Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet

Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet (saksa keeles Livländische Gemeinnützige und Ökonomische Sozietät, vene keeles Лифляндское общеполезное экономическое общество), aastatel 1855–1917 Keiserlik Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet oli Liivimaal ja Lõuna-Eestis aastail 1792–1940 tegutsenud selts, Baltimaade vanim teadusselts.
Ajalugu
Asutamine
Sotsieteet asutati Riias 1792. aastal. Selle aluskapitaliks oli Riia suurkaupmehe ja Liivimaa Riia kreisi mõisaomaniku Peter Heinrich Blanckenhageni (1723–1794) annetatud 40 000 albertustaalrit. Algatajad komplekteerisid sotsieteedi uuendusmeelsematest mõisnikest ja see koosnes alati 13 tegevliikmest, kes pidid kuuluma Liivimaa pärusaadlisse ja olid enamikus põllumajanduspraktikud või tegevad Liivimaa rüütelkondlikus omavalitsuses. 1813. aastal viidi sotsieteet üle Tartusse. Sotsieteedi maja asus Tartus Lossi tänav 3.Lepajõe, J.  Sada aastat Tartu Põllumajanduskatsejaama asutamisest. Sotsieteedi maja hävis sõjas ja praegu on selle kohale ehitatud TÜ filosoofiateaduskonna uus õppehoone.

Sotsieteedi algatusel rajati Pihkva–Riia raudtee, Pihkva-Tartu-Valka-Valmiera suunaline  Tartu-Riia raudteeliiniharu, uuriti Baltimaade veeteede arendamise võimalust, 1874…1881 toimus sotsieteedi organiseerimisel Liivimaa üldloodimine ning selle andmete alusel tekkis võimaldus paremini läbi viia maaparandustöid, loodi meteoroloogiliste vaatluspunktide võrgu loomine Liivimaal. Sotsieteet osales 1834–1839 ka Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituudi asutamisel. Krahv Friedrich Bergi eestvõttel asutati 1899 sotsieteedi erialafiliaalina Balti Seemnekasvatajate ÜhingKarl Annuk. Taimekasvatuslikust katsetegevusest Eestimaal ja Põhja-Liivimaal XIX sajandil ja XX sajandi kahel esimesel aastakümnel, Agraarteadus, 11 (3), lk 6. Võib öelda, et praktiliselt juhtis see organisatsioon Lõuna-Eesti mõisate põllumajanduse arengutLia Oengo, Esimestest põllumajandusmasinatest Eestis XIX sajandi esimesel poolel., Eesti NSV TA toimetised. XVI k., nr. 1, 1967, lk. 67…80 kuni 1918. aastaniRein Lillak, LÜHIÜLEVAADE EESTI PÕLLUMAJANDUSLIKU HARIDUS- JA TEADUSTÖÖ ARENGUST KUNI 1940. AASTANI.

Likvideerimine
Sotsieteet lõpetas tegevuse pärast baltisakslaste ümberasumist ja suleti 30. oktoobril 1940. aastal ENSV Rahvakomissaride Nõukogu 9. oktoobri 1940 otsusega.
Juhtkond
Presidendid
 Alates Kuni PresidentEAA, f. 1185, n. 1, s. 12, L 12.EAA, f. 1185, n. 1, s. 1204.   vabahärra Leonhard Johann von Budberg-Bönninghausen (1727−1796)   Friedrich Reinhold von Berg (1736−1809)   Reinhold Wilhelm von Liphart (1750−1829)   Konrad Siegmund von Brasch (1779−1835)   vabahärra Karl Axel Christer von Bruiningk (1782−1848)   Alexander von Oettingen (1798−1846)   Carl Eduard von Liphart (1808−1891)   Alexander Theodor von Middendorff (1815−1894)   Eduard Reinhold von Oettingen (1829−1919)   Friedrich Maximilian (Max) von Sivers (1857−1919)   Alexander Arved Georg von Oettingen (1857−1943)   parun Adolf Konstantin Jakob Pilar von Pilchau (1851−1925)   Erich August Arthur von Oettingen (1862−1928)   Rudolf (Rolf) von Anrep (1865−1945)   Alexander Georg Richard von Oettingen (1869−?)   Arthur Max von zur Mühlen (1885−?)

Liikmeskond

Sotsieteedi liikmeskond jagunes kolme kategooriasse. Kõige olulisema grupi moodustasid tegevliikmed (ordentliche Mitglieder). Aastatel 1792−1918 võeti neid vastu kokku 115, kellest 24 valiti sotsieteedi Riia perioodil (1792−1813) ja ülejäänud Tartu perioodil (a-st 1813). . Seltsi asutaja Peter Heinrich Blanckenhagen nägi ette, et sotsieteedi liikmeskonna moodustab Liivimaa aadel, mille all ta pidas silmas rüütelkonda immatrikuleeritud aadlit. Sellest reeglist peeti ühe erandiga ka kinni, ainult 1862. aastal liikmeks valitud Wassili von Zuckerbecker (1807−1869) ei olnud immatrikuleeritud aadlik.. Liikmete hulka kuulus alati ka mõni Blanckenhageni suguvõsa liige. Blanckenhageni soovi kohaselt pidi sotsieteeti kuuluma korraga 13 liiget, kelle hulgast valiti president, viitsepresident ja varahoidja; alaline sekretär ei pidanud kuuluma rüütelkonda ega olema sotsieteedi tegevliige ega immatrikuleeritud aadlik. Tegevliikmed valiti koopteerimise teel. Tegevliikmed said seltsi liikmeteks koopteerimise teel. Nad maksid liikmemaksu, mis tuli õiendada poolaasta jooksul ja mille suurus ei olnud põhikirjas kindlaks määratud. Kõige arvukamalt oli sotsieteedis auliikmeid (Ehrenmitglieder), keda oli täisliikmetest ligi kolm korda enam: aastatel 1796−1915 valiti neid kokku 316. Omaette kategooria moodustasid veel korrespondent- ehk kirjavahetajaliikmed (correspondirenden Mitglieder), keda oli väga vähe.Uustalu, Märt. Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmetest 1792-1918. – Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XLI. Teadusinnovatsiooni tee praktikasse. Tartu: 2013, lk 68-70, 71, 76.

Sotsieteedi mõjukamad osalejad olid Raadi ja paljude teiste mõisate omanik Liivimaa maanõunik Reinhold Wilhelm von Liphart (1807–1828); Vorbuse, Palupera ja Hellenurme mõisa omanik Liivimaa maanõunik parun Karl Axel Christer von Bruiningk (1835–1846), kes oli ka Liivimaa Põllumajanduse ja Töönduse Edendamise Seltsi asutaja ja esimees (1844–1848); Maramaa mõisaomanik dr Karl Eduard von Liphart (1847–1862); Hellenurme ja Pööravere mõisa omanik ja loodusteadlane akadeemik Alexander von Middendorff (1862–1882), kes andis karjakasvatuse edendamisega uue suuna Liivimaa põllumajandusele ja pani aluse tõukarjaaretusele ja laialdasele näitusetegevusele, ning Kuremaa mõisa omanikud Liivimaa maanõunikud Eduard von Oettingen (1882–1900) ja Erich von Oettingen (1906–1927), kes eesrindlike põllumeestena seisid paljude praktiliste uuenduste eesotsas Liivimaal.

Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmed 1792−1918
Riia periood 1792−1813
 Jrk.  Daatum  Nimi  Mõis  Märkused 1  1792  Vabahärra Leonhard Johann von Budberg-Bönninghausen (1727–1796)  Ranka (Ramkau)  Liivimaa sotsieteedi president (1796) 2  1792  Christoph Adam von Richter (1751–1815)  Sidgunda (Siggund)   3  1792  Vabahärra Balthasar von Campenhausen (1745–1800)  Ungurmuiža (Orellen)  Auliige a-st 1797 4  1792  Friedrich Wilhelm von Taube (1744–1807)  Mālpils (Schloß Lemburg)  Liivimaa sotsieteedi viitsepresident (1796−1807) ja varahoidja (1796−1806) 5  1792  Reinhold Wilhelm von Liphart (1750–1829)  Raadi (Ratshof)  Liivimaa sotsieteedi president (1809−1828) 6  1792  Friedrich Reinhold von Berg (1736–1809)  Ropaži (Schloß Rodenpois)  Liivimaa sotsieteedi president (1796−1809) 7  1792  Karl Johann von Zimmermann (1743−?)  Ulbroka (Stubbensee)  8  1792  Paul Reinhold Edler von Rennenkampff (1752–1824)  Jaunkalsnava (Neu-Calzenau)  9  1792  Krahv Ludwig August Mellin (1754–1835)  Bīriņi (Koltzen)  10  1792  Friedrich Wilhelm von Sivers ( 1748–1823)  Rencēni (Ranzen)  11  1792  Ernst Heinrich Anhorn von Hartwiss ( 1750–1833)   12  1792  Carl Otto von Löwenstern (1755–1833)  Volmari (Wolmarshof)  13  1792  Georg Friedrich von Jarmerstedt (1733–1794)  Mēdzūla (Meselau)  14  1796  Wilhelm von Blanckenhagen (1761–1840)  Allaži (Allasch)  Liivimaa sotsieteedi varahoidja (1807−1818); Peter Heinrich Blanckenhageni poeg 15  1796  August Friedrich von Sivers (1766–1823)  Õisu (Euseküll)  16  1797  Karl Otto von Transehe (1761–1837)  Dzelzava (Selsau)  17  1797  Vabahärra Wilhelm Friedrich von Ungern-Sternberg (1752–1832)   18  1800  Andreas Georg von Bayer (1738–1811)  Stukmaņi  (Stockmannshof)  19  1800  Vabahärra Johann Gottlieb von Wolff (1756–1817)  Vana-Laitsna (Alt-Laitzen)  20  1807  Burchard Christoph von Vietinghoff (1767–1828)  Aluliina (Schloß Marienburg)  21  1808  Otto Johann Magnus von Richter (1755–1826)  Vastse-Kuuste (Alt-Kusthof)  Liivimaa sotsieteedi varahoidja (1818−1826) 22  1809  Krahv Georg Heinrich Ludwig von Mengden (1765–1812)  Kauguri (Kaugershof)  23  1811  Heinrich August von Bock (1771–1863)  Loodi (Kersel)  24Uustalu, Märt.  Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmetest 1792-1918. – Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XLI. Teadusinnovatsiooni tee praktikasse. Tartu: 2013, lk 83-92.  1813  Peter Reinhold von Sivers (1760–1835)  Heimtali (Heimthal)EAA, f. 1185, n. 1, s. 1231, L 1–6.  
Auliikmed
Auliikmed (Ehrenmitglieder) moodustasid kõige suurema osa liikmeskonnast. Aastatel 1796−1915 valiti kokku 316 isikut. Märkimisväärse osa neist olid tulevased või endised tegevliikmed. Erinevalt tegevliikmetest ei pidanud auliikmed kuuluma Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Seetõttu oli selle grupi koosseis tunduvalt mitmekesisem: auliikmeteks said teiste rüütelkondade esindajad, teadlased (kohalikud ja välismaalased), literaadid, raeliikmed, vaimulikud jt. Põhikirjas oli sätestatud, et auliikmeteks valiti alati Liivimaa kindralkuberner ja Liivimaa tsiviilkuberner.

Korrespondent- ehk kirjavahetajaliikmed
Korrespondent- ehk kirjavahetajaliikmeid (correspondirenden Mitglieder) oli kõige vähem. Kokku valiti neid saja aasta jooksul vaid 13. Nende valimine ei olnud järjepidev. Ligi pooled korrespondentliikmed olid vaimulikud, ülejäänud mõisnikud. Kõige tuntum neist oli teenekas põllumees Sangaste mõisnik krahv Friedrich Berg (1845−1938), keda kunagi sotsieteedi täisliikmeks ei valitudki.

TütarseltsidRosenberg, Tiit. Baltisaksa põllumeesteseltside võrgustiku kujunemisest. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013.

Väljaanded
Abhandlungen der liefländischen gemeinnützigen ökonomischen Societät (1802–1808)
Oekonomisches Repertorium für Liefland (1808–1811)
Neueres ökonomisches Repertorium für Livland (1812–1825)
Livländische Jahrbücher der Landwirtschaft (1825–1837, alates 1837. a-st lisati Neue Reihenfolge, kuni 1863)
Baltische Wochenschrift für Landwirtschaft, Gewerbefleiß und Handel (1864–1915), mille lisana ilmusid “Bericht über die Verhandlungen” (1898–1917), “Труды Имп. Лифляндского Общеполезного Экономического Общества” (1913–1917) ja ka aastatel 1869–1889 kord kuus  J. V. Jannseni toimetamisel, ka ajaleht Eesti Põllomees kõige eesti põllomeestele. 
Maakultuuribüroo: “Mitteilungen des Liv-Estländischen Bureau für Landeskultur”
Balti Seemnekasvatajate Ühingu: “Mitteilungen und Publikationen” (1899–1913)
Balti Sooparanduse Seltsi: “Mitteilungen des Baltischen Moorvereins” (1911–1918) ja 1912. aastast “Ежегодник Балтийского Общества для Поощрения Культуры Болот”

 Vaata ka 
Saaremaa Põllumajanduslik Selts (asutatud 1818)
Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts
Lõuna-Liivimaa Üldkasulik Põllumajandusselts, mis ühendas Lõuna-Liivimaa läti osa Võnnu-Volmari-Valka-Riia kreiside mõisnikke
Viited

Kirjandus
Engelhardt, Hans Dieter von; Neuschäffer, Hubertus. Die Livländische Gemeinnützige und Ökonomische Sozietät (1792–1939). Köln, Wien: Böhlau, 1983.
Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet 200. Akadeemilise Baltisaksa Kultuuri Seltsi konverentsi materjale. 25. september 1992 Tartus. Toim. Sirje Kivimäe. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1994.
Uustalu, Märt. Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmetest 1792-1918. – Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XLI. Teadusinnovatsiooni tee praktikasse. Tartu: 2013. Lk 67-92 .

Välislingid

Kategooria:Baltisaksa organisatsioonid
Kategooria:Eesti teadusseltsid
Kategooria:Liivimaa
Kategooria:Eesti põllumajandus