Näivtakistus

Suuruse nimetus näivtakistus Suuruse tähis   SI ühiku nimetus oom SI ühiku tähis  Ω (oomega)
Näivtakistus ehk impedants  on elektriahela kahe punkti vahel perioodilisele siinuselisele vahelduvasuunalisele elektrivoolule ehk vahelduvvoolule avalduv takistus, mis koosneb kahest põhikomponendist:

aktiivtakistus ehk resistants  ‒ iseloomustab elektrienergia muundumist teist liiki energiaks, näiteks soojuseks;
reaktiivtakistus ehk reaktants  ‒ iseloomustab elektrienergia perioodilist kadudeta toimuvat muutumist magnetvälja või elektrivälja energiaks.

pisi|Näivtakistuse vektordiagramm komplekstasandil

Geomeetriliselt on näivtakistus  esitatav hüpotenuusina täisnurkses kolmnurgas, mille kaatetiteks on  ja . Faasinurk  näitab faasinihet näivtakistusega  ahelaosale langeva siinuselise vahelduvpinge ja seda ahelaosa läbiva siinuselise vahelduvvoolu vahel. 

Induktiivsete ahelaelementide reaktiivtakistus on induktiivtakistus  ja mahtuvuslike elementide reaktiivtakistus on mahtuvustakistus . Seega on impedants sagedusest  sõltuv suurus. Seda sagedussõltuvust nimetatakse ka impedantsi sagedusspektriks ehk impedantsspektriks.

Induktiivtakistust loetakse positiivseks () ja mahtuvustakistust negatiivseks ().

 Näivtakistus komplekskujul 
Näivtakistust saab esitada kompleksarvu kujul kas komponentide  ja  kaudu (graafiliselt ristkoordinaatides) või faasinurga  kaudu (polaarkoordinaatides):

kus 
 on aktiivtakistus (kompleksimpedantsi reaalosa);
 on reaktiivtakistus (kompleksimpedantsi imaginaarosa);
  on kompleksimpedantsi moodul;
 on faasinihkenurk (kompleksimpedantsi argument);
 on imaginaarühik;
  on naturaallogaritmide alus.

Komponentide kaudu esitamise puhul on moodul (komplekstakistuse absoluutväärtus)  arvutatav valemiga
.

Komplekstakistuse pöördsuurus on kompleksjuhtivus. Kui kompleksjuhtivuse ja komplekstakistuse vahel kehtib seos , seda ka moodulite jaoks ,  siis reaalosa ja imaginaarosa jaoks lihtne pöördseos ei kehti, sest aktiiv- ja reaktiivtakistuslike osade ühendusviisid on erinevad: impedantsi puhul on ühendus järjestikune ja kompleksjuhtivuse korral paralleelne. 

 Reaalsete objektide näivtakistus 
Otseselt vastab esitusele  aktiivtakistuse ja reaktiivtakistuse järjestikühendus. Suurema arvu elementidega lülituste korral või elementide paralleelse ühenduse korral avalduvad  ja  lülituse kõikide elementide parameetrite kaudu ja osutuvad sagedusest sõltuvateks. 

Kahekomponendiline aseskeem ei kirjelda objekti elektrilisi omadusi piisavalt täpselt ja kasutusel on kolme või enama komponendiga aseskeemid. Näiteks induktiivpooli aseskeem sisaldab peale järjestikku ühendatud induktiivsuse  ja pooli traadi aktiivtakistuse  kolmanda komponendina veel konstruktiivset paralleelset mahtuvust .

Väga keerukateks kujunevad bioloogiliste objektide elektrilise impedantsi ehk elektrilise bioimpedantsi aseskeemid. 

Keerukad on aseskeemid ka elektrokeemiliste objektide impedantsi ehk elektrokeemilise impedantsi puhul, kus tihti lisanduvad objekti aseskeemile veel mõõtmise teostamiseks vajalike elektroodide aseskeemid, mille olemasolu impedantsi mõõtmise tulemuste interpreteerimisel tihti ei saa ignoreerida.

Komplekstakistuse parameetrite mõõtmiseks kasutatakse komplekstakistuse mõõtureid.

 Vaata ka 
 Aktiivtakistus
 Reaktiivtakistus
 Elektriline bioimpedants

 Välislingid 
 Impedants

Kategooria:Elektromagnetism
Kategooria:Elektrotehnika
Kategooria:Elektroonika