Observatoorium

pisi|Ukraina 1938. aastal valminud ja II maailmasõja algul hüljatud observatoorium (hüüdnimega Valge Elevant, ukr k Білий Слон) Ivano-Frankivski oblastis Karpaatide rahvuspargis Pip Ivani mäetipus 2016. aastal
Observatoorium on laiemas mõttes teadusasutus, kus tegeldakse mõne astronoomia haruga. Tihti nimetatakse observatooriumiks aga spetsiaalset hoonet, milles asub astronoomiliste objektide vaatlemiseks kasutatav aparatuur – näiteks teleskoop. Eesti keeles on mõlemas tähenduses kasutusel sõna tähetorn.

Observatooriumid kui astrofüüsikaliste vaatluste kohad rajatakse tänapäeval väga hea astrokliimaga paikadesse ning võimalikult kaugele õhu- ja valgusreostuse allikatest. Tüüpiliselt asuvad sobivad kohad mitme kilomeetri kõrgusel merepinnast, tõusmaks kõrgemale paksematest atmosfääri kihtidest ja levinumatest pilvedest.

Observatooriumideks nimetatakse ka astronoomiahuviliste vaatluspaviljone või -torne.

Observatooriume Eestis

 Tartu Observatoorium Tartumaal Nõo vallas Tõraveres on Eesti suurim professionaalne astronoomiaga tegelemise keskus. Tartu Observatoorium on Tartu Ülikooli instituut.
 Tartu Tähetorn asub Tartu kesklinnas Toomemäel, sealt on alguse saanud Eesti astronoomiateadus.
 Tallinna Tähetorn asub Tallinnas Nõmmel Glehni lossi pargis asuvas tornis. Tallinna Tehnikaülikooli haldusalasse kuuluv observatoorium oli varem teine Eesti professionaalse astronoomia keskus.
 Tõutsimäe külatähetorn, mille asutas 1963. aastal Hugo Raudsaar, astronoomia populariseerija.
 Laimjala tähetorn Saaremaal, looja Leo Katugin.
 Tähetorn Orion asub Olustveres, looja perekond Noorkõiv.
 Selgase observatooriumid Saaremaal, looja Raivo Hein.

Välislingid

Tartu Observatoorium
Tartu tähetorn
Tallinna tähetorn
Selgase observatooriumid