Rahandusministeerium

Rahandusministeerium on Eesti riigi valitsusasutus. Rahandusministeeriumi ülesanne on valitsuse maksu-, finants- ja eelarvepoliitika kujundamine ja elluviimine.

Eesti rahaministeerium loodi 1918. aastal ja taasloodi rahandusministeeriumina 1990. aastal.

Alates 23. juulist 2024 on rahandusminister Jürgen Ligi.

Eelmine rahandusminister oli 17. aprillist 2023 kuni 23. juulini 2024 Mart Võrklaev.

 Valitsemisala 

Rahandusministeeriumi valitsemisalasse kuuluvad valitsusasutused on
 Statistikaamet,
 Maksu- ja Tolliamet.

Ministeeriumi valitsusalas on ka sihtasutus Keskkonnainvesteeringute Keskus, äriühingud Eesti Loto ja Riigi Kinnisvara, avalik-õiguslikud juriidilised isikud Tagatisfond ja Audiitorkogu ning Raamatupidamise toimkond ja Audiitorite kutsekomisjon.
 Ajalugu 
pisi|Selles hoones paiknes Rahaministeerium enne Teist maailmasõda
Eesti rahaministeerium loodi 24. veebruaril 1918. Ministriks sai Juhan Kukk. Tööle sai ministeerium asuda Tallinnas Estonia puiesteel aga alles 1918. aasta lõpus pärast Saksa okupatsioonivägede lahkumist Eestist, Toompuiestee 3 hoones. Rahaministeeriumi ülesanneteks oli riigi rahanduse korraldamine, rahamärkide emissioon (alates 1919.a. märtsist koos Eesti Pangaga), sise- ja välislaenude organiseerimine, maksumäärade väljatöötamine ja riigi tuluallikate leidmine, riigieelarve ja selle täitmise aruande koostamine, riigi kulude ja tulude arvestamine. 

Eesti rahaministeerium koosnes algul ministeeriumi kantseleist ja neljast struktuuriüksusest: Riigikassast, Otsekoheste maksude peavalitsusest,Otsekoheste Maksude Valitsus, 1918-1930. ERA.16, The National Archives of Estonia Aktsiisi peavalitsusestAktsiisivalitsus, 1918-1930. ERA.844, The National Archives of Estonia ja Tolli peavalitsusest.Tolli Peavalitsus, 1919-1930. ERA.4695, The National Archives of Estonia Ministeeriumi juures tegutsesid ka Tulumaksu peakomitee, Otsekoheste maksude peakomitee ning hiljem Iseäraliste kinnistusasjade komitee ja Tollikomitee.

Aastatel 1920–1922 töötas rahaministeeriumi koosseisus riigi rahaasjanduse keskarvepidamise osakond, mis toodi üle Riigikassa Peavalitsusest ja viidi 1. oktoobril 1922 uuesti tagasi Riigikassa alluvusse. Aastatel 1919–1921 töötas rahaministeeriumi juures palganormeerimise komisjon, mis 1922. aastal liideti Riigikassa eelarve komisjoniga. 1922. aastal viidi Iseäraline Kinnitusasjade Komitee ja kinnitusosakond, mille ülesandeks oli järelevalve kindlustusasutuste tegevuse üle Siseministeeriumi alluvusest Rahandusministeeriumi alluvusse. 1923. aastal moodustati Rahaministeeriumi juurde Kinnisvarade Hindamise Amet (Koplis Volta peahoones), mille ülesandeks oli maal asuvate kinnistute uute maksustusaluste väljatöötamineKaur Sundla, KINNISVARA HINDAMISE ARENG EESTI VABARIIGIS I JA II ISESEISVUSE AJAL, EESTI MAAÜLIKOOL Metsandus- ja maaehitusinstituut Geomaatika osakond. Tartu 2014. 1927. aastal seoses riigiasutuste koosseisude üldise koondamisega liideti Rahaministeeriumi (asukohaga Kohtu tänav 8) ja Riigikassa kantseleid ja arveosakonnad ühtseks Rahaministeeriumi ja Riigikassa sekretariaadiksRahaministeerium, 1918-1929, The National Archives of Estonia, ERA.20.
pisi|Rahandusministeeriumi endine hoone (2012)
Valitsusasutuste struktuur muutus Eestis 1929. aastal, mil 1. juulil loodi rahaministeeriumi ja kaubandus-tööstusministeeriumi ühendamisel Majandusministeerium. Ühendatud ministeeriumi ülesandeks oli rahanduse ja krediidinduse, samuti riigimajapidamise korraldamine ja üldjuhtimine; kaubanduse, tööstuse, kindlustuse ja laevanduse korraldamine ning järelevalve.
 Rahanduse Rahvakomissariaat/ministeerium 
Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt 1940. aasta suvel reorganiseeriti senine majandusministeerium Eesti NSV Rahanduse Rahvakomissariaadiks. ENSV Rahanduse Rahvakomissariaat asutati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega 25. augustist 1940, senise Majandusministeeriumi reorganiseerimise teel, rahanduse rahvakomissariks sai Karl Keerdo. 1946. aastal nimetati rahanduse rahvakomissariaat ümber Eesti NSV Rahandusministeeriumiks.

ENSV Rahandusministeerium, temale alluvad riikliku kindlustuse organid ning teised asutused ja organisatsioonid, samuti rajoonide, linnade ja linnarajoonide rahvasaadikute nõukogude täitevkomitee rahandusosakonnad ja Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee Rahandusvalitsus moodustasid Eesti NSV Rahandusministeeriumi süsteemi.

29. märtsil 1990 kinnitas Eesti NSV Valitsus "Eesti NSV Rahandusministeeriumi põhimääruse""Eesti NSV Rahandusministeeriumi põhimääruse" kinnitamise kohta. Eesti NSV Rahandusministeeriumi põhimäärus, Vabariigi Valitsuse	määrus  nr. 68, RT/90/11/ 167, millega Eesti NSV Rahandusministeerium on riigivalitsemise keskorgan, kes teostab Eesti NSV Valitsuse rahanduspoliitikat.

Vabariigi Valitsuse määruse nr 356, 29.12.1992 kohaselt reorganiseeriti Majandusministeerium ja Rahandusministeerium alates 4. jaanuarist 1993 Rahandusministeeriumiks.Eesti Vabariigi Majandusministeerium, 1990-1992, The National Archives of Estonia, ERA.5045

 Vaata ka 
 Eesti rahandusministrite loend
 Rahandusministeeriumi kantsler
 Riigihangete vaidlustuskomisjon

 Viited 

 Välislingid 
 Rahandusministeeriumi koduleht

Kategooria:Eesti ministeeriumid