Kehtna vald (1939)

Kehtna vald oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kehtna valla maa-alast, välja arvatud Haakla küla, osa Lelle aleviku, Otimatsi nr. 7, Sinikse nr. 5, Lassi nr. 6, Pelgulinna nr. 7-a ja Valdeki nr. 5-a talude ning valla lahusosa – Terasoo nr. A-27 talu maa-alad; senise Ingliste valla Palu küla ja Mäetaguse asunduse maa-aladest.Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
1939. aastal oli vallas 2068 elanikku, territooriumi suurus oli 14 831,78 ha.

Esimene vallavanem oli Eduard Saar.

1939. aastal kuulusid Kehtna valla koosseisu: Kehtna mõis, Nadalama, Käbi, Kalbu, Nurme ja Vastja Vene, Koogimäe, Linnaaluste külad, Keava alevik ja Keava asundus, Rõue, Hiie, Ööre, Selja, Palasi, Lalli, Ohekatku külad ja Ohekatku asundus, Palu küla ja Mäetaguse asundus588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939.

21. augustil 1941 nimetas Kehtna Omakaitse ülem vallavanemaks Mats Tambergi.
 Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine 
8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusegaEESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. vallas Kehtna külanõukogu ja Paluküla külanõukogu. 

26. septembril 1950 arvati vald Rapla rajooni koosseisu.

Viited

Kategooria:Eesti vallad 1939
Kategooria:Harju maakonna endised vallad
Kategooria:Rapla maakonna ajalugu