Vääveldioksiid

Vääveldioksiid (keemiline valem SO2) on ühest väävli ja kahest hapniku aatomist koosneva molekuliga oksiid, molaarmassiga 64,06 g/mol. 

Vääveldioksiid on normaaltingimustel värvitu gaas. Sellel on terav lõhn, mida võib tunda näiteks tuletiku süütamisel.Schlager, N., Weisblatt, J., Newton D. E. & Montney, C. B. (2006). Chemical Compounds. U·X·L. Lk 819. ISBN 1414401507

Vääveldioksiid tekib väävli ja sulfiidide põlemisel. Vääveldioksiid on happeline oksiid. Vees lahustudes moodustab väävlishappe (H2SO3).Karik, H. & Truus, K. (2003). Elementide keemia: ülikooliõpik anorgaanilisest keemiast. Ilo. Lk 480. ISBN 9985574990 Õhkkonnaga lahustudes moodustab tilgad, mis peegeldavad osa päikesekiirgusest kosmosesse, panustades seeläbi Maa temperatuuri jahenemisse.

Vääveldioksiidi tekib nii looduslike protsesside kui ka inimtegevuse tulemusena. Peamiseks vääveldioksiidi allikaks on vulkaanid, nende arvele langeb umbes pool loodusliku tekkega vääveldioksiidistSchlager, N., Weisblatt, J., Newton D. E. & Montney, C. B. (2006). Chemical Compounds. U·X·L. Lk 821. ISBN 1414401507. Lisaks tekib teda metsatulekahjude, ainevahetuse ja kütuse tarvitamise käigus. Kõik fossiilkütused sisaldavad väikeses koguses väävlit, mistõttu moodustub vääveldioksiid nende põletamisel. Vääveldioksiidi leidub ka kosmoses, eriti Veenuse ja Jupiteri kuu Io atmosfääris.

Vääveldioksiid on inimesele mürgine ning teda peetakse üheks olulisemaks saastegaasiks. Vihmapiiskades lahustunud vääveldioksiid põhjustab happesademeid. Inimesele ohutuks vääveldioksiidi kontsentratsiooniks õhus loetakse 0,03 ppm.Schlager, N., Weisblatt, J., Newton D. E. & Montney, C. B. (2006). Chemical Compounds. U·X·L. Lk 822. ISBN 1414401507

2020. aastal vähenes vääveldioksiidi heide umbes 80% võrra.

Vaata ka
vääveltrioksiid
väävli oksiidid
solfataar

Viited

Kategooria:Oksiidid