Sulev Nõmmik

Sulev Nõmmik (kuni 14. septembrini 1936 Sulev Nabi; 11. jaanuar 1931 Tallinn – 28. juuli 1992 Kuressaare) oli eesti näitleja, lavastaja, humorist ja balletitantsija.

Haridus
Sulev Nõmmik õppis aastatel 1945–1947 Tallinna Mäetehnikumis. Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna Koreograafiakooli (Kalju Saarekese klassis) ja Tallinna Kultuurharidusala Kooli. Aastatel 1960–1964 õppis ta lavastamist Leningradi Teatri-, Muusika- ja Kinematograafiainstituudis.

Töökäik
Aastatel 1947–1992 töötas Sulev Nõmmik vaheaegadega Estonia teatris: 1947–1948 valgustaja, 1948–1951 ja 1954–1962 balletitantsija ning 1962–1992 näitleja, näitejuhi ja lavastajana.

Estonias töötamise algus
Nõmmik ise on nimetanud Estonia teatrit kohaks, kus talle "15. eluaastal anti tööraamat ja kus tema ametiks sai mimansartist ehk teisisõnu olla antiikmööbel". 

"Seisin Estonia teatri laval seitsmendas reas vasakult teine ja hoidsin kepi otsas hiina laternat," on Nõmmik meenutanud. 

Järgmine roll oli vastutava kandlemängija osa balletis "Kalevipoeg".Marvi Taggo. Sulev Nõmmik, napsi- ja naljamees ning väga haavatav inimene. Eesti Naine / Delfi Lood, 11.01.2016.

Looming
Estraadinäitlejana oli Sulev Nõmmiku kõige tuntum roll Kärna Ärni (ehk Ernst Kern Uduverest), keda Nõmmik hakkas kehastatuna 1974. aastal ja millest sai Eesti Raadio saadete "Tere hommikust, põllumehed!" püsirubriik. Seal esitas ta algul Harry Abeli kirjutatud humoreske, kuid kippus neid alates 1980. aastast ise täiendama ning peagi võttis oma estraadikavad enda kirjutada.Telesaade "Estraaditähestik. Sulev Nõmmik". Saatejuht Urmas Ott. Eesti Televisioon, 1986. Teleekraanidele jõudis Kärna Ärni "Reklaamiklubi" saadete kaudu alates 1980. aastatest. Sketše esitas ta algul koos Vello Viisimaaga ja seejärel palju aastaid Ervin Abeliga.

Sulev Nõmmik on mänginud filmides ning lavastanud ülimenukad telemängufilmid "Mehed ei nuta" (1968), "Noor pensionär" (1972) ja "Siin me oleme!" (1979). Koos Enn Vetemaaga kirjutas ta ka nende filmide stsenaariumid. 

1969. aastal lavastas ta Estonia teatris Ülo Vinteri ja Ülo Raudmäe kirjutatud muusikali "Pipi Pikksukk", mis püsis repertuaaris 25 aastat ja mida esitati selle aja jooksul 402 korda.

Lavastusi
 1962 Oidi "Muhulaste imelikud juhtumised" (ka kaaslibretist)
 1965 Raudmäe "Kiri nõudmiseni" (ka libretist, Kotkas 1968)
 1967 Valgre ja Raudmäe "Muinaslugu muusikas" (ka libretist, Moskva Operetiteatris 1972)
 1969 Vinteri ja Raudmäe "Pipi Pikksukk" (ka libretist, mängis Varast)
 1969 Dobrzanski "Kuninga loož" (mängis ka Peaministrit)
 1971 Leigh’ "Mees La Manchast"
 1972 Vinteri ja Raudmäe "Neli musketäri" (ka libretist)
 1973 Straussi "Nahkhiir"
 1974 Oidi ja Raudmäe "Poissmehed" (ka libretist)
 1976 Frimli ja Stotharti "Rose‑Marie"
 1977 Vinteri "Suvitajad" (ka libretist, mängis Aadut)
 1979 Bacharachi "Tõotused, tõotused..." (mängis ka mister Dobitchit)
 1983 Kálmáni "Montmartre’i kannike"
 1986 Lehári "Krahv Luxemburg"
 1991 Vinteri "Kevade" (ka libretist, mängis Liblet)

Filmid
 1960 "Perekond Männard" (mängufilm), näitleja – Uno
 1968 "Mehed ei nuta" (telemängufilm), režissöör, kaasstsenarist, näitleja – professor
 1970 "Varastati Vana Toomas" (mängufilm, muusikafilm), stsenarist
 1971 "Druus ja Fatkin" (muusikafilm), režissöör	
 1971 "Teatriöö" (muusikafilm), režissöör, stsenarist	
 1972 "Noor pensionär" (telemängufilm), režissöör, stsenarist	
 1975 "Jõmm" (telemängufilm), režissöör	
 1975 "Poiste laulud" (muusikafilm), režissöör	
 1976 "Sa oled mu majakas" (muusikafilm), režissöör, stsenarist	
 1977 "Roosid lõunast" (muusikafilm), režissöör, stsenarist	
 1978 "Siin me oleme" (telemängufilm), režissöör, näitleja – Aadu
 1981 "Nukitsamees" (mängufilm, muusikafilm), näitleja – Vanaisa
 1983 "Kui jala Austraaliasse saab" (dokumentaalfilm), teksti lugeja	
 1987 "Meie Uduvere" (dokumentaalfilm), režissöör, näitleja – Kärna Ärni
 1987 "Sulev Nõmmik" (dokumentaalfilm), stsenarist	
 1988 "Karavan liigub edasi" (muusikafilm), režissöör	

Näitlejarolle
 Narr (Tšaikovski "Itaalia capriccio", 1948)
 Senka (Miljutini "Rahutu õnn", 1949)
 Röövel (Morozovi "Doktor Aibolit", 1950)
 Ants (Arro ja L. Normeti "Rummu Jüri", 1955)
 Nikes (Herteli "Asjatu ettevaatus", 1957, Tallinna Koreograafiakool Estonias)
 Narr (Glazunovi "Raimonda", 1957)
 Falstaff (Oranski "Windsori lõbusad naised", 1958, Tallinna Koreograafiakool Estonias)
 Vytas (Juzeliūnase "Mere kaldal", 1958)
 Ohvitser ("Straussiana", 1959)
 Kaasik I (Zolotonossi "Kui Aadam on puhkusel", 1959)
 Jimmy (Kawani "Sensatsioon Londonis", 1960)
 Gangster ja Harrison Howell (Porteri "Suudle mind, Kate", 1966, Linnahallis 1992)
 Sapun‑Tjufjakin (Miljutini "Neiud ärevil", 1973)
 Bubentsov ("Kaks kevadpäeva", "Dunajevski muusika", 1978)
 Mordcha (Bocki "Viiuldaja katusel", 1989)
 Peniček (Kálmáni "Krahvinna Mariza", 1990)

 Raamatud 
 Sulev Nõmmik, "Kukejutt" – Looming 1981, nr 1, lk 90–97
 Sulev Nõmmik, "Poisipõlve pildid" – Looming 1990, nr 7, lk 867–879
 Sulev Nõmmik, "Meistrid. Kilde epopöast Minu elu tsunftis". Meelejahutaja raamatukogu nr 4, Helipilt, Tallinn 1991, 32 lk
 Gerda Kordemets ja Anne Tuuling, "Sulev Nõmmik: "Kui näeme, siis teretame!"". Toimetanud Tuuli Rehemaa. Tänapäev, Tallinn 2011, 336 lk; ISBN 9789949271146
 Sulev Nõmmik, "Minu elu tsunftis: reportaaž olnust: aprill – mai 1980" (mälestused). Toimetanud Mari Karlson; eessõna: Raimo Aas. Tänapäev, Tallinn 2012, 208 lk; ISBN 9789949271498

Helikandjaid
 "Kärna Ärni lood I, II" (helikassett, 1992)
 "Eesti Kullafond – Sulev Nõmmik", 2 CD-d ja DVD (2020)

Tunnustus
 1976 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane 
 1988 – huumoriauhind Meie Mats

Isiklikku
Ta abiellus 1959. aastal ja oli 33 aastat abielus telerežissöör Aili Nõmmikuga (end. Varamäe). Nende tütar Tiia-Mai Nõmmik on tõlkija.  

Tema üks viimaseid avalikke esinemisi oli 22. juunil 1992 Viljandi Ugalas peetud Krooniballil. Pooleli jäi suvine ringreis Saaremaal juulis 1992.

 Viited 

Kirjandus
 G. Kordemets, A. Tuuling. Sulev Nõmmik: „Kui näeme, siis teretame!”. Tallinn, 2011
 S. Nõmmik. Minu elu tsunftis. Tallinn, 2012
 F. Randel. „Muhulastest” muusikas. – Õhtuleht, 14. juuni 1962
 R. Reiljan. Sulev Nõmmik otsib libretot. – Õhtuleht, 1. august 1963
 O. Liivik. Uus muusikaline lugu. – Teatrimärkmik 1965-67
 V. Kõllu. 420 minutit operetti koos vaheaegadega järelemõtlemiseks. – Sirp ja Vasar, 14. jaanuar 1966
 V. Kivilo. „Muinaslugu muusikas”. – Sirp ja Vasar, 7. juuli 1967
 V. Kivilo. Pipi võidukäik kahes teatris. – Sirp ja Vasar, 30. jaanuar 1970
 U. Heinapuu. Mees mitme kandi pealt. – Õhtuleht, 26. september 1970
 V. Kivilo. „Mees la Manchast”. – Õhtuleht, 25. veebruar 1971
 „Noorte Hääle” lugejatega kohtub Sulev Nõmmik. [Intervjuu]. – Noorte Hääl, 1. jaanuar 1972
 V. Kõllu. „Neiud ärevil”. – Õhtuleht, 8. jaanuar 1974
 E. Laid. „Kuidas seda lavastada?”. – Õhtuleht, 3. detsember 1977
 V. Kivilo. Mõnusavõitu lugu muhulastest. – Rahva Hääl, 16. veebruar 1978
 V. Kõllu. Tähendusrikas operetilavastus. – Rahva Hääl, 9. juuni 1978
 M. Taggo. Mitu Nõmmikut? – Kodumaa, 7. jaanuar 1981
 Sulev Nõmmik 50. – Sirp ja Vasar, 9. jaanuar 1981
 K. Kass. Sulev Nõmmik 50?: Nojah, eks ta ole... . – Noorte Hääl, 11. jaanuar 1981
 S. Nõmmik jt. Parim nali, mis teiega on juhtunud. [Intervjuu]. – Rahva Hääl, 1. jaanuar 1982
 S. Nõmmik. Elu ja nali. Intervjueerinud H. Rauniste. – Kommunismiehitaja, 13. oktoober 1987
 S. Nõmmik. Tantsiv Kiir ja laulev Toots. Intervjueerinud A. Veetamm. – Maaleht, 27. detsember 1990
 H. Aassalu. Balletiveterani juubeliks. – Sirp, 11. jaanuar 1991
 P. Aimla. Täna Tina tänaval korteris 13. – Õhtuleht , 11. jaanuar 1991
 [Nekroloog]. – Sirp, 31. juuli 1992
 T. Abel. „Kui Sulev laval naeris, siis Ervin pärast kirus”. Intervjueerinud K. Vainküla. – SL Õhtuleht, 11. jaanuar 2001
 K. Jaagura. Sulev Nõmmik alias Kärna Ärni 75. – Maaleht, 5. jaanuar 2006
 H. Roosna. Sulev Nõmmik – 75. – Hiiu Leht, 13. jaanuar 2006
 S. Normet. Legendaarset Sulev Nõmmikut meenutades. – Nädaline, 17. jaanuar 2006
 J. Jõekallas. Muusikal, see XX sajandi uustulnuk. – Estonia esimene sajand. Koostaja V. Paalma. Tallinn, 2007
 K. Jaagura. Sulev Nõmmik alias Kärna Ärni 80. – Postimees, 11. jaanuar 2011
 A. Mikk jt. Jäägitult oma mees, kellele igaüks tahtis välja teha. Intervjueerinud A. Lõhmus. – Maaleht, 13. jaanuar 2011
 H. Sibrits. Saladuslik rahvamees Sulev Nõmmik. – Postimees, 6. detsember 2011
 K. Saareke. Rukkilillesinised koolimütsid aegade keeristes. Tallinn, 2013
 A. Veesaar. Sulev Nõmmik: ootas isa ja leinas sõpra. – Elukiri 2016, 1
 A. Viira. „Sulev Nõmmik ei kandnud viha isegi nende peale, kes tema kohta halvasti ütlesid”. – Õhtuleht, 18. jaanuar 2016
 С. Ныммик. Радости и огорчения оперетты. Интервьюировала Т. Опекика. – Cоветская Эстония, 12 февраля 1978

Välislingid
 Sulev Nõmmik Teatrileksikonis
 "Mehed ei nuta" ETV arhiiv
 "Noor pensionär" ETV arhiiv
 "Siin me oleme" ETV arhiiv
 Sulev Nõmmik status quo ETV arhiiv
 "Estraaditähestik: Sulev Nõmmik" Saatejuht Urmas Ott. ETV arhiiv, esmaeeter: 11. oktoober 1986
 Katrin Pauts. «Kärna Ärni oli väga hella ja tundliku tooniga kuju.» Õhtuleht, 9. august 2003
 Kaljo Jaagura. Sulev Nõmmik alias Kärna Ärni 75, Maaleht, 5. jaanuar 2006
 Sulev Nõmmik 75 Eesti Raadio saade, Priit Aimlat küsitleb Jaan Elgula. ERR arhiiv, esmaeeter: 11.01.2006
 Katrin Pauts. "Sulev oleks oma sünnipäeval tööd rabanud." Õhtuleht, 11. jaanuar 2006
 Marvi Taggo. Mitu Nõmmikut, Nädal, 20. jaanuar 2006
 Sulev Nõmmiku emakeeleks oli huumor Kuulutaja, 15. jaanuar 2016


Kategooria:Eesti näitlejad
Kategooria:Eesti filminäitlejad
Kategooria:Eesti lavastajad
Kategooria:Estonia teatri balletitantsijad
Kategooria:Eesti humoristid
Kategooria:Eesti NSV Teatriühingu liikmed
Kategooria:Eesti NSV teenelised kunstitegelased
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1931
Kategooria:Surnud 1992