Ülemiste raudteejaam

Ülemiste raudteejaam on raudteejaam Tallinnas Ülemiste liiklussõlme kõrval, Ülemiste järvest 0,5 km kirdes.

Ülemiste raudteejaam asub Balti jaamast 6,5 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Ülemistele umbes 9 minutit. 

 Peatuskoht 
Rongide peatumiseks asub Ülemistel kaks täispikka 550 mm kõrgust ooteplatvormi koos jalakäijate tunneliga.

Peatuses peatuvad kõik idasuunalised Elroni elektri- ja diiselrongid, kaasa arvatud Tallinna–Tartu kiirrongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta.http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf

Raudtee kesklinna sõidusuunalt väljuvad inimesed satuvad Ülemiste teele. Tapa sõidusuunalt väljuvad inimesed satuvad Suur-Sõjamäe tänavale, mille ääres asub Ülemiste Keskus.

Peterburi teel saab ümber istuda trammidele number 2 ja 4. Suur-Sõjamäe tänaval saab ümber istuda bussidele number 7, 15, 45, 49 ja 65.

Ajalugu
Ülemiste raudteejaam rajati aastal 1900 seoses vagunitehase Dvigatel ehitamisega Suur-Sõjamäele. Esialgu kandis ka jaam Dvigateli nime. Paekivist jaamahoone pole säilinud.

Hiljem ehitati Ülemiste jaama kitsarööpmeline harutee Veski posti raudteepeatusest. Peeter Suure merekindluse kindlusraudtee laiendamisel kaitsepositsioonidele, maarinde idapoolseima tugipunkti Irus kindlus ühendati raudteevõrguga Lasnamäe (Dvigateli) kitsarööpmelisest raudteejaamastPeeter Suure Merekindluse raudtee Iru silla sambad, 1916-1917 (vaadatud 25.12.2020). Lasnamäe jaamast läks 12. (Iru) positsioonini viiv raudtee kirdesse, hilisemast sõjaväelennuväljast põhja poolt mööda ning Vana-Narva maanteega rööbiti ida poole. Väo mõisa juures läks üks haru loodesse, Pirita-Kose haubitsapatarei juurde. Peaharu läks läbi ühe sõjaväelinnaku (praeguse Iru hooldekodu kohal) üle Pirita jõe ning hargnes kaheks: põhja poole, linnaku teise osa ja tulevaste kindlusehitiste juurde ning lõuna poole, Lagedi mõisa kandis oleva patarei juurde. Üle Pirita jõe ehitati raudtee üleviimiseks Iru raudteesild.  

1939. valmis praeguse Ülemiste kaubajaama territooriumil vagunite pesula, mida kasutati nii laiarööpmeliste kui ka kitsarööpmeliste vagunite pesemiseks. Pesulas oli kolmerööpaline tee.Eesti kitsarööpmelised raudteed: Lasna (Dvigateli post), veebiviide, vaadatud 25. august 2013.

1930. aastatel kandis raudteepeatus juba Ülemiste nime.

Eesti NSV ajal ehitati rööbasteede vahele ooteruum koos köetava piletikassaruumiga, mis 1990. aastatel lammutati.

2011. aastal rajati jalakäijate tunnel tänavalt ooteplatvormidele pääsemiseks.
 Tulevik 

Ülemiste raudteejaama planeeritakse ja ehitatakse aastaks 2027 Rail Balticu raudtee jaoks kohandatud Linda reisiterminal. Nii jäävad Ülemiste jaama teenindama 1435 mm rööpmelaius kui ka vene rööpmelaius 1520mm.

Viited

 Välislingid 

 FOTO: Ülemiste peatus aastal 2000; Baltic Trains Picture Gallery
 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)

Pildid

Kategooria:Tallinna raudteejaamad
Kategooria:Lasnamäe linnaosa ehitised
Kategooria:Balti raudtee