Põld

pisi|Rapsipõld Laekvere vallas
pisi|Nisupõld Kose alevikus
Põld (ka põllumaa) on haritav maa, mida korrapäraselt kultiveeritakse taimekasvatuslikul eesmärgil ning kus külvikorra järgi kasvatatakse valdavalt lühiealisi kultuure. Põld on ühtlasi osa külvikorra maa-alast.Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 29.07.2020

 Ajaloost 
Eestis arenesid põlispõllud välja I aastatuhandel pKr. Küla kogukondlikus maakasutuses olevad põlispõllud olid arvatavasti juba enne 13. sajandit talude vahel osadeks jagunenud. Külapõld moodustas harilikult suurema põllumassiivi, mis oli vastavalt külvikorrale jagatud kolmeks osaks. Aiaga ümbritsetud osasid nimetati põhjaeesti murretes põld ehk väli, lõunaeesti murretes nurm ja läänemurdes kolmandis.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 228 

 Talude põllujaotus 
Saartel ja osaliselt Lõuna-Eestis olid  eri talude osapõldudena kasutusel piklikud neljakandilised lapimaad, mis paiknesid küla ühisel põllumaal korratult läbisegi ning neid eraldasid üksteisest kitsad kündmata põllupeenrad. 

Põhja- ja Kesk-Eestis jaotati Rootsi eeskujul suured külaväljad alates 17. sajandist  talude vahel pikkadeks kitsasteks nöörsirgeteks ribadeks ehk nöörimaadeks. Mõõdetud põlluribad olid ühelaiused ning asusid väljal  tavaliselt kindlas järjestuses. Sellise jagamise kaudu püüti igale talule anda kasutamiseks samaväärse viljakusega maad. Eraldi suurtest põllualadest või kaugemal metsas võeti mõnede talude poolt kasutusele täiendavaid põllulappe ehk umbaedu, mis olid tavaliselt piiratud aiaga.

Vanad põllujaotused kaotati külades talude kruntimisega 19. sajandi II poolel. Nööri- ja lapimaid oli 20. sajandi alguseks säilinud veel Saaremaal ning vähesel määral ka Mandri-Eestis  endistes kroonumõisates

 Viited 


Kategooria:Maamajandus
Kategooria:Põllumajandus
Kategooria:Eesti etnograafia