Viiburi kubermang

Viiburi kubermang (soome keeles Viipurin lääni, vene keeles Вы́боргская губе́рния, rootsi keeles Viborgs län) oli Soome ajalooline haldusüksus Karjala kannasel. Viiburi lään ehk kubermang oli Venemaa Keisririigi koosseisus aastast 1721 (de facto 1710) kuni 1917 (aastast 1812. Soome Suurvürstiriigi koosseisus) ja Soome Vabariigi koosseisus 1917–1940 ning 1941–1944.
 Asend 
Venemaa keisririigi Viiburi kubermang piirnes põhjas Soome Suurvürstiriigi ning idas Aunuse ja lõunas Peterburi kubermanguga.
pisi|100px|left|Viiburi  ja Käkisalmi provintsi vapp 1729–1744, Viiburi kubermangu vapp 1744–1788, Käkisalmi linna vapp kuni aastani 1892.
pisi|250px|Uusikaupunki rahulepinguga sätestatud Rootsi ja Venemaa keisririigi piirialad Karjalas ja Ingerimaal 
pisi|100px|left|Viiburi kubermangu vapp 1797.
pisi|250px|Viiburi, Ingeri ja Karjala, 1740ndail aastail
pisi|100px|left|1812. aastal Venemaa keisririigiga liidetud Soome suurvürstiriik ja Viiburi alad
pisi|nn. Vana-Soome alade kaart 
Põhjasõja ajal vallutas Venemaa 1710. aastal Rootsi Kuningriigi Vana–Soome (fi) Viiburi ja Savonlinna lääni ja Käkisalmi läänide alad ning Uusikaupunki rahuga (1721) läksid lääni alad ja Viiburi linn Venemaa keisririigi valdusse ning  moodustati Viiburi provints (mis hõlmas Viiburi ja Käkisalmi ümbruse alasi) ja Viiburi komandatuurkondRaimo Ranta, Viipurin komendanttikunta 1710-1721: valtaus, hallinto ja oikeudenhoito. ZUSAMMENFASSUNG DIE KOMMANDATUR VIBORG 1710-1721 : EROBERUNG, VERWALTUNG UND RECHTSSPRECHUNG. ISSN 0073-2559.. Rootsi kiriku Viiburi piiskopkond jagati Porvoo ja Mikkeli ajutisteks konsistooriumipiirkondadeks. 1727. aasta haldusreformi ajal likvideeriti haldusüksustena distriktid ja moodustati Peterburi kubermang, kuhu kuulusid: Peterburi provints ja Viiburi provints (1710–1743), mida valitses ülemkomandant. 
Vene-Rootsi 1741–1743 sõja lõpetanud Turu rahu järgi loovutas Rootsi Venemaale osa Kagu-Soome territooriumi (Kymi lääni koos Hamina, Lappeenranna ja Savonlinna linnaga), millest moodustati 1743 Kymenkartano provints, kuni 1744. aastal liideti Viiburi ja Käkisalmi provintsiga Viiburi kubermanguks.
pisi|Viiburi kubermang ja Peterburi kubermang 1745. aastal
pisi|Viiburi kubermang ja Peterburi kubermang 1770. aastal
pisi|Viiburi asehaldurkond
 Viiburi asehaldurkond 
1780. aasta reformide tulemusel likvideeriti kubermangude koosseisudes provintsid, kui Venemaa keisrinna Katariina II poolt aastatel 1775–1795 Venemaa keisririigis teostatud haldusreformiga moodustati senise 23 kubermangu asemel 50 asehalduskonda ja moodustati ka Viiburi asehaldurkond (1783–1796), kus tähtsamad keskused olid  Hamina, Käkisalmi, Lappeenranta, Savonlinna, Sortavala ja Viiburi. Kindralkuberneridele allusid 2–4 kubermangu. Peterburi asehaldurkonna, Viiburi kubermangu ja Peterburi kubermangu kindralkuberner oli keisri puudumisel ülemjuhataja, keisri kohalolekul oli juhiks aga kuberner. Asehalduskord likvideeriti 1797. aastast. 1797. aastast loodi eraldi sõja- ja tsiviilkuberneri ametikoht ja hakati kutsuma kohalikke elanikke nekrutikohustuse alusel Venemaa keisririigi sõjaväkke. 

 Soome kubermang 
1802. aastal nimetati Viiburi kubermang, lühiajaliselt Soome kubermanguksVanha Suomi, Arkistojen PorttiМесяцослов с росписью чиновных особ, или Общий штат Российской империи, на лето от Рождества Христова, Финляндская губерния: 1803. стр. 544-548 (1802–1811).
pisi|Venemaa keisririigi Viiburi kubermang ja Peterburi kubermang, 1800
pisi|Venemaa keisririigi Soome kubermang ja Peterburi kubermang, 1808
pisi|Soome Suurvürstiriigi Viiburi kubermang, 1913
Vene-Rootsi 1808–1809 sõjas  vallutas Venemaa keisririik aastail 1808–1809 kogu Soome territooriumi, millest Rootsi loobus Hamina rahu tulemusena. Aastal 1812 liideti kõik aastatel 1721–1743 Venemaa poolt vallutatud Soome nn. Vana-Soome  alad (sealhulgas ka Viiburi) Vene keisriga personaalunioonis oleva Soome Suurvürstiriigiga, kus Viiburi oli kubermangulinn.  
 Viiburi kubermangu läänid 
Viiburi kubermangu kuulusid läänid ehk maakonnad: 
Viiburi maakond (soome k. Viipurin lääni) (hiljem Ranna kihelkond (Rannan kihlakunta) ja Äyräpää kihelkond (Äyräpään/Rajajoen kihlakunta)), 
Kymi kihelkond (Kymin kihlakunta), 
Lappe kihelkond (Lappeen kihlakunta), 
Jääski kihelkond (Jääsken kihlakunta), 
Räisälä kihelkond, 
Kurkijoe kihelkond (Kurkijoen kihlakunta),  
Sortavala kihelkond (Sortavalan kihlakunta). 
pisi|Soome vabariigi Viiburi lääni ja Vene SFNV Petrogradi kubermangu alad 1922. aastal
Kirikukorraldus
Piirkonna soome luteri kirikuorganisatsioon allus Rootsi Porvoo piiskopkonnale, kuna senise Viiburi piiskopkonna keskus viidi 1724. aastal Venemaa valdusse läinud Viiburist üle Porvoosse ja Viiburisse moodustati Viiburi konsistoorium (Viipurin konsistori) (1720) ning Hamina konsistoorium (Haminan konsistori) (1743). Vana-Soome konsistooriumiringkonnad kaotati 1812. aastal Viiburi alade liitmisel Soome suurvürstiriigiga. Liivimaa, Eestimaa ja Vene-Soome õigus- ja kirikukorralduse küsimustega tegeles 1744–1812 Liivi-, Eesti- ja Soomemaa Asjade Justiitskolleegium ning 1839. aastast Viiburi õuekohus.

19. sajandil II poolel rajati  Viiburi arengut soodustanud Saimaa kanal (1856) ja valmis Peterburi-Riihimäe raudtee (1870) Soome vaksaliga Peterburis, mis muutsid Viiburi tähtsaks kaubanduskeskuseks ja liiklussõlmeks Viiburi vaksaliga. Saima veeteid kaudu parvetati Viiburi sadamasse kokku palju Soome metsamaterjale, mis töötati siin ümber ja saadeti välismaale. Peterburi-Riihimäki raudtee ühendas Venemaa ja Riihimäkilt, Soome  Helsingi-Hämeenlinna raudteega raudteega.

1914. aastal oli Venemaa keisririigi Soome Suurvürstiriigi Viiburi kubermangus (Выборгская губернiя) linnad: Viiburi, Sortavala, Käkisalmi, Lappeenranta, Hamina ja Kotka ning 9 lääni: Ranna, Äyräpää, Käkisalmi, Kurkijoki, Kymi, Lappeenranta, Salmi, Sortavala ja Jääski. Viiburi kubermangu kuulusid järgmised suuremad Soome lahe saared: Suursaar, Suur Tütarsaar, Väike Tütarsaar, Lavassaar, Seiskari, Koivisto.

1930. aastate lõpus jagunes Soome Vabariigi Viiburi lään 6 linnaks (Viiburi, Kotka, Lappeenranta, Käkisalmi, Sortavala ja Hamina) ja neljaks aleviks (Koivisto, Kouvola, Lahdenpohja ja Lauritsala).

NSV Liidu-Soome Talvesõja lõpetanud Moskva rahulepinguga kaotas Soome Nõukogude Liidule üle 10% oma aladest, loobuda tuli Sallast, enamikust Soome Karjalast koos Viiburi linnaga, Sortavala, Petsamost Kalastaja poolsaar, 4 Soome lahe saarest ja kogu Laadoga järve läänekaldast. Jätkusõja järel 1944. aastal võeti Karjala kannase osad ning Viiburi ja Käkisalmi linn koos ümbrusega ära Karjala-Soome NSV koosseisust ning liideti Leningradi oblastiga.

 Viiburi kubernerid 

1744, Juri Anikititš Repnin (1701–1744), Viiburi kuberner 
 1745–1752, Afanasi Isakov
1752–1754, Johann Christopher von Keyserling (surn. 1754), Viiburi kuberner
 1754–1766,  Afanasi Isakov
1766–1778, Nikolai Heinrich von Engelhardt (1730–1778), Viiburi kuberner 
1778–1780, Jevgeni Kaškin (1737–1796), Viiburi sõjakuberner
1780–1782, Pjotr Aleksejevitš Stupišin
1782–1785, Wilhelm Heinrich von Engelhardt (1726–1797), Viiburi kuberner ja  Viiburi asehaldur Viiburi asehaldurkonnas
1785, Alexander Magnus von Peutling (surn. 1801), Viiburi asehalduri kohustes
1784–1787, Württembergi  Friedrich (1754–1816), kindralkuberner  Viiburi asehaldurkonnas, sõjavägede ülemjuhataja
1786–1791, krahv Jacob Bruce (1732–1791), kindralkuberner Viiburi asehaldurkonnas, sõjavägede ülemjuhataja
1792, krahv Aleksandr Suvorov, kindralkuberner Viiburi asehaldurkonnas, sõjavägede ülemjuhataja
1787–1793, Karl Johann Christian von Günzel (1741– ~1816), Viiburi asehaldur
1793–1797, Fjodor Štšerbatov (1749–1810),  Viiburi asehaldur
1795–1796, krahv Mihhail Kutuzov, kindralkuberner Viiburi asehaldurkonnas, sõjavägede ülemjuhataja
1796–1797, krahv Mihhail Kamenski (1738–1809), kindralkuberner Viiburi asehaldurkonnas, sõjavägede ülemjuhataja
1797–1799, Karl Magnus von Rüdinger (1753−1821), Viiburi tsiviilkuberner
 1799–1799, Pjotr Vasilievitš Želtuhin
1799–1804, Magnus von Orraeus  (1742–1819), Viiburi tsiviilkuberner
1799–1801, Adam  von Brandt (sünd. 1757), Viiburi viitsekuberner
1800–1801, krahv Peter Ludwig von der Pahlen, Ingerimaa, Viiburi-, Liivi-, Eesti- ja Kuramaa tsiviilülemjuhataja (kindralkuberner)Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft. 1 
1801–1802,  Mihhail Kutuzov, Viiburi sõjakuberner
1801–1804, Henrik von Dannenberg (1735–1810), Viiburi viitsekuberner, Viiburi linnapea
1802–1803, krahv Pjotr Tolstoi (~1770–1844), Viiburi sõjakuberner
1803–1805, Gerhard Konrad Kasimir von Meyendorff (1749–1813), Viiburi tsiviilkuberner ja sõjakuberner
1804–1808, Nikolai Emin (1767–1814), Viiburi tsiviilkuberner
1804–1805, Kasimir von Asch  (1766–1820), Viiburi viitsekuberner
1805–1810, Aleksandr Obreskov (1757–1812), Viiburi sõjakuberner 
1808–1811, Ivan Buharin (1772–1858), Viiburi kuberner 
1811–1812, Johan Winter 
1812–1815, Carl Johan Stjernvall, Viiburi kuberner Soome suurvürstiriigis 
1816–1820, Carl Johan Walleen 
1821–1825, Otto Wilhelm Klinckowström 1820–1821 (k. ülesannetes) 
1827–1834, Carl August Ramsay 1825–1827 (k. ülesannetes) thumb|Carl Gustaf Mannerheim (1797–1854), Viiburi kuberner  1834–1839
1834–1839, Carl Gustaf Mannerheim (1797–1854), Viiburi kuberner  
1839–1844, Fredrik Stewen (1797–1851), Viiburi kuberner  
1844–1853, Casimir von Kothen (1807–1880), Viiburi kuberner  
1853–1856, Aleksandr Teslev  (1810–1856), Viiburi kuberner  
1856–1866, Bernhard Indrenius (1812–1884), Viiburi kuberner  
1866–1882,  Christian Theodor Åker-Blom (1822–1900), Viiburi kuberner  
1883–1885, Woldemar Carl von Daehn (1838–1900), Viiburi kuberner  
1885–1889, Sten Carl Tudeer (1840–1904), Viiburi kuberner  
1889–1899, Johan Axel Gripenberg (1833–1918), Viiburi kuberner  
1900–1902, Nikolai von Rechenberg (1846–1908), Viiburi kuberner 
1902–1905, Nikolai Mjasojedov (1850 –  pärast 1917), Viiburi kuberner
1905, Konstantin Kazanski 
1905–1906 Michael von Medem  (k. ülesannetes) 
1906–1907, Nikolai von Rechenberg (1846–1908), Viiburi kuberner 
1907–1910, Birger Gustaf Samuel von Troil (1868–1926), Viiburi kuberner 
1910–1917, Frans Carl Fredrik Josef von Pfaler (1865–1937), Viiburi kuberner 
1917, Vilho Sarkanen (k. ülesannetes) 
1917–1918, Valfrid Suhonen (k. ülesannetes) 
1918–1920, Antti Verner Hackzell (1881–1946), Viiburi kuberner 
1920–1925, Lauri Relander, Viiburi kuberner 
1925–1945, Arvo Manner, Viiburi kuberner

Vaata ka
Karjala kannas
 Viited 

Kirjandus
Frans Petter von Knorring. Gamla Finland, eller Det fordna Wiborgska Gouvernementet, Åbo: Christian Ludwig Hjelt, 1833 Digitaalselt


Kategooria:Soome ajalugu
Kategooria:Karjala ajalugu
Kategooria:Venemaa Keisririigi kubermangud
Kategooria:Viiburi ajalugu