Pühalepa kihelkond

Pühalepa kihelkond (lühend Phl; saksa keeles Kirchspiel Pühhalep) oli kihelkond Läänemaa koosseisu kuulunud Hiiumaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

 Piirkonna ajalugu 
pisi|Haapsalu kreis Eestimaa kubermangus Ludwig August Mellini kaardil "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798
Kihelkonna ala kuulus 1234. aastast Saare-Lääne piiskopkonda, pärast 1254. aasta maadejagamist Liivi ordule (Maasilinna foogtkonna Pühalepa ametkond keskusega Suuremõisa ordumõisas).

Kihelkonnakirik ehitati eeldatavalt aastatel 1255–1260. Kirikukihelkonda on esmamainitud 1519. aastal kui kerspel to sunte Laurencius (Püha Laurentiuse kihelkond).Vello Kaskor: "Ajaloost: Pühalepa vald 20 ja fotomeenutus valla 15. aastapäevalt 2006." Maaleht. 6. oktoober 2011. 1522. aastal on kihelkonda esmamainitud Pühalepa nimega seoses Saare-Lääne piiskopi Johannes Kieveli visitatsiooniga.

Rootsi võimu ajal (1563–1710) oli kihelkond 1620. aastast kuni reduktsioonini de la Gardie'de valduses. Tähtsaks sai lubjapõletus- ja laevaehituskoht Suursadam. Hiljem arendasid samu alasid ka Ungern-Sternbergid, kes asutasid Hiiu-Kärdla kalevivabriku. Selle juurde tekkinud asula oli peagi Hiiumaa suurim (Kärdla). 18. sajandi teisel poolel levis kihelkonnas vennastekoguduseliikumine. Aastail 1885–1887 toimus hoogne õigeusku siirdumine. 1890. aastal ehitati Kuri külasse õigeusu Pühalepa Issanda Taevaminemise kirik.

 Pühalepa kihelkonna mõisad 
Pühalepa kihelkonnas paiknes ajalooliselt 11 mõisat – neist 1 kirikumõis ja 3 rüütlimõisast peamõisat koos 5 kõrvalmõisaga ning 3 karjamõisat.
Pühalepa kirikumõis (Pastorat Pühhalep)
Hiiessaare mõis (Hienhof)
Kassari mõis (Kassar) rüütlimõis
Kärdla mõis (Kertel) rüütlimõisa staatuses Hiiu-Kärdla kalevivabrik (Kertel Fabrik)
Kärdlamõisa mõis (Kertelhof) Suuremõisa kõrvalmõis, endine rüütlimõis
Loja mõis (Loja) Suuremõisa kõrvalmõis
Partsi mõis (Pardas) Suuremõisa kõrvalmõis
Randvere mõis (Randefer)
Soonlepa mõis (Soonlep) Suuremõisa kõrvalmõis
Suuremõisa ehk Hiiu-Suuremõisa mõis (Großenhof, Dagö-Großenhof) rüütlimõis
Vilivalla mõis (Williwalla) Suuremõisa kõrvalmõis
 Valipe karjamõis Suuremõisa karjamõis
 Vohi karjamõis  Suuremõisa karjamõis
 Harjo karjamõis Suuremõisa karjamõisSuuremõisa mõis (Pühalepa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

 Pühalepa kihelkonna vallad 
Kärdla vald (Kertel) (1866–1920; seejärel korraldati ümber Kärdla aleviks)
Suuremõisa vald (Grossenhof) (1866–1950; 1935. aastast Pühalepa vald)
Kassari vald (Kassar) (1866–1893; siis liideti Käina vallaga)Pühalepa kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Tänapäeval kattub kihelkonna ala endise Pühalepa valla alaga, v.a enamus Kassari saarest (Kassari mõis), mis kuulus Käina valda.

 Viited 

 Välislingid 
Pühalepa kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Kategooria:Läänemaa kihelkonnad