Ludvig Jakobsen

Ludvig-Karl Jakobsen VR I/3 (nimed esinevad koos või eraldi ka kujul Louis-Carl Jacobsen; 29. mai 1893 Leebiku vald, Viljandimaa – 11. detsember 1961 Köln) oli Eesti sõjaväelane.

 Elulugu 
Jakobsen sündis Viljandimaal Leebiku vallas Julius-Friedrich-Wilhelm ja Emilie Jakobseni peres.

 Haridus 
Jakobsen õppis Viljandi Algkoolis ja aastatel 1905–1909 Friedrich Kuhlbarsi koolis Deutsche Schule zu Fellin. Aastatel 1912–1913 õppis Venemaal Simbirski Kadetikorpuses, gümnaasiumi lõpetas eksternina.

1913.–1914. aastal õppis Jakobsen Kaasani Sõjakoolis ja sai kooli lõpetamisel nooremleitnandiks. 1927. aastal lõpetas ta Poola Kõrgema Sõjakooli. Kuulus korporatsiooni Sakala.

 Sõjaväeteenistus 
Esimesest maailmasõjast võttis osa Jakobsen rindeohvitserina. Eesti sõjaväkke astus ta 24. novembril 1918. 1. detsembrist 1918 määrati kapten Jakobsen 6. jalaväepolgu staabikapteniks. Aprillis 1919 määrati ta ülemjuhataja otsusega äsjaloodud Eesti Vabariigi Sõjakooli kadettide pataljoni ülemaks ja sõjaväe administratsiooni lektoriks, kus teenis 1920. aastani. Vabadussõjas osalemise eest sai ta 50 000 marka ja talumaad. Sama aasta märtsis ülendati ta alampolkovnikuks.

Aastatel 1921–1924 juhtis kolonelleitnant Jakobsen Viljandis 5. Jalaväepolgu koosseisus olevat Sakala Üksikut Partisanide Pataljoni, olles ühtlasi Viljandi garnisoni ülem. 1924. aasta alguses ülendati ta kolonelleitnandiks ja viidi üle kindralstaapi. 1924. aastal määrati Jakobsen Eesti Vabariigi sõjaväeliseks esindajaks Poolasse ja 1925. aastal paralleelselt ka Rumeeniasse. Diplomaatiline missioon kestis kuni 1930. aastani.

1930. aastal kutsus Riigivanem Otto Strandman Jakobseni oma vanemaks käsundusohvitseriks, kellena ta teenis kuni 1934. aastani. 18. veebruaril 1931 ülendati Jakobsen koloneli auastmele. 1. aprillil 1934 määras ülemjuhataja ta Narva 1. Jalaväerügemendi ülemaks. Juunis 1936 lähetati ta Eesti Vabariigi sõjaväeliseks esindajaks Saksamaale, 1937. aastal määrati ta paralleelselt ka esindajaks Ungaris.

Juunipöörde ajal viibis Jakobsen Berliinis ja keeldus Tallinna naasmast. Eesti okupeerimise järel teenis ta Saksa sõjaväes, olles 1941. aastal nõuandja armeegrupis Nord, seejärel täites Saksa sõjaväeluure eriülesandeid Tallinnas. Septembris 1944 evakueerus ta Saksamaale, kus töötas kolonelina mereväeluures, kuni vabastati aprillis 1945 Wehrmachtist. Saksamaa kapitulatsiooni järel tegeles Jakobsen eesti sõdurite kaitsmisega, otsides kontakte liitlasvägede ülemjuhatajatega.

 Hilisem elu 
Pärast teist maailmasõda jäi Jakobsen perega Lääne-Saksamaale elama ja korraldas kohalikku väliseestlaste seltsielu. Ta oli Eesti Võitlejate Ühingu Saksamaal esimees, hilisem auesimees ja vanematekogu liige; Balti Seltsi Saksamaal asepresident; Saksa-Eesti Ühingu eestipoolne esimees; Eesti Skautide Maleva Saksamaal maleva vanem; Eesti Sõjainvaliidide Kapitali volinik Saksamaal; Eesti Vabadusvõitlejate ja Sõjaveteranide Ühenduse president aastatel 1951–1954 ning Eesti Rahvuskomitee juht Saksamaal. Ta oli ka üks ajalehe Võitleja asutajaid ja kaastöölisi.

Pärast Karl Selteri surma määrati Jakobsen 1958. aastal tema asemel Eesti diplomaatiliseks esindajaks Saksamaale, seal töötas ta surmani. Ta suri 11. detsembril 1961 südamehaigusse ja maeti 15. detsembril 1961 Kölni läänekalmistule. 

 Tunnustus 

 1920 – Medaille d'honneur en Argent
 1921 – Vabadusrist I liigi 3. järgu kavaler
 1926 – Poola taassünni orden komandöri rist (III klass)
 1930 – Eesti Punase Risti mälestusmärk, II järk, I aste
 1930 – Soome "Valge Roosi" komanderi rist
 1931 – Rumeenia krooni aumärgi komanderirist
 1931 – Poola Teeneterist I liik ("Krzuz Zaslugi Zloty")
 1934 – Eesti Punase Risti mälestusmärk, I järk, II aste
 1934 – Eesti Kaitseliidu Kotkaristi teenetemärk, III klass
 1934 – Eesti Vabariigi Valgetähe teenetemärk, V klass
 Sakala Partisanide Ühingu auliige
 Prantsuse Auleegioni orden
 Kambodža suurtäht 
 Vabariigi Presidendi käsundusohvitseri rinnamärk.

Viited

 Välislingid 
Ohvitseride andmekogu

Kategooria:Eesti kolonelid
Kategooria:Eesti sõjaväeatašeed
Kategooria:Sakala Partisanide Pataljoni ülemad
Kategooria:1. Jalaväerügemendi ülemad
Kategooria:Vabariigi Presidendi käsundusohvitserid
Kategooria:Kõrgema Sõjakooli õppejõud‎
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Vabadusristi I liigi 3. järgu kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kotkaristi III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Korporatsioon Sakala liikmed
Kategooria:Eestlased Saksamaal
Kategooria:Sündinud 1893
Kategooria:Surnud 1961