Gustav Vigeland

Gustav Vigeland (sünninimi Adolf Gustav Thorsen; 11. aprill 1869 – 12. märts 1943) oli norra skulptor.

Gustav Vigeland sündis puusepa perekonnas Lõuna-Norra rannaäärses Mandali asulas. Juba noorpõlves armastas ta puidust nikerdada. Ta töötas aastatel 1884–1885 Oslos puusepa õpipoisina, kuid pidi pärast isa surma koju tagasi pöörduma, et perekonda elatada. Aastal 1888 läks ta uuesti Oslosse kindla sooviga skulptoriks saada. Temast sai skulptor Brynjulf Bergslieni õpipoiss. Ta töötas mõnda aega ka Mathias Skeibroki ateljees.

Aastal 1889 esines ta esimest korda näitusel teosega "Hagar ja Ismael". Aastatel 1891–1896 reisis ning töötas ta muu hulgas Kopenhaagenis, Pariisis, Berliinis ja Firenzes. Pariisis külastas ta teiste hulgas ka Auguste Rodini ateljeed.

Gustav Vigelandi esimene isikunäitus toimus aastal 1894; selle vastukajad olid vastuolulised. Vabakutseline töö ei võimaldanud tal aga ennast elatada ning aastal 1897 asus ta tööle Trondheimis Nidarosi toomkiriku restaureerimisel, kus töötas 1902. aastani. 

Aastatel 1900–1910 saavutas Vigeland tuntuse oma portreedega. Kui Norra 1905. aastal iseseisvus, tekkis suurem nõudlus isamaaliste skulptuuride järele ning temalt telliti paljude tuntud norralaste, sealhulgas Henrik Ibseni ja Niels Henrik Abeli monumendid.

Kui Oslo linn Vigelandi maja aastal 1921 lammutas, õnnestus Vigelandil sõlmida linnaga kokkulepe, mille järgi talle lubati uus eluase ja ateljee. Samas pidi Vigeland loovutama linnale kõik oma senised ja tulevased teosed. Ta kolis uude ateljeesse Frogneri pargi lähedal 1924. aastal. Selle ümbrusse rajas ta oma kuulsad monumentaalsed skulptuurid, millest hiljem said Vigelandi pargi asukad.

Pärast Vigelandi surma sai tema ateljeest muuseum. Tänapäeval tuntakse Vigelandi eeskätt tänu Vigelandi skulptuuripargile.

Gustav Vigelandi vend oli maalikunstnik ja klaasikunstnik Emanuel Vigeland (1875–1948).

 Välislingid 
Gustav Vigelandi muuseum ja park

Kategooria:Norra skulptorid
Kategooria:Sündinud 1869
Kategooria:Surnud 1943