Wolfenbüttel

Wolfenbüttel on linn Saksamaal Alam-Saksimaal, Wolfenbütteli kreisi halduskeskus. Linna pindala on 78,46 km². 1974. aastal liideti linnaga kümme linnalähedast valda. 31. detsembril 2017 elas seal 52 357 inimest.

Linn on tuntud Hertsog Augusti raamatukogu asukohana ja suurima hulga vahvärkhoonete poolest Saksamaal. Seal asub Braunschweigi evangeelse luterliku kiriku piiskopitool, Jägermeisteri piiritusetehas ja Ostfalia rakenduskõrgkooli ülikoolilinnak. 

Kesklinn paikneb Okeri jõe ääres kohas, kus sellesse suubub Altenau lisajõgi, umbes 13 km Braunschweigist lõunas ja 60 km Hannoverist kagus. Wolfenbüttel asub umbes poolel teel Harzi mägede (lõunas) ja Lüneburgi nõmme (põhjas) vahel. Elm-Lappwaldi looduspark ja Asse küngastik on linnast idas ja kagus.

Wolfenbüttel on osa Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkonnast. See on lõunapoolseim 172 asulast Põhja-Saksamaal, mille nime lõpus on -büttel ('elukoht' või 'asula').

 Ajalugu 

Esimene asula, mis piirdus tõenäoliselt Okeri jõe väikese saarega, asutati 10. sajandil. Seda on mainitud nimega Wulferisbuttle 1118. aastal, kui Saksi krahv Widekind Wolfenbüttelist püstitas vesilinnuse olulisele kaubateele Braunschweigist Halberstadti ja Leipzigisse. Purustatuna Heinrich Lõvi poolt 1191. aastal ja taas Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Albrecht I poolt 1255. aastal, omandas linnuse ja ehitas selle alates 1283. aastast üles Welfist Braunschweigi hertsog Heinrich I.

1432. aastaks oli linn Braunschweigi Wolfenbütteli vürstide alaline elukoht. Hävitatuna 1542. aastal Schmalkaldeni sõjas, ehitati see üles enamasti renessanss-stiilis Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Juliuse ajal, sealhulgas tegi Hans Vredeman de Vries mitu gracht veeteed. 1570. aastal andis hertsog linnakodanikele turuõiguse ja asutas kaks aastat hiljem Hertsogliku raamatukogu (Herzogliche Bibliothek, hiljem Bibliotheca Augusta).

Kolmekümneaastase sõja ajal okupeerisid Taani väed kuningas Christian IV juhtimisel 1626. aastal kindlustatud linna. Pärast Lutteri lahingut lähistel piirasid keisriväed kindral Gottfried Heinrich zu Pappenheimi juhtimisel linna ümber. Pärast linna tagasivallutamist 1627. aastal jäi Wolfenbütteli kindlus Gottfried Huyn von Geleeni juhtimise alla. 1641. aasta juunis toimus Wolfenbütteli lahing, kus Rootsi väed Wrangeli ja Königsmarki krahvi juhtimisel võitsid ertshertsog Leopoldi juhitavaid austerlasi, kuid linna okupeerimine nurjus.

Kahe sajandi jooksul, eriti hertsogite Heinrich Juliuse ja August Noorema ajal, kasvas Wolfenbüttel kunsti- ja teaduskeskuseks: juba 1604. aastal oli helilooja Michael Praetorius (1571–1621) Braunschweigi hertsogite Kapellmeister. 1682. aastast veetis viimased eluaastad Wolfenbüttelis helilooja Johann Rosenmüller (1619–1684), kes oli pidanud homoseksuaalsuses kahtlustatuna Saksamaalt põgenema. Gottfried Wilhelm Leibniz (1646–1716) ja Gotthold Ephraim Lessing (1729–1781) juhatasid Hertsoglikku raamatukogu ja rajasid ühe esimese laenutusraamatukogudest valgustusaja Euroopas. Kuid hertsoglik õukond kolis 1753. aastal tagasi Braunschweigi ja Wolfenbüttel kaotas senise tähtsuse.

Teise maailmasõja ajal sai linna vanglast suur Gestapo vangide hukkamiskoht. Enamik hukatuid olid vastupanurühmade liikmed. Üks selline ohver oli dom Lambert, Ligugé kloostri munk Prantsusmaalt, kes hukati 3. detsembril 1943.

 Vaatamisväärsusi 

 Barokne Wolfenbütteli loss. 1866. aastal sai lossist Anna Vorwerki tütarlastekool. Tänapäeval kasutab osa hoonest keskkool; seal on ka suurepärane näide baroksetest riigikorteritest, mis on külastatavad kui muuseum.
 Hertsog Augusti raamatukogu (HAB), hertsoglik raamatukogu, üks maailma suuremaid ja tuntumaid vanade raamatute kogusid. See on eriti rikkalik piiblite, inkunaablite ja reformatsiooniaja raamatute poolest, lisaks umbes 10 000 käsikirja. See asutati 1572. aastal ja koliti 1723. aastal lossi vastu ehitatud Panteoni tõlgendusse; praegune raamatukogu hoone ehitati 1886. aastal. Leibniz ja Lessing töötasid selles raamatukogus raamatukoguhoidjatena. "Codex Carolinus" on seal üks väheseid säilinud gooti keeles tekste. Raamatukogus on ka Heinrich Lõvi piibel, peaaegu rahapaja tingimustes säilitatud raamat aastast 1170.
 Klein-Venedig. 18. sajandil ehitatud Okeri jõe ääres asuv maaliline veeäärne hooneansambel (gracht).
 Kirikud: 17. sajandil ehitatud Marienkirche (Hauptkiche Beatae Mariae Virginis) ja 18. sajandi alguses ehitatud St.-Trinitatiskirche (Kolmainu kirik).

Linnas paiknevad ka endised Northamptoni kasarmud, kus 1993. aastani majutati Briti Reiniarmee üksusi.

Tänapäeval on Wolfenbüttel väiksem kui naaberlinnad Braunschweig, Salzgitter ja Wolfsburg, kuid kuna linn jäi sõjast suuresti puutumata, on selle kesklinnas palju vahvärkhooneid, paljud pärit mitme sajandi tagant, ja see säilitab endiselt oma ajaloolise iseloomu.

 Kultuur 


Wolfenbüttelis on mitu Ostfalia rakenduskõrgkooli osakonda ja Lessing-Akademie, organisatsioon Lessingi tööde uurimiseks. Seal asub ka Niedersächsisches Staatsarchiv, Alam-Saksi liidumaa arhiiv, samuti tuntud Hertsog Augusti raamatukogu.

Ürdilikööri Jägermeister valmistava Mast-Jägermeister AG peakorter asub tänapäevani Wolfenbüttelis, seal on ka mõned selle likööri destilleerimiskohad.

2009. aasta mais toimusid Wolfenbüttelis Saksamaa lahtised meistrivõistlused bussivedamises, kus viieliikmelised võistkonnad pidid 16-tonnist bussi 30 meetrit vedama.

Igal aastal avatakse juba novembri lõpus Wolfenbütteli jõuluturg.

 Sõpruslinnad 

 Sèvres, Prantsusmaa
 Kenosha, Wisconsin, Ameerika Ühendriigid
 Satu Mare, Rumeenia
 Kamienna Góra, Poola
 Rhondda Cynon Taff, Wales

Wolfenbütteli sillad on nimetatud nende linnade järgi.

Kenoshas on Michigani järve kaldal park nimetatud Wolfenbütteli järgi.

 Inimesi 

 August Wilhelm (Braunschweig-Wolfenbüttel) (1662–1731)
 Antonio Wolfenbuttel – Brasiilia televisioonitegelane, tuntud Joåo Paolo Vitor Diego nime all
 1489 – Heinrich II (Braunschweig-Wolfenbüttel), Braunschweig-Wolfenbütteli vürst (suri 1568)
 1528 – Julius (Braunschweig-Wolfenbüttel), Braunschweig-Wolfenbütteli vürst (suri 1589)
 1696 – August Querfurt, žanri, hobuse ja jahipidamise kunstnik (suri 1761)
 1715 – Elisabeth Christine von Braunschweig-Wolfenbüttel, Friedrich Suure abikaasa, Preisimaa kuninganna (suri 1797)
 1724 – Johann Julius Walbaum, arst, loodusteadlane (suri 1799)
 1739 – Anna Amalia von Braunschweig-Wolfenbüttel, hertsoginna ja helilooja (suri 1807)
 1746 – Elisabeth Christine Ulrike von Braunschweig-Wolfenbüttel, hertsog Karl I tütar
 1774 – Friederike von Reden, filantroop ja salongipidaja, Mutter des Hirschberger Tales ('Hirschbergi oru ema') (suri 1854)
 1810 – August Ludwig von Rochau, publitsist ja poliitik (suri 1873)
 1813 – Theodor Engelbrecht, arst, professor ja pomoloog (suri 1892)
 1816 – Theodore Eisfeld, helilooja, New Yorgi filharmoonikute peadirigent (suri 1882)
 1851 – Victor Ehrenberg, õigusteadlane (suri 1929)
 1857 – Richard Ehrenberg, rahvuslik majandusteadlane (suri 1921)
 1890 – Georg Scholz, uue objektiivsuse maalija (suri 1945)
 1964 – Hans-Jörg Meyer, sportlaskur
 1987 – Arnd Peiffer, laskesuusataja

 Vaata ka 
 Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

 Viited 

 Välislingid 

 Wolfenbütteli koduleht
 Herzog August Bibliothek

Kategooria:Alam-Saksi linnad
Kategooria:Alam-Saksi vallad
Kategooria:Wolfenbütteli kreis