August Martin

August Martin (23. jaanuar (vkj)/ 4. veebruar 1893 Jõhvi kihelkond, Virumaa – 31. august 1982 Kohtla-Järve) oli eesti õpetaja ja kodu-uurija.

Elulugu
August Martin sündis Jõhvi vennastekoguduse palvemajas külakoolmeistri peres. Pere oli paljulapseline.

1909. aastal lõpetas ta Jõhvi Ministeeriumikooli juures pedagoogikaklassi. Samaaegselt sooritas ta õpetaja kutseeksami Narvas juures ja sai õiguse töötada algkooliõpetajana kogu Venemaal.

1909. aastal alustas ta koolmeistriametit Kudrukülas, olles ise kuueteistkümne aastane. 1910. aastal võttis vastu pakkumise tulla õpetajaks Joala valla Joaoru kooli ja 1912. aastal Mäetaguse valla Kiikla kooli. Sinnagi sai ta jääda vaid üheks talveks, siis tuli tal mitte omal soovil lahkuda. 

1912. aastal toimus Peterburis I ülevenemaaline rahvahariduse kongress, kus Martin osales muulaste komisjoni töös. Oma kõnes nõudis ta õigust õpetada lapsi emakeeles ja see sai talle saatuslikuks: ta jäeti ilma õigusest töötada õpetajana Läänemere kubermangudes ja ta asus Kaukaasiasse, kus 1915. aastast  pidas koolmeistriametit Ülem-Lindas.Martin, August (ka Августъ Мартинъ) (1893–1982). // Tuntumad Kaukaasia eestlased ja Kaukaasias tegutsenud eestlased. ida.aule.ee (vaadatud 28.12.2025) Ta osales aktiivselt osa Kaukaasia eestlaste elu organiseerimisel, olles oli Ülem-Linda Laulu‑ ja Mänguseltsi (hilisem haridusselts) esimees. 

Tagasi Eestisse tuli ta 1921. aastal koos perekonnaga. Annette Tohveriga tutvus ta Kaukaasias ja abiellus temaga 1. septembril 1918 Tbilisis.Rägavere vallavalitsuse perekonnaregister. II kd. 1926–1949. Eesti Rahvusarhiiv, RA LVMA.866.3.1961. Leht 172p 

Eestis jätkas ta tööd õpetajana. 1931. aastast oli ta Vaivara kihelkonnakooli juhataja.

Eesti Rahva Muuseumi kirjasaatja alates 1941. aastast.

Pärast sõda töötas õpetajana Kundas, Jõhvis, Laagnal ja Mäetagusel. 1957. aastal läks ta pensionile.

August Martin suri 31. augustil 1982. aastal ja on maetud Jõhvi kalmistule.

Koduloolasena
Pärast pensionileminekut sai ta pühenduda koduloo uurimisele. Kirjandusmuuseumi kaastöölisena kogus ta andmeid Jakob Hurda kaastööliste kohta, oli ka aktiivne Virumaa rahvaluulekoguja ja eesti kultuuriloo uurija.

Looming
"August Martini elu ja looming". // Alutaguse suured kodu-uurijad II. Iisaku Muuseumi sari. Koostaja Anne Nurgamaa. Iisaku 2013. 336 lk

Tunnustus
1979 Eesti Rahva Muuseumi (tollal Eesti NSV Etnograafiamuuseumi) aukorrespondent

 Viited 

Välislingid

Kategooria:Eesti õpetajad
Kategooria:Eesti koduloolased
Kategooria:Eesti Rahva Muuseumi aukorrespondendid
Kategooria:Eestlased Venemaal
Kategooria:Jõhvi kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1893
Kategooria:Surnud 1982