Robert Douglas, millega kaasnes Kalmari läänis Skälby maavaldus. 28. mail 1654 sai ta krahvitiitli (Nr.19) ja Skänninge krahvkonna Östergötlandis, osales ratsaväekindralina Karl X Gustavi Poola sõjas (1655–1660), 13. maist 1657 feldmarssal ja salanõunik, 1658–1661 vägede ülemjuhataja Liivimaal.Svenskt biografiskt handlexikon, 1906, lk. 249 (rootsi keeles) August Wilhelm Hupel: Historisch-chronologisch-biographische Nachrichten von den liefländischen Generalgouverneuren, Gouverneuren und Statthaltern des Schlosses zu Riga zur königl. schwedischen Regierungszeit. / "Nordische Miscellaneen" St. 18-19, Riga: Hartknoch 1789, lk. 487

1630 astus Rootsi Kolmekümneaastasesse sõtta ja selle käigus sai Douglasest nagu paljudest teistestki aadlikest saksa kultuuriühingu Viljakandva Ühingu liige. Mittesakslase ja sõjaväelasena jäi tema osalus ühingus formaalseks.

6. märtsil 1645 toimunud Jankau lahingus juhatas Douglas Rootsi ratsaväe vasakut tiiba. Vaenuväed olid võrdse suurusega ja nende kaotused samuti, aga Rootsi saavutas võidu.

Ta oli Skänninge krahv; Skälby vabahärra; Wittinghami pärus-parun; Zeweni (Saksamaa), Högsäteri (Östergötland) ja Sannegårdeni (Göteborg) härra.Eesti Ajalooarhiiv: Robert Douglase korralduse plakat, 13.08.1659 Riias 

1660 juhtis ta Rootsi sõjaväge, mis vallutas Valmiera ja Jelgava ning võttis Kuramaa hertsogi Jakob Kettleri vangi.

Perekond
Tema vanemad olid Standingstone`i markii ja härra Patrick Douglas of Dalkeith (surn.1626) ja Innerdivatist pärit vabapreili Christina LeslieMatrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.19.

Ta abiellus 1646 Stockholmis Hedvig Mörneriga (1610–1663), kes oli riigijäägermeistri ja maavanema Stellan von Mörneri tütar.Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.247-248  Abielust sündisid:
 Wilhelm Douglas (1646–1674), kolonelleitnant
 Gustaf Douglas (1648–1705), Västerbotteni ja Lappmarkeni maavanem;  Eestimaa kuberneri, Albu ja Kukevere mõisniku Gustav Otto Douglase isaGenealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 3: Estland, Görlitz, 1930, lk.325
 Axel Douglas (1650–1673), Oranje printsessi ihukaitse kapten
 Adolf Douglas (1651–1674), Hollandi sõjaväelane (Kapten)
 Christina Douglas (1652–1712), abiellus 1680 oobersti, kammerhärra, Korsholmi ja Wasa krahvi Gustaf Adolf Oxenstiernaga (1648–1697), kes oli Tallinna linnuses sündinud riiginõuniku ja riigimarssali Gabriel Gabrielsson Oxenstierna (1619–1673) poeg.
 Carl Douglas (1656–1678)

Viited

Kategooria:Šotimaa inimesed
Kategooria:Rootsi feldmarssalid
Kategooria:Rootsi poliitikud
Kategooria:Rootsi krahvid
Kategooria:Liivimaa kindralkubernerid
Kategooria:Sündinud 1611
Kategooria:Surnud 1662
Kategooria:Läti ajalooga seotud isikud