Puuaiasõda

Puuaiasõda (ka Räpina puuaiasõda) oli pearaharahutuste ajal  Räpinas toimunud kokkupõrge talurahva ja nende korralekutsumiseks kohale toodud sõjaväeosade vahel.

Talurahvarahutused vallandusid, kuna talupojad tõlgendasid asehalduskorra ja pearahamaksu kehtestamist kui mõisakoormiste kaotamist. Nõnda keeldusid paljud Liivimaa talupojad teotööle minemast. Mõisatesse saadeti soldatitest moodustatud turvameeskonnad, kellel kohalike talupoegadega kähmlused puhkesid. Räpina mõisa puuaiast kistud teivastega relvastatud talupojad ründasid maakohtuniku poolt kohale toodud 30-mehelist sõjaväekomandot. 5 talupoega sai surma ja 8 raskelt haavata, soldateid sai haavata 4.Puuaiasõda. (1994). – Eesti Entsüklopeedia. 7. kd. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 540Prants, H (1937). Minu elukäik. Mälestusi ja pärimusi. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, lk 157

Ühtekokku oli 1784. aastal Liivimaa Eesti osas rahutustest haaratud 63 mõisaPearaharahutused. (1994). – Eesti Entsüklopeedia. 7. kd. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 228, Puuaiasõda oli arvatavasti ulatuslikuim omataoline kokkupõrge.Laur, Mati; Mäesalu, Ain; Tannberg, Tõnu; Vent, Ursula (2005). Eesti ajalugu. I, Muinasajast 19. sajandi lõpuni : õpik gümnaasiumile. Tallinn: Avita, lk 109 Järgmisel aastal tapeti Räpina mõisnik Gerhard Friedrich von Löwenwolde.

Mälestusmärk
Talurahvaülestõusu 200. aastapäevaks püstitati 1984. aastal Räpina Paberivabriku endise peasissekäigu esisele haljasalale Puuaiasõja mälestusmärk, puuaiasõdalane. Rahvasuus Raudmeheks kutsutava mälestusmärgi autor on Riho Kuld. Puuaiasõja mälestuskivi, mille kavandas Enno Ootsing, asub vabriku praeguse peasissekäigu juures.

Vaata ka
George Browne
Pearaharahutused
Riia asehaldurkond
Teoorjus

 Viited 

Kategooria:1784. aasta Eestis
Kategooria:Räpina ajalugu
Kategooria:Lahingud Eestis
Kategooria:Talurahvas