Axel de Vries

Axel de Vries (16. juuni 1892 Adila – 24. jaanuar 1963 Bonn) oli Eesti ja Saksa poliitik ning ajakirjanik.

Axel de Vries õppis Tallinnas Eestimaa Rüütli- ja Toomkoolis ning jätkas haridusteed Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, kuuludes korp. Estonia ridadesse. 

1918. aastal mõistsid bolševikud ta surma, kuid de Vries pääses Petrogradi vanglast (koos kindral Aleksander Tõnissoniga) esimese Saksa okupatsiooni ajal. Võitles Eesti Vabadussõjas Balti rügemendi ridades ning sai Vabadussõja medali.

Ta oli abielus Werner Zoege von Manteuffeli tütre Elisabethiga.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1: Estland, Bd.:1, Görlitz, 1930, lk 631

Axel de Vries valiti 1921. ja 1923. aasta Tallinna linnavolinike valimisel Tallinna linnavolinikuks Saksa-Balti Erakonna nimekirjast.Tallinna linnawolikogu wolinikkude nimekiri, Riigi Teataja, nr 50, 11. aprill 1924

Axel de Vries oli II Riigikogu liige ja seal ka kaitsekomisjoni liige. Ta asus II Riigikogusse 9. aprillil 1924 sealt tagasi astunud Gerhard Kress asemele.III. Riigikogu juhatuse teadaanne muudatuste kohta Riigikogu koosseisus., Riigi Teataja, nr 50, 11. aprill 1924 Axel de Vriesi vanem vend Franz de Vries (9/22. aprill 1890 – 4. veebruar 1938FRANZ de VRIES dipl. arhitekt, sünd. 9./22. aprillil 1890. a., surn. 4. veebruaril 1938. a., Päewaleht, nr 35, 5. veebruar 1938) oli arhitekt ja Tallinna Linnapanga nõukogu liige Tallinnas.

A. de Vries oli aastatel 1921–1934 ajalehe Revaler Bote (aastast 1935 Revalsche Zeitung) ja 1934–1940 ajalehe Estländische Zeitung peatoimetaja, kuni baltisakslaste ümberasumiseni. 1926. aastal, kui Riigikohus otsustas, et kuna Eestimaa rüütelkonna õigused on riigile üle läinud, siis tuleb ka Toomkirikut vaadelda kui riigi omandust. Siseministeerium nõudis, et Tallinna Toompea saksa koguduse esindajad annaksid Toomkiriku üle. Kiriku esindajad aga kohale ei ilmunud ja keeldusid kiriku võtit välja andmast. Sõja- ja siseminister kindral Jaan Soots andis politseile käsu kiriku uksed lukkseppade abiga lahti murda. Eesti suurim saksakeelne päevaleht Revaler Bote ilmus sel puhul musta leinaraamiga ning sügisel karistas siseminister ajalehe vastutavat väljaandjat Axel de Vriesi aresti ja rahatrahviga.Baltisaksa vähemusrahvuse kiriklikust elust Eesti Vabariigis enne II maailmasõda www.eestikirik.ee (vaadatud 27.01.2022)

Ümberasumise korras sattus Axel de Vries Ravitshi kreisi, kust ta peatselt mobiliseeriti 1941–1944 Wehrmachti ja teenis Teises maailmasõjas sõjaväe administratiivnõunikuna Idarindel võitleva kesklõigu staabi juures. 

Axel de Vries oli Balti kaasmaalaskonna esimees 1962. aastast kuni surmani ja Saksa Liidupäeva liige. Saksa liidupresident andis talle Saksa teeneteristi kõrge järgu.Juubilar Axel de Vries 70 a. AXEL de VRIES, õitleja = The Combatant : ülemaailmne Eesti sõjameeste ja vabadusvõitlejate häälekandja, 1. juuni 1962

 Viited 

 Kirjandus 
 Axel de Vries. Võitleja, veebruar 1963, nr 2, lk 6.

Kategooria:Korporatsioon Estonia liikmed
Kategooria:Balti Pataljoni koosseis
Kategooria:II Riigikogu liikmed
Kategooria:Saksa-Balti Erakonna poliitikud
Kategooria:Tallinna linnavolikogu liikmed
Kategooria:Eesti ajakirjanikud 
Kategooria:Saksamaa poliitikud
Kategooria:Saksamaa sõjaväelased
Kategooria:Tallinna Toomkooli vilistlased
Kategooria:Baltisaksa poliitikud
Kategooria:Sündinud 1892
Kategooria:Surnud 1963