Vladimir Aleksandrovitš

Suurvürst Vladimir Aleksandrovitš (Владимир Александрович, 22. aprill (10. aprill vkj) 1847 Peterburi – 17. veebruar (4. veebruar vkj) 1909 Peterburi) oli Venemaa suurvürst, Aleksander II kolmas poeg.

1886. aasta juunis tegi suurvürst Vladimir, keisri ülesandel ringsõidu Baltimail ja külastas seoses sellega Pärnut, Kuressaaret, Liibavit, Võnnut, Riiat, Tartut, Paidet ja teisi linnu.Olaf Esna: Kui suurvürst Vladimirit kostitati hõbenõudelt, Pärnu Postimees, 20. juuli 2006

Tema adjutandiks oli kaardiväe polkovnik Erich Gerhard von Pistohlkors (1853–1935), kelle abikaasast Olga Valerianovnast (1865–1929) sai 1902 Vladimir Aleksandrovitši venna, suurvürsti Pavel Aleksandrovitši (1860–1919) teine abikaasa.Eesti Peterburi peakonsulaadi (1922-1938) hoone ajaloost; Bolšaja Morskaja 59, Peterburi (vene keeles) 

Vladimir Aleksandrovitš lasi Peterburi rajada Vladimiri palee.

1897. aastal nimetas Tartu Ülikool ta Tartu Ülikooli auliikmeks. 

Ta pidas tähtsaid ametikohti sõjaväes. Olles kaardiväe ja Peterburi sõjaväeringkonna ülemjuhataja, andis ta 9. jaanuaril 1905 ajaloolise käsu tulistada rahvast, kes oli kogunenud Talvepalee juurde, et anda tsaarile üle palvekiri. Seda tulistamist nimetati veriseks pühapäevaks ja see vallandas 1905. aasta revolutsiooni.

Sama aasta oktoobris läks Vladimir Aleksandrovitš erru, põhjuseks tema vanima poja Kirilli skandaalne abielu.
pisi|Suurvürst Vladimir Aleksandrovitš perega, 1904. aastal
Isiklikku
Suurvürst Vladimir Aleksandrovitš oli abielus Mecklenburg-Schwerini printsessi Mariega (1854–1920), keda hakati nimetama Maria Pavlovnaks. Abielust sündis viis last: 
Aleksandr (1875–1877), 
Kirill Vladimirovitš (1876–1938), 
Boriss Vladimirovitš (1877–1943), 
Andrei Vladimirovitš (1879–1956), 
Jelena Vladimirovna (1882–1957).

Vladimiri vanema venna Aleksander III suguvõsa hukati Oktoobrirevolutsiooni ja sellele järgnenud sündmuste käigus täielikult. Sellepärast pärinevad Venemaa keisritrooni nõudlejad eksiilis kõik Vladimir Aleksandrovitšist.
Vaata ka
Romanovid
Viited

Kirjandus
К. Случевскій. По Сѣверу Россіи. Т. III. БАЛТІЙСКАЯ СТОРОНА. ПУТЕШЕСТВІЯ Ихъ ИМПЕРАТОРСКИХЪ Высочествъ Великаго Князя ВЛАДИМІРА АЛЕКСАНДРОВИЧА и Великой Княгини Маріи Павловны въ 1886 и 1887 гг. Съ картою пути. С.-ПЕТЕРБУРГЪ. Типографія Эдуарда Гоппе. 1888. ()
Kategooria:Holstein-Gottorp-Romanovid
Kategooria:Vene suurvürstid
Kategooria:Tartu ülikooli auliikmed
Kategooria:Venemaa keisririigi Riiginõukogu liikmed
Kategooria:Venemaa keisririigi senaatorid
Kategooria:Püha Andreas Esmakutsutu ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Aleksander Nevski ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri II klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri IV klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Stanislavi I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Auleegioni suurristi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1847
Kategooria:Surnud 1909