Kopsualveool

Kopsualveoolid ehk kopsusombid (ka õhutaskud; ladina keeles ainsus alveolus pulmonis, mitmus alveoli) on paljudel selgroogsetel loomadel kopsude koes talitlevad sopised, mille seina läbi toimub gaasivahetus"Meditsiinisõnastik", 368:2004Respiratory system, Sissekanne Encyclopædia Britannica-s.

Kopsualveoolide seinad on õhukesed ning koosnevad vaid ühest rakukihist (milles on Type I cells, Type II cells, alveolaarmakrofaagid), ning neid ümbritseb verekapillaaride võrk. Läbi sellise membraani toimub gaasivahetusMeeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 125, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. (süsinikdioksiid lahkub ja hapnik saabub verre).

Alveoolid on täidetud õhuga. Nende kogumikud moodustavad alveolaarkotikesi. Tagavad efektiivse gaasivahetuse. Verest liigub alveooli õhuruumi süsihappegaas, sissehingatust õhust liigub verre hapnik.

Ühes inimkopsus on tavaliselt vähemalt 300 miljonit alveooli, mille läbimõõt on 0,25 mm, nende kogupind väljahingamisel on ligikaudu 30 m2 ja sissehingamisel 100–120 m2.

Madudel ei kata alveoolid kogu kopsu. 

Kopsualveoolid on kantud järgmistesse anatoomianomenklatuuridesse:

 Nomina Anatomica Veterinaria: Alveolus pulmonisNOMINA ANATOMICA VETERINARIA (2012) SPLANCHNOLOGIA, Alveolus pulmonis, lk 58, veebiversioon (vaadatud 31.05.2015)(inglise keeles);
 Terminologia Histologica: H3.05.02.0.00026: Alveolus pulmonis. Kopsualveool.

Arvatakse, et tuberkuloosi mükobakterid satuvad sissehingamisel just kopsualveoolidesse, kus nad kohtavad alveolaarmakrofaage. 

Vaata ka
 alveolaarne proteinoos

Viited

Kategooria:Hingamiselundkond