Lodenrode ja Koila

Lodenrode ja Koila (Lodenrodhe et Cogkele) olid kaks Helmoldus de Lodhe linna Eestimaal, mis on mainitud tema kirjas Lübecki raele 25. maist 1296. 

Lodede soost Eestimaa maanõunik Helmoldus de Lodhe (mainitud 1296, 1298Stackelberg, Otto Magnus von: Helmoldus de Lode, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931 s. 684) vabastas Lübecki elanikud oma sadamates, vetes, randades ja mõisates tollist, tarbimismaksust ja rannaõigusest, kuni nad tema linnade (opidorum et civitatum nostrum, scilicet Lodenrodhe et Cogkele) elanikele samad vabastused annavadLivl. U.B. III, DLXIII, bBunge, Friedrich Georg von, Liv-, est- und kurländisches Urkundenbuch. [1. Abteilung], Reval: in Commission bei Kluge und Ströhm, 1857, seite 98 , regest 643, bBunge, Friedrich Georg von, Liv-, est- und kurländisches Urkundenbuch. [1. Abteilung], Reval: in Commission bei Kluge und Ströhm, 1857, seite 40 ).

Lodenrodhet samastatakse üldiselt hilisema Harju-Madise kirikumõisaga (Harju-Madise kihelkonda on esmamainitud parochia Lodenrode nime all 12. septembril 1343 Bunge, Friedrich Georg von, Liv-, est- und kurländisches Urkundenbuch. [1. Abteilung], Reval: in Commission bei Kluge und Ströhm, 1857, seite 141   Livl. U.B. III DCCCXVIII) ja Cogkelet Koila külaga. Selliste linnade olemasolust puuduvad muud andmed. Lennart Meri luges septembris 1995 Paldiski tuumaobjekti üleandmisel peetud kõnes Lodenrodet otseselt Paldiski eelkäijaks. "Minevik on seegi, et siia rajati juba aastal 1296 sadamalinn nimega Lodenrode: järgmisel aastal tähistab Paldiski oma 700. aastapäeva," ütles president toona. 

5. veebruaril 1346Livl. U.B. DCCCXLIa, regest 1000a pantisid Arnoldus Plate ja tema poeg Tylo pärast Rølo de Ylmensalo surma kuningale tagasi langenud ja neile läänistatud Ylmensalo mõisa koos küladega (alodium Ylmensalo et villulas Kallathe, Lodenrode, Amunde et Langhe) Padise abtile Nicolausele ja tema kloostrile 300 Riia hõbemarga eestPaul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933, S. 861.

24. mail 1346 Livl. U.B. DCCCXLVIIIa, regest 1007a andis kuningas Valdemar IV (Waldemarus) pärast Rølo de Ylmezali surma temale tagasi langenud valdused (alodium Ylmezallo et villulas Cullate, Loden-Röde, Aamunde et Lange) igaveseks ajaks omandiks Padise munkadele.

 Viited 

Kategooria:Eesti endised asulad
Kategooria:Eesti keskaeg