Laelatu puisniit

pisi|Laelatu puisniit oktoobris
Laelatu puisniit on puisniit Virtsu lähedal Laelatul.

Laelatu puisniit on olnud niidetavana (ja servades karjatatavana) kasutusel sajandeid. Et Laelatu asub Lääne-Eestis, kus maapind aastas kuni poolteist millimeetrit kerkib, on meri sealt aastasadade jooksul taandunud. Laelatu kõrgemad kohad võisid mere alt laidudena vabaneda umbes 2000 aasta eest. On võimalik, et laiud võeti suviste karjamaadena kohe kasutusele, mistõttu võis Laelatul juba algusest kujuneda puisniit ning õiget metsa pole seal võib-olla kunagi olnudki.Tiit Kändler. "Laelatu puisniit katab oma 2000. jõululaua.", epl.delfi.ee, 19. detsember 2013.

Laelatu puisniidul on teadaolevalt nii Eesti kui kogu Põhja-Euroopa kõige liigirikkam taimekooslus. Kui arvestada maailma väikesemõõtkavaliste (kuni 1 m2) alade soontaimede absoluutset liikide arvu, siis jääb Laelatu puisniit 2. kohale (kuni 76 liiki ruutmeetril), jäädes alla vaid Argentina madala rohuga kuivale mägikarjamaale, kus on loendatud kuni 89 taimeliiki ruutmeetril Primack, R. P.; Kuresoo, R.; Sammul, M. 2008. Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk 49.. Laelatul on leitud kasvamas 546 liiki soontaimi; muuhulgas kasvab seal 2/3 kodumaistest orhideeliikidest.

Laelatu puisniit on pikka aega olnud botaaniliseks ja ökoloogiliseks uurimisalaks, seal paikneb Laelatu bioloogiajaam. 

Laelatu puisniit asub Puhtu-Laelatu looduskaitseala põhjaosas ja sinna pääseb mööda aastatel 1931–1968 tegutsenud Rapla–Virtsu raudteetammi kulgevat teed.

 Viited 

Kirjandus
Kukk, Toomas; Kull, Kalevi 1997. Puisniidud. Estonia Maritima 2: 1–249.
Kukk, Toomas (toim.) 2013. Laelatu ajalugu ja loodus. Estonia Maritima 9.

Välislingid

 Kaie Ilves. "Botaanik Toomas Kukk: Laelatu puisniidu liigirikkus väheneb" Lääne Elu, 4. juuli 2017

Kategooria:Lääneranna vald
Kategooria:Eesti puisniidud