Rõngu kihelkond

Rõngu kihelkond (lühend Rõn; saksa keeles Kirchspiel Ringen) oli kihelkond Tartumaal ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus.
pisi|Liivimaa kubermangu Tartu kreis. Liivimaa atlas (1798)

 Piirkonna ajalugu 
Rõngu kihelkonna ala kuulus muinasajal Ugandi maakonda. Seal asus mitu linnust, nende hulgas Vooremägi ja Kivivare linnamägi. Aastatel 1224–1558 oli kihelkonna ala Tartu piiskopkonna osa. Kihelkond tekkis 14. sajandil kirikukihelkonnana. Seda on esmamainitud 1413. aastal. Põhjasõja ajal sai Rõngu kihelkond raskesti kannatada. 1856. aastal hakati kihelkonnas talusid päriseks ostma. 1890. aastatel hakkas Elva raudteejaama juurde kujunema Elva alevik, mis 1923. aastal nimetati aleviks ja 1938. aastal linnaks.

 Rõngu kihelkonna mõisad 
pisi|Vana-Kirepi mõisa peahoone 2013. aastal
Kihelkonnas paiknes 9 mõisat: 1 kirikumõis, 6 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga ning 1 riigimõis. Lisaks oli veel 1 karjamõis.Rõngu kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 2. märts 2012)
Rõngu kirikumõis (Pastorat Ringen)
Aakre (Ayakar) rüütlimõis
Hellenurme (Hellenorm) rüütlimõis
Rõngu ehk Suure-Rõngu (Schloß Ringen) rüütlimõis
Soontaga (Sontack) rüütlimõis
Uderna (Uddern) rüütlimõis
Uue-Kirepi (Neu-Kirrumpäh), Vana-Kirepi kõrvalmõis
Vana-Kirepi (Alt-Kirrumpäh) rüütlimõis
Väike-Rõngu (Klein-Ringen) riigimõis
Teedla mõis (Thedla), poolmõis, eraldati Kirepi mõisastMärt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool

 Rõngu kihelkonna vallad 
 Aakre vald (1866–1917)
 Hellenurme vald (1866–1917)
 Kirepi vald (1866–1917)
 Rõngu vald (1866–1917)
 Uderna vald (1866–1917)
 Väike-Rõngu vald (1866–1893)

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Kihelkonna ala jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Elva valda.

 Viited 

 Kirjandus 

 128–138

Kategooria:Tartumaa kihelkonnad