Kaitseliidu Tallinna malev

Tallinna malev on Kaitseliidu territoriaalüksus, mille vastutus- ja tegevuspiirkond on Tallinn. Tallinna malev on suurimaid ja paremini varustatumaid Kaitseliidu malevaid.

 Maleva koosseis 

Maleva koosseisus on umbes 2000 kaitseliitlast ja lisaks allorganisatsioonides umbes 500 liiget. 

Kaitseliidu Tallinna maleva pealik on aastast 2023 kolonel Tarmo Luhaäär. 

Malev jaguneb malevkondadeks ja kompaniideks. 

Territoriaalsed allüksused
 Lääne malevkond – Mustamäe ja Haabersti linnaosa
 Nõmme malevkond – Nõmme linnaosa
Ida kompanii – Pirita ja Lasnamäe linnaosa
Lõuna kompanii – Kesklinna ja Kristiine linnaosa
Põhja kompanii – Põhja-Tallinna linnaosa

Eksterritoriaalsed allüksused
Toompea malevkond
Kalevi malevkond
Akadeemiline malevkond
Valvekompanii
Maleva orkester
Meredivisjon
Rannikukaitse Üksikkompanii

 Varustus ja infrastruktuur 

Maleva staap paikneb Lauluväljaku juures Narva maantee 81, enne seda 1992–1993 Vana-Viru tänaval ja 1993. aastal Narva maantee 77. Maleva käsutuses on 2 lasketiiru ja õppekompleks Nõmmel.

 Ajalugu 
 Tallinna malev kuni 1940. aastani 
Tallinna ja Harjumaa kaitseliidud olid 11. novembri 1918. aasta korralduse alusel koos ja allusid ühisele ülemale. 17. detsembril vastu võetud põhikirja § 19. nägi ette nende lahutamise võimaluse. Töö rohkuse ja liiga laialdase ala tõttu eraldaski kolonel Oskar Raudvere Tallinna maleva Kaitseliidu Harju malevast 1. jaanuarist 1925. aastal. Ta jäi ise juhtima Tallinna malevat ja tema abi major Eduard Saulep Harju malevat. Käskkirjaga nr. 2680 kaitseväele sanktsioneeris kaitseminister 18. märtsil 1925. aastal malevate eraldamise.

Tallinna maleva propagandapealik oli kirjanik Ernst Peterson-Särgava.

Tallinna Maleva staabi ruumid asusid 1924. aastal ja 1925. aasta alguses Tallinna komandantuuris Tallinna-Harju rahvaväe ülema asutise juures. Kui Kaitseliidu peastaap 1925. aasta märtsis ostis endale Kaarli tänav nr. 8 majad, siis kolis Kaitseliidu Tallinna maleva asjaajamine komandantuurist ka peastaabi ruumidesse. 1928. aastal kavandati maleva maja ehitamist ja hoone ehitus toimus insener Artur Perna plaani järgi. Uude kahekorruselisse majja plaaniti mahutada maleva klubi, võimla ühes riietumis- ja duširuumidega, õpperuumid, õppesaal, maleva ja malevkondade staabid, naiskodukaitse ringkond, noorkotkad, arsti, instruktorite ja külalistoad. Keldrikorrusele ehitati ka 50 m pikkune siselasketiir, ladu ja veeremänguruum. 1929. aasta 31. augustil toimus aadressil Kaarli tänav 10 asuva maja pidulik sisseõnnistamine.

Tallinna maleva koosseis 1939. aasta lõpus  

Üksused ja liikmete arv

Maleva staap – 34
Põhja malevkond – 398
Ida malevkond – 314
Lõuna malevkond – 443
Kalevi malevkond + orkester – 416
Toompea malevkond – 474
Sadama malevkond 239 
Nõmme malevkond + orkester – 257
Kopli malevkond + orkester – 174
Tehniline malevkond + purilennusalk – 280
Kergedivisjon: 410 
ratsaeskadron     
suusk-ratturite eskadron    
mootorratturite eskadron    
autoeskadron   
sidekomando   
Raudtee-üksikpataljon 303 
Üksik-soomusauto kompanii 82
Üksik-sidekompanii 105
Üksik-kuulipildujakompanii 62
Üksik-gaasikaitsekompanii 42
Maleva orkester – 106
Suurtükiväerügement: 
staap 12   
välisuurtükiväe divisjon – 300
Viimsi divisjon – 244
Suurupi divisjon – 229
Naissaare patarei – 45

Naiskodukaitse Tallinna ringkond – 740
Noorkotkad 1600
Kodutütred 1224

KOKKU oli Tallinna malevas – 8533 liiget

 Taasloomine 1990. aastal 
Maleva taastamine sai alguse 1990. aasta märtsis ja kuni sama aasta maini peeti Tallinna linnaosades taastamiskoosolekuid ning moodustati üksikrühmi (Nõmmel 29. märtsil, Mustamäel 10. aprillil, Tondil 26. aprillil, Kesklinnas ja Lillekülas 26. aprillil ning Lasnamäel 4. mail). Moodustati kaks malevkonda: Tallinna I malevkond (pealik Imre Annus) ja Tallinna II malevkond (pealik Tõnu Järv). 
I malevkond asutati 4. märtsil 1990. II malevkond koondati üksikrühmadest kokku juunis 1990. Vastavalt Kaitseliidu ülema päevakäsule nr 9, 31. maist 1991 ühendati I ja II malevkond kokku Tallinna malevaks.

Aastatel 1992–1993 asus maleva staap Vana-Viru tänaval ja 1993. aastal aadressil Narva maantee 77.

2000. aastal viidi Nõmme malevkond taas Kaitseliidu Tallinna maleva koosseisu, nagu see oli enne 1940. aastat. 

2003. aastaks oli malevas välja kujunenud viis territoriaalset malevkonda: Ida, Lääne, Lõuna, Nõmme ja Põhja malevkond; neli eksterritoriaalset malevkonda: Akadeemiline, Kalevi, Sadama ja Toompea malevkond; lisaks staabikompanii ja maleva orkester. Formeeriti ka valve- ehk korrakaitsekompanii.

Tallinna maleva pealikud
 11. november 1918 – 15. detsember 1918, Peeter Kann
 15. detsember 1918 – 1919, Theodor Rõuk
 11. märts 1920 – 9. mai 1920, Konstantin Erm
 9. mai 1920 – 6. mai 1920, K. Semjonoff
 6. mai 1921 – 9. juuni 1921, Viikmann
 9. juuni 1921 – 15. märts 1924, Eduard Saulep 
 15. märts 1924 – 1. aprill 1925, Oskar-Aleksander Raudvere
 1. aprill 1925 – 15. september 1934, kolonel Friedrich-Karl Pinka
 1934–1936, major Rudolf Lints Tallinna maleva pealiku kt ja maleva pealik
1936. aasta juunist kuni detsembrini, Hans Hirvelaan
1939 – 28. juuni 1940, kolonelleitnant Rudolf Lints 
---
 31. mai 1991 – 1. september 1992, Tõnu JärvTõnu Märss. Maleva lähiajalugu. Kaitseliidu Tallinna maleva koduleht.
 1. september 1992 – 1. märts 1994, Hillar Tint 
 1. märts 1994 – 10. jaanuar 2005, Mart Puusepp
 10. jaanuar 2005 – märts 2007, Kajari Klettenberg 
 1. märts 2007 – detsember 2012, Eduard Nikkari
 ,jaanuarist 2013 – juuli 2016, Lauri Abel
 1. augustist 2016 – 1. oktoober 2018, Toomas Väli
 1. oktoobrist 2018 – 1. august 2020, Janno Märk
 1. augustist 2020 – 2023, Kalev Koidumäe 
 alates 11. augustist 2023 kolonel Tarmo Luhaäär

 Vaata ka 
Kaitseliit
Harju malev
Noorte Kotkaste Tallinna malev
Mustad Kolonelid‎‎

Viited

 Välislingid 
Tallinna maleva koduleht

Kategooria:Kaitseliidu malevad
Kategooria:Tallinna organisatsioonid