Sommelet' reaktsioon

Sommelet’ reaktsioon on aldehüüdide saamise meetod, mis põhineb primaarsete halogeniidide reaktsioonil heksametüleentetraamiiniga (urotropiiniga) ja moodustuvate kvaternaarsete ammooniumsoolade järgneval hüdrolüüsil:

R–CH2–Hlg  +  (CH2)6N4  →  [R–CH2–N(CH2)6N3]+Hlg–  →  RCHO

Marcel Sommelet avaldas selle reaktsiooni 1913. aastal kui bensüülhalogeniidide aromaatseteks aldehüüdideks konversiooni meetodiMarcel Sommelet. Sur un mode de décomposition des halogénoalcoylates d'hexaméthylène-tétramine. – Compt. rend. 1913, 157, 852–854.: ArCH2Hlg → ArCHO

Sommelet’ reaktsiooni saab edukalt kasutada aldehüüdide saamiseks erinevatest primaarsetest halogeniididest, näiteks RCH2Hlg on bensüül-, allüül-, alkoksümetüül- jmt halogeniid (saagis 70–80%); R võib olla ka heteroaromaatne rühm, nagu tiofeeni, püridiini, tiasooli jmt derivaat.

Tavaliselt reagentide segu vees või vesi-etanool segus või 50% äädikhappes kuumutatakse mitu tundi. Ammooniumsoola hüdrolüüs toimub keetmisel. Alküülhalogeniidide AlkCH2Hlg korral on vajalik kuumutamine vähemalt 24 tundi ja saagised on alla 50%.

Kuna kvaternaarseid ammooniumsooli annavad kergesti (aktiivsed) primaarsed halogeniidid, siis saab seda protsessi kasutada reaktsiooniproduktide segust primaarsete halogeniidide selektiivseks konversiooniks aldehüüdideks, seega selektiivseks eraldamiseks segust.

 Sommelet' reaktsiooni analoogid 

Urotropiini ja alküül- või bensüülhaliidide kvaternaarsed ammooniumsoolad happelisel hüdrolüüsil soolhappega annavad primaarsed amiinid, see on tuntud kui Delepine reaktsioon.

[R–CH2–N(CH2)6N3]+X–  +3HCl  +  6H2O  →  RCH2NH2•HX  +  6HCHO  +  3NH4Cl

100px|pisi|N,N-Dimetüülaniliin (DMA)
Uus analoogset tüüpi reaktsioon töötati välja Koit Läätse poolt, patenteeritud 1960. aastal.Леетс К. В. Способ выделения первичных замещенных аллильных галогенпроизводных из смеси с изомерными соединениями. – Авт. свид. СССР № 128860. Опубликовано в Б. И. 1960, № 11.,Леетс К. В., Когерман А. П., Кудрявцев И. Б., Таммару У. Э., Ранг Х. А., Краав Л. П. Способ выделения бета-непредельных первичных хлоралкилов. – Авт. свид. СССР № 582241. Опубл. в Б. И. 1977, № 44, 83. Selektiivselt viidi primaarsed allüülsed kloriidid (näiteks geranüülkloriid) dimetüülfenüülamiiniga (N,N-dimetüülaniliin) kvaternaarseteks ammoonium sooladeks, mille kuumutamisel kaaliumatsetaadiga saadi äädikhappe estrid:

R–CH2–CMe=CH–CH2–Cl  +  Me2NPh  →  [R–CH2–CMe=CH–CH2–NMe2]+Cl–   →  R–CH2–CMe=CH–CH2–OAc ,

kus  R = alküül, alkenüül jm,  Me = CH3,   Ph = C6H5  ja Ac = C(O)CH3

Hiljem laiendati seda meetodit ammooniumsoola lagundamise varieerimisega saamaks eetreid (leeliselise etanooliga) või estreid (karboksüülhapete kaaliumsooladega) või primaarseid allüülseid kloriide (kuumutamisel umbes 100 °C).K. Siirde, A. Erm, H. Rang, A. Kogerman, I. Kudrjavtsev, K. Lääts. Stereoselective Separation of Substituted Allylic Chloroderivatives. – Proc. Estonian Acad. Sci. Chem. 1991, 40(4), 200-204. Ammooniumkomplekside tekke kiirendamiseks võib kasutada metanooli lisandit.

 Vaata ka 
Kvaternaarsed ammooniumkatioonid

 Viited 

Kategooria:Orgaanilised reaktsioonid
Kategooria:Keemiline süntees