Arthur Buxhoevden

Peter Eugen Arthur von Buxhoeveden VR I/2 (Saksamaal Peter Eugen Arthur Baron von BuxhoevedenPatrick von Glasenapp. Baltisches Wappenbuch. Verlag Patrick von Glasenapp, Alling, 1980, S. XXIDie Baltischen Ritterschaften. Übersicht über die in den Matrikeln der Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel verzeichneten Geschlechter. Bearbeitet im Auftrage des Verbandes der Baltischen Ritterschaften von Ernst v. Mühlendahl und Baron Heiner v. Hoyningen gen. Huene. Limburg/Lahn, Starke, 1973, S. 2., 16/28. märts 1882 Muratsi mõis Kuressaare kreis Venemaa Keisririik – 27. november 1964 Karlsruhe Saksamaa Liitvabariik) oli Venemaa Keisririigi ja Eesti sõjaväelane (kolonel).
Elulugu
Peter Eugen Arthur Buxhoeveden oli lõpetanud Tveri ratsaväekooli kornetina, võttis osa I maailmasõjast Venemaa Keisririigi Vene Keiserliku Armee koosseisus Saksa-Austria rindel, tõusis rittmeistriks ja teenis välja Püha Vladimiri IV järgu ohvitseriristi, Püha Vladimiri IV järgu, Püha Stanislavi ordeni III, II järgu ning Püha Anna IV, III ja II järgu, Püha Georgi risti IV järgu ordeni. 
pisi|left|A. v. Buxhoevdeni haud Tallinna Kaitseväe kalmistul, 2017
Pärast Eesti iseseisvumist ja Eesti Vabadussõja algust teenis Eesti sõjaväes (kaitseliidus ja eesti väeosades, mitte baltisakslaste Balti pataljonis), osales Vabadussõjas, 1918. aasta novembris astus ta vabatahtlikult Saarte Kaitseliitu ja viidi üle Tallinna, kus oli Vabadussõja ajal 2. ratsaväepolgus ja ratsapolkude tagavaraeskadroni ja -divisjoni ülem. 

Pärast Vabadussõda oli ta allohvitseride kooli ratsaväe õppeeskadroni ülem, Kindralstaabi Kursuste, hiljem Kõrgema sõjakooli lektor, ratsaväeinspektor ja aastatel 1923–1928 sõjaministri vanem käsundusohvitser.

1920. aastal ülendati Arthur Buxhoeveden kolonelleitnandiks ja 1924. aastal koloneliks, talle anti I liigi 2. järgu Vabadusrist ja Läti Karutapja III järgu orden.

Läinud erru 1928. aastal, tegeles Arthur Buxhoeveden Muratsis põllumajandusega, juhatas algusest lõpuni Eesti Vabadussõjalaste Liidu Saaremaa osakonda. Vabariigi Valitsuse otsusega 30. jaanuarist 1935 nr. XI lubati Pikalaenu Pangal kustutada temale antud riiklikud laenud kokku 880 krooni ulatuses. Kuni 25. juunini 1940 oli ta Sõjavägede Varustusvalitsuse hobusekasvatuse nõunik. 1941. aastal lahkus Nõukogude Liidu ohust tingituna Nachumsiedlungi (Umsiedlung) järelümberasumise käigus baltisakslastega Saksamaale.

Sõjajärgsel Saksamaal oli ta veel tegev Eesti sõjapõgenike ja sõdurite organiseerimisel. Arthur von Buxhoeveden suri Karlsruhes 1964. aastal.

12. septembril 2014 maeti tema ja ta abikaasa põrm ümber Kaitseväe kalmistule.http://uudised.err.ee/v/eesti/0c9f0f60-28fd-444d-afd5-da63c586970d

Esivanemad

Viited

 Kirjandus 
A. J. Üks sadul jäi tühjaks... Võitleja, november 1964, nr. 11, lk. 6.
Joosep Reinaru, Otto Mathias Christoph von Buxhoeveden, Silvana von Buxhoeveden-Druda: Saaremaa (Oesel) ja Buxhoevedenid: pühendatud Eesti vabadussõjalasele Vabadusristi 1/2 kavalerile kolonel Arthur Buxhoevedeni mälestuseks, Kuressaare 2005, 92 lk., ISBN 1231486046
Pilk Saaremaa jahioludesse. Vaba Maa, 17. aprill 1929, nr. 88, lk. 6.

 Välislingid 
Ohvitseride andmekogus.
Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust, 
Buxhoevdenite suguvõsast ja Ristist
Karutapja ordeni kavalerid: LKOK nr.3/1742 Buxhoevden, Arthur (läti keeles)
 Arthur von Buxhoevedenist Vikerraadio saatesarjas "Eesti lugu"  

Kategooria:Buxhoevedenid
Kategooria:Eesti väeliikide inspektorid
Kategooria:Kõrgema Sõjakooli õppejõud
Kategooria:Kuressaare linnavolikogu liikmed
Kategooria:Baltisaksa sõjaväelased
Kategooria:Saaremaa aadlikud
Kategooria:Eesti Vabadussõjalaste Liidu poliitikud
Kategooria:Püha Vladimiri IV klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Vabadusristi I liigi 2. järgu kavalerid
Kategooria:Karutapja ordeni kavalerid
Kategooria:Sündinud 1882
Kategooria:Surnud 1964
Kategooria:Kaitseväe kalmistule maetud