August Lillakas

August Lillakas (10. jaanuar 1893 Aaspere mõis, Võipere küla, Kadrina vald, Lääne-Virumaa – 7.detsember 1924 Tapa Lääne-Virumaa) oli eesti kommunist ning üks 1. detsembri riigipöördekatse juhte.
Elulugu
August Lillakas õppis aastail 1910–1911 Kadrina vallakoolisKadrina August Lillakas, Mälestustahvel Kadrina endisel koolihoonel,August Lillaka mälestustahvel, Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid ja 1912–1915 Rakvere Õpetajate Seminaris.  
pisi|püsti|August Lillakas (1919)
Esimeses maailmasõjas mobiliseeriti Lillakas Venemaa keisririigi armeesse ja suunati Vilno sõjakooli, mille lõpetas 1916. aasta suvel lipnikuna. Teenis Venemaa armees ohvitserina ja sõdis Edelarindel, kus tõusis rooduülemaks leitnandi auastmes. 

Nõukogude võimu kehtestamisel Venemaal liitus enamlastega ja 1918. aasta alguses saabus Eestisse, kus vahistati Saksa okupatsioonivõimude poolt, kuid vabastati ja saadeti märtsis välja Nõukogude VenemaaleRichard Majak, "Punase Tähe" lugejatega kohtub EKP Keskkomitee Parei Ajaloo Instituudi Direktori asetäitja Richard Majak, Punane Täht, 6. november 1971, kuid astus Jamburgis punakaardi Rakvere partisanisalka ja sõdis järgnevalt Punaarmees, roodukomandöri, ja brigaadikomandörina.Mälestuskilde 1918. aastast. R. Majak. Kalender 1968, lk 59

Lillakas osales Eesti Vabadussõjas, Nõukogude Venemaa nn Eesti Punaarmee 3. eesti kütipolgu ülemana, 1919. aasta mais suunati Pihkva rindele. 1. veebruaril 1920. aastal määrati Eesti kütidiviisi 2. brigaadi komandöriks.

1920. aastatel tegutses August Lillakas Nõukogude Venemaal Petrogradis Eesti Pedagoogilise Instituudi töölisfakulteedi juhataja ja õppejõuna.

Lillakas saabus enne 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatset tagasi Eestisse ning oli kommunistliku riigipöördekatse ühe juhi Jaan Anveldi sõjaline nõuandja. Lillakas tabati mõni päev pärast mässu mahasurumist, 6. detsembri öösel Aegviidus. Lillakas koos oma adjutandi Richard Kääriga mõisteti Eesti sõjaväljakohtu poolt surma ja mõlemad hukati 7. detsembril 1924 Tapa mõisa lähedal Männimäe soos. 

Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt 1940. aastal maeti Lillakase ja Kääri põrmud ümber Tapa linna Noorteparki (tollase nimega Tapa linna Punasele väljakule).

Mälestuse jäädvustamine Nõukogude ajal
1. detsembril 1958 avati August Lillakasele ja Richard Käärile Tapa linna Punasel väljakul (maa-ala, mis oli piiratud Ambla maanteega, Kesk tänavaga ja Kooli tänavaga) mälestustahvel. 

Tapa linna peatänav – Pikk tänav kandis Lillaka(se) tänava nime.Tapa Linnavanema poolt 5. oktoobril 1940 linnavolikogu ülesannetes vastu võetud ja Järva Maavanema poolt 10. oktoobril 1940 kinnitatud. Otsus tänavate ja platside nimede muutmiseks Tapa linnas. ENSV Teataja lisa; 16 1940-10-22

Vaata ka
Eesti kütiväed,
1. detsembri riigipöördekatse

 Viited 

Kirjandus
Harri Jõgi, “Eesti soost kindralid. Teatmik”, Kirjastus Sisekaitseakadeemia, 1999, lk 30

Välislingid
Tapa August Lillakas ja Richard Käär, Eesti monumentide e-kataloog
Kadrina August Lillakas

Kategooria:Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Kategooria:Eesti kurjategijad
Kategooria:Sündinud 1894
Kategooria:Surnud 1924