Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Tartu osakond

Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Tartu osakond oli Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee piirkondlik asutus Tartu linnas, mis asus aadressil Vanemuise 19. 

Asukoht

Eesti NSV RJK Tartu osakonna eellane Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Tartu osakond alustas tegevust Tartus 1940. aastal Oskar Sõmermaalt natsionaliseeritud hoones Pepleri tänava ja Riia tänava nurgal, nn hallis majas. Hoones Riia maantee 15b asub 2001. aastal Tartu Linnamuuseumi asutatud KGB kongide muuseum.

1954. aastal pärast Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komiteeks ümbernimetamist tegutses osakond Riia tänav 85Jaak Pihlau, EESTI LÄHIAJALOOST: KUIDAS LOODI ENSV MN JUURES ASUV RIIKLIKU JULGEOLEKU KOMITEE, AKADEEMIA, 13. AASTAKÄIK 2001 NUMBER 3, lk 466 ja siis hõivas asutus Eesti Kirjanduse Seltsi maja (Aia) Vanemuise tänaval nr 19. Endine Sõmermaa maja anti üle Tartu rajooni täitevkomiteele, ning varem eeluurimisvanglana kasutusel olnud hoone kelder muudeti arhiivimaterjalide hoidlaks.
Juhtkond ja organisatsioon
Eesti NSV RJRK Tartu linnaosakonna ülem riikliku julgeoleku leitnant Pavel Afanasjev (1941)
Eesti NSV RJRK Tartu linnaosakonna ülem Vassili Beljajev (detsember 1944 – november 1946)
Eesti NSV RJRK Tartu osakonna ülem major Matvejev (−1945/1946–)
Eesti NSV RJM Tartu osakonna ülem Gavriil Grigorjevitš Starinov, 1946–1951Jaak Pihlau, EESTI LÄHIAJALOOST: KUIDAS LOODI ENSV MN JUURES ASUV RIIKLIKU JULGEOLEKU KOMITEE, AKADEEMIA, 13. AASTAKÄIK 2001 NUMBER 3, lk 460
Eesti NSV RJM Tartu osakonna ülema kohusetäitja alampolkovnik Jegor Batrak (1949)Peeter Väljas, Etüüde Tartu kunstnikkonnast, Tuna 1999/1
Eesti NSV MN ja RJK Tartu osakonna ülem Ernst Simson, 1953–1954Eestlaste põgenemised Läände: ärahüppajad Jaak Pihlau, Tuna 2003/1,  
Eesti NSV RJK Tartu osakonna ülem Heino Vallner Jaani p. (1974–07.1981)04.04.2006 teadaanne nr 752
Eesti NSV RJK Tartu osakonna ülem, polkovnik Anti Talur (1982−1991)
Tartu osakonna ülema asetäitja Heino Vallner (08.1965–1974)
1. jaoskond
2. jaoskond, jaoskonna ülem, Jakov Šlenduhhov04.04.2006 teadaanne nr 673(1985–31.12.1991); Peeter Sepper (sünd 24.09.1954), operatiivvolinik 01.1979–1982, 
3. jaoskond
4. jaoskond
5. jaoskond, operatiivvolinik, vanemoperatiivvolinik, jaoskonna ülem Peeter Sepper 1982–08.1991.
6. jaoskond
valitsusside grupp, grupi ülem Vladimir Kodak04.04.2006 teadaanne nr 479
 Viktor Kozlov Afanassi p
 Mihhail Tšerkassov Mihhaili p
 Mart Valge Karli p

Ajalugu
Eesti NSV RJK Tartu osakonna eellane Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Tartu osakond alustas oma tegevust Tartus Oskar Sõmermaalt 1940. aastal natsionaliseeritud hoones. Pärast Nõukogude vägede evakueerimist 17. juulil 1941 algasid Pepleri tänava ja Riia tänava nurgal, Riia tänav 15B asunud endise SARK-i maja aias väljakaevamised, kus vaarikapõõsaste vahel satuti kaevamisjälgedele. Aia keskel, umbes poole meetri sügavusel leiti 2 mehe laipa. Maja õuel, ühekorruselise puumaja keldris avastati veel 4 mehe surnukehad. Ära tunti talunik Osvald Hainoja, insener Boris Klompus, mehaanik Arnold Puusik ja raudteelane Karl Reinlo. Suurem osa "Hallis majas" hukatuid maeti koos Tartu vangla massimõrva ohvritega (193 inimest) Pauluse kalmistu ühishauda. 1942. aasta andmetel mõrvati 320 inimest ja arreteeriti 990. Neist 251 jäi teadmata kadunuks.KGB kongide muuseum Tartus. 

Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Tartu osakond asus 1940.–1950. aastatel nn Hallis majas, Riia tänav 15b. Aastal 1954 vahetas kohalik Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee Tartu osakonna kontor asupaika ja kolis Vanemuise (Aia) tänav 19. 

1941. aasta juuniküüditamine
Vahetult pärast Tartu vallutamist Punaarmee poolt 1944. aasta augustis alustasid linnas tegevust Eesti NSV SARK-i ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi Tartu linnaosakonnad.

1949. aasta märtsiküüditamine

Eesti iseseisvumisprotsess
1988. aastal peeti Tartus Pauluse kalmistul mälestusmiiting 192 mõrvatu haudade juures, kes leiti juulis 1941 Tartu vangla kaevust pärast NSV Liidu Punaarmee taandumist Eestist. Kalmistul moodustati 192 sinisest, mustast ja valgest põlevast küünlast rist.

EPA aulas toimus kodanike ja linnavõimude debatt Raadil asuva sõjaväelennuvälja üle, millele järgnes radikaalsetest loosungitest ja plakatitest kirju rongkäik lagunenud Raadi mõisa juurde, kus varem oli asunud Eesti Rahva Muuseum ja tollal asus Nõukogude lennuväe ladu. Sõjaväe territooriumi piiravate okastraattõkete juures toimus miiting.

Tartu KGB liikmeid jätkus kõrgel tasemel kõigile üritustele surnuaia-ekskursioonist 14. aprillil (alampolkovnik Vooremaa) loengute ja kinoseanssideni (Albert Gektor, Lemmik Lehtmets, Kozlov, Lartsev, Anti Talur jt).

Tartu RJK hindas oma teeneid muinsuskaitseliikumises isegi nii suureks, et KGB ülem A. Talur pidas õigustatuks Eesti Muinsuskaitse Seltsi reservist pääsmeid taotleda.

Tartu RJK hoone võeti üle 26. augustil 1991. Jüri Adams, Jüri Estam, Viktor Korrovits, Viktor Niitsoo ja Lagle Parek sundisid RJK töötajad majast lahkuma ja pitseerisid ruumid. Maja asus valvama Kaitseliit, hiljem tuli appi ka politseiTartu KGB hoone võeti iile 26. augustil 1991., Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 26 märts 1993. Samal päeval võttis Edgar Savisaare valitsus vastu määruse, millega peatati Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee tegevus Eestis.

Viited

Välislingid
KGB Kongide muuseum
Peeter Sepper. KGB & Co asjaosaliste mälestustes
Madis Jürgen. Endine KGB-lane Arno Kaerama: Ega ma ei kahetse, aga uhkust ka ei tunne, Eesti Ekspress, 14. veebruar 2013

Kategooria:Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee
Kategooria:20. sajand Tartus