Rapla kihelkond

Rapla kihelkond (lühend Rap, saksa keeles Kirchspiele Rappel) oli kihelkond Lääne-Harju praostkonnas Harjumaa lõunaosas.
pisi|Harju kreis, Liivimaa atlas (1798)

 Rapla kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes 21 mõisat: 1 kirikumõis, 14 rüütlimõisast peamõisat koos 2 kõrvalmõisaga ning 4 poolmõisat ja 5 karjamõisat.Rapla kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 09. juuni 2012)
Rapla kirikumõis (Pastorat Rappel)
Alu (Allo) rüütlimõis
Hagudi (Haggud) rüütlimõis
Halliku mõis (Hallick) Põlli mõisa karjamõis
Hertu (Hermet) Valtu kõrvalmõis
Järvakandi (Jerwakant) rüütlimõis
Kabala (Kappel) rüütlimõis
Keava (Kedenpäh) rüütlimõis
Kehtna (Kechtel) rüütlimõis
Kodila (Koddil) poolmõis
Kuusiku (Saage) rüütlimõis
Lellapere (Lellefer) rüütlimõis
Ohekatku (Odenkat) rüütlimõis
Ohukotsu (Odenwald, aastani 1843 Odenkotz) rüütlimõis
Pühatu (Pühhat) Orgita kõrvalmõis poolmõisa staatuses
Raikküla (Rayküll) rüütlimõis
Rapla (Rappel) Alu kõrvalmõis
Reihenau (Reichenau) Järvakandi klaasivabrik poolmõisa staatuses
Riidaku (Ridaka) poolmõis, enne 1877 rüütlimõis
Sikeldi (Siklecht) rüütlimõis
Vahakõnnu (Wahhakant) rüütlimõis
Valtu (Waldau, varem Kotz) rüütlimõis

 Rapla kihelkonna vallad 
Järvakandi vald (Jerwakant) (1866–)		
Kehtna vald (Kechtel) (1866–)	
Raikküla vald (Rayküll) (1866–)	
Alu-Rapla vald (Allo und Rappel) (1866–1867)				
Hagudi vald (Haggud) (1866–1891)		
Kabala vald (Kappel) (1866–1891)		
Keava vald (Kedenpäh) (1866–1891)		
Kodila vald (Koddil) (1866–1891)		
Kuusiku vald (Saage) (1866–1891)		
Ohekatu vald (Odenkat) (1866–1891)	
Põlli vald (Poll) (1866–1891)	
Pühatu-Riidaku vald (Pühhat und Ridaka) (1866–1891)	
Sikeldi vald (Sicklecht) (1866–1891)		
Valtu vald (Waldau) (1866–1891)	
Ohukotsu vald (Odenwald) (1866–1893)Rapla kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv

1934. aastal oli kihelkonna maa-ala 669 km2, elanikke 11 569. Kihelkond koosnes Järvakandi, Kabala, Kehtna, Raikküla, Rapla vallast ja Varbula valla osast. Kihelkonda läbis Tallinn-Viljandi kitsarööpmeline raudtee. Kihelkonnas asus Järvakandi klaasivabrik ja kastitehas. Tähtsamad asulad olid Rapla alevik ning Keava alevik. Kihelkonnas oli (1935) 15 avalikku algkooli kokku 1020 õpilasega, Rapla keskkool 105 õpilasega, täienduskool Järvakandis, kodumajandus-keskkool ja kõrgem kodumajanduskool Kehtnas 171 õpilasega, Kuusiku karjakasvatajate-assistentide kool 41 õpilasega. Raikkülas oli lastekodu. Rahvaraamatukogusid oli 8, haridusseltse 3, ühispanku 2, tarvitajateühinguid 4, kindlustusseltsid igas vallas, piimaühinguid 7, muid majanduslikke ühinguid 28.

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Kihelkonna piiridesse jäävad praegune Rapla maakonna Rapla vald ning suurem osa Kehtna vallast, välja jäävad Lelle ja Eidapere.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Harjumaa kihelkonnad