Mari Vallisoo

Mari Vallisoo (12. november 1950 Sassukvere – 4. august 2013 Tartu) oli eesti luuletaja. 

Vallisoo loomingut peetakse üheks kõige iselaadsemaks Eesti XX sajandi viimase veerandi luules.Tartu Ülikool: Estonian Writers Online DictionaryHellar Grabbi, Vabal häälel: Mõtteid kahesajast eesti raamatust, Tallinn, Virgela, 1997, lk 257Mari Niitra, Mari Vallisoo kõnetab lugejat Kodavere kiälen, Postimees AK 27.05.2023, lk 4A

Elu ja surm
Mari Vallisoo sündis Sassukveres. Ta õppis Ranna 8-klassilises koolis, Tartu 8. keskkoolis ja Tallinna majandustehnikumis, mille lõpetas 1973. aastal programmeerijana.Eesti kirjanike leksikon, lk 645, Tallinn: Eesti Raamat, 2000Janika Kronberg, Muinasjutuvestja argises maailmas: Mari Vallisoo 50, Eesti Päevaleht, 13.11.2000, lk 10A Vallisoo töötas aastaid programmeerijana, oli vabakutseline kirjanik Tartus, Eesti Kirjanike Liidu liige aastast 1983.Rutt Hinrikus, Märkamatu luuletaja Mari Vallisoo, Eesti Päevaleht, 23.02.2001 Mari Vallisoo oli isikuna tagasihoidlikult varjujäävTiia Toomet, Mari Vallisoo Rändlinnud kõrvaltoas, Edasi, 26.11.1983, lk 5, kaldus hoiduma avalikkuse tähelepanust, avalikest üritustest ja intervjuudest.Tuuli Vallisoo ja Ann Kilk, Saateks Mari Vallisoo raamatus "Mälestusi maailmast", Tartu, Ilmamaa, 2015, lk 8 Vallisoo sai surma Tartus liiklusõnnetuse tagajärjel, kus auto talle ülekäigurajal otsa sõitis.Rein Veidemann, Kodukotuse kauged kajad, Postimees, 15.02.2014, lk 7Ann Kilk, Mari Vallisoo elulugu vanema õe silmade läbi Mari Vallisoo raamatus "Mälestusi maailmast", Tartu, Ilmamaa, 2015, lk 598Arno Oja, Sassukvere luuletav õunapuu, raamatus "Kajaloodi vari: artikleid ja arvustusi 1989 - 2016", Eesti keele sihtasutus, 2016, lk 69

Looming
Mari Vallisoo andis välja 10 luulekogu. Kaks luulekogu on avaldatud postuumselt.
Mari Vallisoo laiemalt tuntumaks teoseks loetakse luuletust "Kõik saame murelipuudeks", mille viisistas Eino Tamberg ning mis sai 1969. aasta lauluvõistlusel Heli Läätse esituses kolmanda koha.Ilmar Palli, Lapsepõlve lummavad lõhnad, Maaleht, 12.10.2006, lk 21 Mari Vallisoo luulekogudest on esile tõstetud "Rändlinnud kõrvaltoas"Tiia Toomet, Luuletaja, kelle soontes voolab kodaverd, Mari Vallisoo raamatus "Mälestusi maailmast", Tartu, Ilmamaa, 2015, lk 10 - 27 – tunnustati eesti luules 1983. aasta parimaks.Udo Uibo, Eesti luule 1983, Looming, 1984 nr 3, lk 401

Stiil
Mari Vallisoo luules torkab silma autori värsistamisanne ja kirjutamiskergus.Andres Langemets, Armastus ja kaotus, Keel ja Kirjandus, 1980 nr 11, lk 689 Tema looming on väljakutsuvalt algupärane nii sisu kui mängleva vormi poolest,Sirje Olesk, Eksistentsiaalne luule. Liiga püha?, Sirp ja Vasar, 23.01.1987, lk 5 väga stiilipuhas, “erinev kõigest, mis eesti luules seni kirjutatud,” tõdes Udo Uibo 1983. aastal. “Kordumatult vallisoolik poeetika,” võttis Mart Velsker kokku Mari Vallisoo luule tagasivaatavalt.Mart Velsker, Üks luuletaja ja tema muutumised, Keel ja Kirjandus 2016, nr 5, lk 383 - 388

Mari Vallisoo kirjutas luuletusi, mis võivad jätta jahmatava jälje.Rein Veidemann, Ammu olnud, Postimees AK, 21.05.2016, lk 9 Tema luule toimib kujundlikel vaistudel ja kaunil keeleloomel.Sirje Kiin, Valvab, et meil surm ei ununeks, Sirp, 17.01.1992, lk 4 Mari Vallisoo valdas sõna ja rütmi nii täiuslikult, kui vaid vähesed eesti luuletajad.Jüri Talvet, saatesõnad Mari Vallisoo luulekogu Tabamatu toalävel ümbrispaberi sisekülgedel, Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011 Ära on märgitud Mari Vallisoo erilist keeletundlikkustJüri Talvet, Kõnelen sinuga sügiskuul, Looming, 2000 nr 11, lk 1702 - 1704 ja liivilikku lihtsust.Rein Veidemann, Parimatest parimad luulekogud, Postimees, 25.02.2012, lk 9 Vabavärsi poole pöördus Vallisoo vähe, lõppriimist tavatses kinni hoida. Kujundid on tema luuletustes puhtad ja täpsed.
Mari Vallisoo puhul on rõhutatud tema uuendustetooja rolli.Tiit Hennoste, Hüpped modernismi poole: Eesti 20. sajandi kirjandusest Euroopa modernismi taustal, Vikerkaar, 1997 nr 1 – 2, lk 118 - 124 Luuletustes kasutas ta kõnelisi rütme ja intonatsiooni.Hasso Krull, Muusikat ja kirjatähti, Looming, 1991 nr 12, lk 1705 - 1707 Vallisoo pani inimeste hääled oma luuletustes kõnelema.Mart Velsker, Luulejutud, Tartu, Tartu Ülikooli Kirjastus, 2023, lk 202 –204

Ballaadilisus
Mari Vallisoo luulet loetakse ballaadiliseks. Hinged rahvaluulest ja usundist tegutsevad tema luules justkui rõõmsa värvilise valguse käes. Vallisoo üheks lemmikvõtteks oli reaalse ja irreaalse segiajamine, metafüüsilise sõnumi edasiandmine nii argimaailma kui pauside kaudu. Tema luuletustes ületatakse mängeldes ka suured ajalised ja ruumilised vahemaad.Hando Runnel, Jooksu pealt suudeldud, Looming 1980, nr 8, lk 1194 - 1196 Mari Vallisoo kui matemaatikust luuletaja hilisema perioodi loomingus hakkas igapäevasus kohtuma aga pigem teaduse ja haridusega.
Vallisoo luuletas lihtsatest ja olulistest asjadest, mis inimese jaoks esmatähtsad. Tema sõnumiks näib olevat mõistmine, halastus ja armastus. Arvustajad on nimetanud kergust, millega Mari Vallisoo käsitles ka kõige raskemeelsemat ainet. Vallisoo kirjutas isegi surmakujundid romantilise iluga. Lugejale jääb "õhku-tõusva, hõljutava rõõmu tunne. Nagu kiigel," kirjutas Hando Runnel, "kus allapoole liugleja tunneb südame alt külmaks minekut kah ikka kõhedavõitu rõõmu, mitte kurbuse ega traagikana.” Traagilise kõrval tavatses Mari Vallisoo kohe esitada koomilist, kujundades neist lahutamatu paari.Anneli Mihkelev, Kohtumine olevikus, Sirp, 11.02.2000, lk 6 Mari Vallisoo luuletuste juures on pandud tähele, et ta kasutas sõnu ka varjamiseks ja ütlemata jätmiseks ning et tema varjamine polegi niivõrd varjamine, vaid meeleheitlik osutamine. Vallisoo ütlematajätmine tuleb eriti esile luuletustes, milles küsitakse, aga vastust ei anta. Sageli pööras Vallisoo üllatava käiguga luuletuse hoopis muuks või viis paari viimase reaga seniöeldu uuele, müütilisele tasandile. Mari Vallisoole on omistatud justkui nägijapilk, mis jälgis elu ja maailma kusagilt kõrgelt ja kaugelt.Veronika Kivisilla, Ka viimse vihma taga on päike, Looming, 2014 nr 2, lk 273 - 274 Mõnede Vallisoo luuletuste juures on tunnetatud nagu võluväge.Doris Kareva, Vallisoo Valhalla-vaip, Eesti Ekspress, Areen, 23.02.2000, lk B13

Võrdlusi teiste luuletajatega
Mari Vallisood on tõstetud esile kui olulist ja originaalset eesti luuletajat. Tema luulet on võrreldud Anna Haava, Juhan Liivi, Betti Alveri,Aivo Lõhmus, Kitsus ja laius, kodu ja kodutus, Looming, 1979 nr 8, lk 1187 - 1188Sulev Oll, Luuletaja Mari Vallisoo lõplik vaikimine, Maaleht, 15.08.2013, lk 24 Marie Underi, Doris Kareva ja Viivi Luige omaga.

Kodavere murrak
Mari Vallisoo luuletas ka kodavere murrakusAin Kaalep, Kolm kingitust ühes karbis, Looming, 2002 nr 8, lk 1256 ning teda on Juhan Liivi ja Anna Haava kõrval tunnustatud kui selle keelekuju kõige silmapaistvamat kasutajat värsivormis.

Tõlked
Mari Vallisoo luuletusi on tõlgitud inglise, hollandi ja galeegi keelde, samuti itaalia, saksa, vene, ungari ja rumeenia ning kreeka keelde.Estonian Literature Centre

Teoseid
 "Kallid koerad", Eesti Raamat 1979
 "Kõnelen sinuga kevadekuul", Eesti Raamat 1980
 "Rändlinnud kõrvaltoas", Eesti Raamat 1983
 "Kõnelevad ja lendavad", Eesti Raamat 1986
 "Sünnisõnad ja surmasõnumid", Eesti Raamat 1991, ISBN 5450011784
 "Ainsuse olevik", Ilmamaa 2000, ISBN 9985878760
 "Laotuse õlman. Kõllane õtak. Ussisõnad" (kassett koos Hendrik Adamsoni ja Mats Traadiga), Ilmamaa 2001, ISBN 9985770366
 "Ussisõnad: Kodavere keeles", Ilmamaa 2001
 "Koidutäht koolivihikus", Ilmamaa 2011
 "Tabamatu toalävel: valik 1979–2000" (valikkogu), Tartu Ülikooli Kirjastus 2011
 "Viimane vihim", 2013
 "Mälestusi maailmast : 1966-2013", Ilmamaa 2015

Tunnustus
 1969 – Vabariikliku koolinoorte kirjandusvõistluse võitja
 1983 – aasta parim luulekogu
 1991 – Kirjanike Liidu luulepreemia
 1992 – Kultuurkapitali luuleauhindTartu Linnaraamatukogu
 1995 – Juhan Liivi luuleauhind ("Tarkust armastanud...")
 2000 – Tartu Kultuurkapitali loominguline stipendiumTartu Kultuurkapitali 2000. aasta loomingulised stipendiumid, Sirp, 11.02.2000, lk 4
 2001 – Juhan Liivi luuleauhind ("Ei ehita")
 2010 – ajakirja Looming aastapreemiaEesti Ekspress
 2012 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia

Viited

Välislingid

Keskööprogrammi luulekava
Vikerraadio "Luuleruum"
Vikerraadio "Luuleruum" Luuletusi kogust "Ainsuse olevik" esitab Silvia Laidla
Klassikaraadio "Luuleline suvi" Luuletuse "Pärast" esitab Elle Kull
Mari Vallisoo
Vaikija Vallisoo kõneleb siiski Sulev Olli intervjuu Mari Vallisooga, Maaleht 19.02.2012
Luuletaja, kes teab ussisõnu Vilja Kiisleri arvustus raamatutest "Koidutäht koolivihikus" ja "Tabamatu toalävel", Vikerkaar 9/2011
Tartu Ülikool: Estonian Writers Online Dictionary (inglise keeles)

Kategooria:Eesti luuletajad
Kategooria:Kodavere kihelkond
Kategooria:Tallinna Majanduskooli vilistlased
Kategooria:Kodavere kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1950
Kategooria:Surnud 2013