Alar Laneman

Alar Laneman (sündinud 6. mail 1962 Vändras)Heiki Suurkask (1. jaanuar 2018). "Eesti kindralid ja admiralid". Sõdur, nr 1, lk 34–41 (siin lk 40). on Eesti erusõjaväelane (brigaadikindral) ja poliitik.

Aastatel 2002–2007 oli ta kaitsejõudude peastaabi ülem ja aastatel 2020–2021 siseminister. Ta oli aastatel 2019–2020 ja 2021–2023 XIV Riigikogu liige ning alates 2023. aastast on ta XV Riigikogu liige. 2024. aastal lahkus ta EKRE-st ja astus Reformierakonda.

 Haridus 
Alar Laneman lõpetas 1980. aastal Pärnu 2. Keskkooli.

Sõjaväelise hariduse sai ta aastatel 1981–1985 Tallinna Kõrgema Ehitusvägede Poliitilise Sõjakoolist.ТАЛЛИНСКОЕ ВЫСШЕЕ ВОЕННО-ПОЛИТИЧЕСКОЕ СТРОИТЕЛЬНОЕ УЧИЛИЩЕ. 2-й выпуск (1981–1985)http://epl.delfi.ee/news/eesti/alar-laneman-sojavae-number-kaks-ei-lahe-kaitseataseeks?id=51122305 1999. aastal alustas ta õpinguid Rootsi Kuningriigi Sõjaväeakadeemias, lõpetades kooli 2001. aastal.

Ta on lõpetanud esimese Eesti ohvitserina Suurbritannias Kuningliku Kaitseuuringute Kolledži.

 Sõjaväeline karjäär 
 Varasem teenistus 
Aastatel 1981–1991 teenis Laneman Nõukogude Liidu sõjaväes.

1991. aastal alustas ta kaitsejõudude peastaabi ülema kohusetäitja Ants Laaneotsa kutsel teenistust iseseisvuse taastanud Eesti kaitsejõududes, olles aastatel 1991–1992 esimese üksusena formeeritud peastaabi staabikompanii ülemana kohusetäitja ja seejärel ülem. Seejärel juhtis ta 1993. aastast Kalevi üksik-jalaväepataljoni kuni määrati 1994. aastal kaitseväe välisoperatsioonide üksuse Eesti rahuvalve üksikkompanii ülemaks. Sellelt kohalt tõusis Laneman 1995. aastal Eesti, Läti ja Leedu ühise elukutselise üksuse Balti pataljon (BALTBAT) esimene ülemaks, teenides ametis kuni 1998. aastani.

 Maaväe staabi ja peastaabi ülemana 
2001. aastal nimetati ta maaväe staabiülemaks, aasta hiljem tõusis koloneliks edutatud Laneman kaitsejõudude peastaabi ülemaks. 2005. aastal andis president Arnold Rüütel talle brigaadikindrali auastme.

Talle kui kaitsejõudude peastaabi ülemale allusid peastaabi luureosakonna sõjaväeluure (ülem kolonelleitnant Risto Lumi) ja luurepataljon. 2007. aastal läks ta õppima Londonisse. Lanemani õpingute ajal täitis kaitsejõudude peastaabi ülema kohuseid tema asetäitja kolonel Neeme Väli.

 Kaitseväe operatiivülemana 
3. märtsist 2008 määrati Laneman kaitseväe operatiivülemaks.Brigaadikindral Alar Laneman saab kaitseväe operatiivülemaks. ERR, 21. veebruar 2008 Ta täitis ka maaväe ülema kohuseid.

2009. aasta algul koondati kaitseväe kaitsejõudude peastaabi operatiivülema ametikoht seoses struktuurimuudatustega ning sel kohal teeninud Alar Laneman vabastati tegevteenistusest ja arvati reservi.Kaitsevägi koondab brigaadikindral Lanemani. Delfi, 17. detsember 2008

 Töökäik pärast kaitseväge 
Aastatel 2011–2020 oli Laneman sõjaline nõunik kaitsetööstusettevõttes Milrem Robotics, töötades 2011–2016 nõunikuna ka Eesti Kaitsetööstuse Liidu juures.

Nõunikuameti kõrvalt oli ta vahemikus 2011–2019 ajalooõpetaja Sauga põhikoolis.

 Poliitiline karjäär 
2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel kandideeris Laneman Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liikmena Pärnu linnavolikokku, ent ei kogunud vajalikke hääli.

 XIV Riigikogus 
Alar Laneman kandideeris Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas 2019. aasta Riigikogu valimistel 12. valimisringkonnas ning osutus 673 häälega valituks.https://rk2019.valimised.ee/et/election-result/acquired-mandates.html

 Siseministrina 
18. novembril 2020 nimetas peaminister Jüri Ratas ta oma teises valitsuses siseministriks. Laneman oli ametis kuni valitsuse tagasiastumiseni 26. jaanuaril 2021.

 XV Riigikogus 
Laneman kandideeris EKRE nimekirjas 2023. aasta Riigikogu valimistel ja osutus valituks.

Laneman kuulub Riigikaitsekomisjoni. Ta on pooldanud Eesti lahkumist jalaväemiinide kasutamist keelavast Ottawa konventsiooni, nimetades lepingut kahjulikuks ja Vene-Ukraina sõjale viidates ebaefektiivseks.

14. juuni 2024 lahkus Laneman EKRE-st, 12. juulil 2024 liitus ta Eesti Reformierakonnaga.

 Tunnustus 
 1997 – Kotkaristi IV klassi teenetemärk
 2005 – Kotkaristi III klassi teenetemärk
 Prantsuse Vabariigi riiklik teeneteorden ja piirivalve II klassi teeneterist
 Kaitseväe teenetemärk
 Kaitseliidu III klassi valgerist
 Kaitseministeeriumi II klassi teeneterist
 Maaväe teenetemärk
 Kaitseväe eriteenete rist
 Rahuoperatsioonide Keskuse teenetemärk
 Leedu KVJ-i eeskujuliku teenistuse rist
 Läti KVJ-i eeskujuliku teenistuse rist
 10 aastat taastatud kaitseväge
 Soome Reservväelaste Liidu teenetemärk

 Auastmed 
 Aasta Õlak Auaste  20px kapten  20px major  20px kolonelleitnant  20px kolonel  20px brigaadikindral

 Viited 

 Välislingid 
 Anna Põld. "Ma ei ole kunagi selle fänn olnud, et pean olema avalikkusele teada". Postimees, 14. november 2020
 Ants Sild. Kursant. Pioneer, 1983, nr 3, lk 8–9.

Kategooria:Eesti siseministrid
Kategooria:Eesti brigaadikindralid
Kategooria:Kaitseväe peastaabi ülemad
Kategooria:Nõukogude Liidu sõjaväelased
Kategooria:Eesti Reformierakonna poliitikud
Kategooria:Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitikud
Kategooria:XIV Riigikogu liikmed
Kategooria:XV Riigikogu liikmed
Kategooria:Kotkaristi IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kotkaristi III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kaitseministeeriumi teeneteristi kavalerid
Kategooria:Kaitseväe teeneteristi kavalerid
Kategooria:Kaitseväe teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1962