Ülo Niinemets

pisi|Ülo Niinemets 2018. aastal Dorpat konverentsikeskuses.
Ülo Niinemets (sündinud 19. märtsil 1970 Tartus) on Eesti Maaülikooli professor taimefüsioloogia alal, Eesti Teaduste Akadeemia liige (2013. aastast)."Ülo Niinemets valiti Eesti teaduste akadeemia akadeemikuks" pollumajandus.ee, 6. detsember 2013

Elukäik
Ta õppis aastail 1986–1988 Tartu 5. Keskkoolis ja 1988–1992 Tartu Ülikoolis bioloogia erialal (kitsam eriala ökofüsioloogia), kus tema juhendajad olid Kalevi Kull ja Olevi Kull. 1993. aastal kaitses ta Tartu ülikoolis teadusmagistri väitekirja ning 1996. aastal doktoritöö ökofüsioloogia alal.

Aastatel 1992–2000 töötas Niinemets teaduri, vanemteaduri ja osakonna juhatajana Tallinna Pedagoogikaülikooli ökoloogia instituudi Tartu osakonnas. Alates 2000. aastast töötas vaheaegadega Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudis dotsendi (2000–2005), taimefüsioloogia õppetooli juhataja (2002–2003) ja vanemteadurina (2005–2008). Aastatel 2006–2009 oli ta Eesti Maaülikooli Põllumajanduse- ja Keskkonnainstituudi uurija-professor. 

Mitmel korral on ta järeldoktori, külalisteadlase või -professorina töötanud välismaa ülikoolides: Bayreuthi Ülikoolis Saksamaal (1993–1997, vaheaegadega), Canterbury Ülikoolis Uus-Meremaal (2002), Antwerpeni Ülikoolis Belgias (2002–2003), Centro di Ecologia Alpina Itaalias (2003–2006), Hawaii Ülikoolis USAs (2006–2007), Utrechti Ülikoolis Hollandis (2007). 

Alates 2009. aastast on Ülo Niinemets Eesti Maaülikooli professor (alates 2022 tenuuriprofessor) ning alates 2017 taimekasvatuse ja taimebioloogia õppetooli juhataja. Ta on Eesti Maaülikooli senati liige.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 2013. aastal loodusteaduste alal. Ta kuulub akadeemia bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda ja on akadeemia juhatuse liige (alates 2014).Eesti Teaduste Akadeemia aastaraamat. Faktid ja arvud XXVII (54) 2021. Tallinn, 2022, lk 24. Oli aastatel 2005–2008 Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professor.

Teadustöö
Tema uurimistöö põhiliseks teemaks on taimede kohanemine ja kohastumine keskkonnatingimustega, bioloogiliste stresside mõju ning keskkonna- ja bioloogiliste stresside vastupanuvõimet määravad struktuursed ja füsioloogilised taimede tunnused ning nende muutlikkus. Tema juhitud uurimisrühm püüab mõista kuidas taimede fotosüntees, produktiivsus ja levik muutuvad globaalselt muutuvas kliimas. Uuritakse eriti stressitolerantsete autotroofsete organismide – sammalde ja samblike – kohanemist muutuva kliimaga ning nende rolli ökosüsteemide süsinikubilansis. Viimastel aastatel on lisandunud Eestile uute põllumajanduskultuuride testimine ja taimehaiguste levik põllumajandustaimedel. 

Ta on Keskkonnamuutustele kohanemise tippkeskuse juht. 2012. aastal sai ta esimese Eesti teadlasena Euroopa Teadusnõukogu (inglise European Research Council) tippteadlase grandi taimede ja kliima omavaheliste seoste uurimiseks. Grandi toonud erakordselt ambitsioonika projekti ("Stressitingimustes indutseeritud lenduvad ühendid biosfääri-atmosfääri süsteemis ehk SIP-VOL+") eesmärgiks on mõista, mil viisil taimede eritatavad lenduvad stressisignaalid mõjutavad maakera kliimat. Grandi saanud projekt testib hüpoteesi, et taimede roll maakera kliimas on senini suuresti alahinnatud ning taimede stressiemissioonide mõistmine suure praktilise tähtsusega õhukvaliteedi ja kliima ennustamisel.

Ülo Niinemets on kuulunud aastaid Eesti mõjukaimate ja enim viidatud teadlaste hulka. 2022. aastal oli ta teadusportaali Research.com edetabelis maailma taimeteaduse ja agronoomia valdkonna teadlaste seas 12. kohal ja 2023. aastal 18. kohal.
"Maailma mõjukaimate kolleegide sekka jõudis üheksa Eesti teadlast" ERR Novaator, 19. november 2019 
Ta on avaldanud üle 550 teaduspublikatsiooni. Ta on mitmete erialaste rahvusvaheliste teadusajakirjade toimetaja. 

Ülo Niinemets on tähelepanu pööranud aktuaalsetele teemadele ja protsessidele ka erialaväliselt, algatades teadlase karjäärimudeli ja tenuuri teema, mis nüüdseks on jõudnud kõigi kõrgharidus- ja teadusasutusteni. Artikliseeriaga, kus on kokku võetud senised teaduslikult tõestatud teadmised glüfosaadi kohta, pälvis ta Sirbi toimetuse aastapreemia 2018.https://kultuur.err.ee/969697/intervjuu-ulo-niinemetsaga-labi-taimede-tahtede-poole

Tunnustus

 2000 Eesti Vabariigi teaduspreemia
 2006 Eesti Vabariigi teaduspreemia 
 2012 Valgetähe IV klassi teenetemärk"President Ilves annab teenetemärgi taas 99 inimesele" Postimees, 1. veebruar 2012
 2012 esimese Eesti teadlasena Euroopa Teadusnõukogu (ERC) tippteadlase grant (Advanced Grant) 
 2018 Eesti riigi teaduspreemia
 2018 Sirbi laureaat Monsanto skandaali käsitleva artiklisarja eestLea Larin.Sirbi laureaadid 2018 – Ülo Niinemets. Sirp, 11. jaanuar 2019
 2023 Eesti Maaülikooli teeneline professor

Viited

Välislingid

Ülo Niinemets Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel
"Püramiidi tipus" ETV, 28. märts 2013
Monsanto dokumendid I Sirp, 23. november 2018
Mis on herbitsiid glüfosaat? 23. november 2018
Monsanto dokumendid II Sirp, 30. november 2018
Monsanto dokumendid III Sirp, 7. detsember 2018
Glüfosaadisaaga: kes on kes ja mis on mis? Sirp, 7. detsember 2018
Monsanto dokumendid IV Sirp, 11. jaanuar 2019

Kategooria:Eesti taimefüsioloogid
Kategooria:Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Kategooria:Eesti Maaülikooli professorid
Kategooria:Eesti Teaduste Akadeemia liikmed
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1970