Georg Friedrich von Grotenhielm

Georg Friedrich von Grotenhielm (Venemaal tuntud kui Georgi Jevstafjevitš, vene keeles Георгий Евстафьевич фон Гротенгельм) (19. oktoober 1721 – 8. september 1798) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane. 

Elulugu
Grotenhielm põlvnes 1653. aastal aadeldatud suguvõsast. Tema isa oli Roodi ja Kolu mõisnik rittmeister Magnus Gustav von Grotenhielm (1687–1753) ja ema Stettinist pärit Charlotta Sophia Elisabeth Marcks (1704–1743).Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 501 . 1738. astus ta Venemaa sõjaväeteenistusse. Tema esimene teenistuskoht oli Butõrski jalaväepolk. 1757. aastaks oli ta saanud premier-majoriks. Osales Seitsmeaastases sõjas, kus oli 1759. aastal Laadoga polgu alampolkovnik. 1762. aastal ülendati polkovnikuks ja Vene-Türgi sõjani alguseni teenis ta Butõrski jalaväepolgu komandörina. Sõjas türklastega näitas üles vaprust ja teda autasustati nii Püha Georgi III klassi kui ka Püha Anna ordeniga. 1774. aastal anti talle kindralporutšiku aukraad. Pärast sõda teenis ta Valgevene diviisis. 1779. aastal sai temast Eestimaa viitsekuberner (ja Eestimaa ülemmaakohtu president), kellena oli ametis 1783. aastani. 1783−1786 oli ta Tallinna asehaldurkonna tsiviilkuberner. Selles ametis hoolitses ta uue asehalduskorralduse rakendamise eest Balti kubermangudes. 1786. aastal ülendati kindral en chef'iks ja nimetati Venemaa Keisririigi Valitseva Senati senaatoriks. Läks aga juba järgmisel aastal haiguse tõttu erru ja veetis viimased eluaastad Roodi mõisas.Lenz, Wilhelm. Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970, lk 265. 8. augustil (vkj) 1780 immatrikuleeriti ta Liivimaa rüütelkonna matriklisse. 1752. aasta 4. juulil (vkj) oli suguvõsa võetud Eestimaa rüütelkonna matriklisse.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930, lk 234.
pisi|right|200px|Roodi mõis

Mõisavaldused
Tema isa Magnus Gustav von Grotenhielm oli talle restitueeritud Roodi suguvõsamõisa müünud 1743. aastal Pärnu raehärra Jakob von Dohrenile. Grotenhielm lunastas nüüd mõisa välja ja pantis mõisa seejärel Dohrenile, kuid ta tegi seda ilma riigipoolse kinnituseta. Tema noorem vend porutšik Niels Diedrich von Grotenhielm püüdis 1763. aastal kasutada oma eelisostuõigust (Näherrecht), kuid kaotas Liivimaa õuekohtus. Kaasus kaevati edasi riigijustiitskolleegiumi ja 1772. aastal võeti mõis hoopis riigile. Keisrinna Katariina II doneeris Roodi aga 1773. aastal kindral von Grotenhielmile, kellele see kuulus veel 1785. aastal.Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der ehstnische District mit vier karten. 1877, lk 308-309 . Samuti oli tema omanduses Järvamaal Kolu mõis.

Auastmed
 Aasta Kuupäev Auaste   premier-major   alampolkovnik  9. juuni polkovnik  22. september brigadir  1. jaanuar kindralmajor  17. märts kindralporutšik  22. september kindral en chef

Autasud
40px Püha Georgi ordeni III klass (27. juuli 1770)
40px Püha Anna orden (1771)
40px Püha Aleksander Nevski ordenTLA, f. 31, n. 1, s. 62, L 95 .

Viited

Välislingid

Kategooria:Baltisaksa kindralid
Kategooria:Baltisaksa sõjaväelased
Kategooria:Eestimaa aadlikud
Kategooria:Liivimaa aadlikud
Kategooria:Saaremaa aadlikud
Kategooria:Vene Eestimaa kubernerid
Kategooria:Venemaa keisririigi kindral en chef´id
Kategooria:Venemaa keisririigi senaatorid
Kategooria:Püha Aleksander Nevski ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Georgi III klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Surnud 1798
Kategooria:Sündinud 1721