Eesti NSV haldusjaotus

''Siin on loetletud Eesti NSV tegevusaja jooksul aastail 1940–1991 toimunud haldus- ja administratiivpiirkondade muudatused ning antud nende muudatuste põhjuste lühikirjeldus

 1940–1941 
Aastatel 1940–1941, territoriaalseid muudatusi Eesti NSV halduspiirkondade jaotuses ei toimunud, säilisid Eesti Vabariigis kehtinud jaotus maakondadeks.

 1944–1950 
pisi|Eesti NSV piiride muutused: 1944. aastal eraldati 75% Petseri maakonnast Eesti NSV-st Vene NFSV-le, millest moodustati Leningradi oblastisse Petseri rajoon, hilisem Pihkva oblasti Petseri rajoon. Eesti NSV-sse jäänud osa Petseri maakonnast likvideeriti ning liideti Võrumaaga (hiljem peamiselt Võru ja Põlva rajoonid)  1945. aastal eraldati Eesti NSV-st Narva-tagused vallad, Leningradi oblasti Kingissepa rajooni
Maakonnad (1949):

Muudatused:
 1944. aastal liideti suurem osa Petseri maakonnast, Vene NFSV Leningradi oblastisse Petseri rajoon, hilisemasse Pihkva oblasti Petseri rajooni;
 1945. aastal liideti osa, Narva-tagused vallad Viru maakonnast Vene NFSV Leningradi oblasti Kingissepa rajooni;
 1946. aastal moodustati Hiiu maakond (1946–1950);
 1949. aastal moodustati Jõgeva maakond (1949–1950);
 1949. aastal jagati Viru maakond kaheks: 
idapoolsetest valdadest moodustati Jõhvi maakond (1949–1950), 
läänepoolsetest valdadest moodustati Viru maakond (1949–1950). 

Uue jaotuse kohaselt jaotus Eesti NSV territoorium 13 maakonnaks ja 233 vallaks. Maakonnad likvideeriti 1950. aastal seoses rajoonide moodustamisega.

 1950 
25. augustil 1950. aastal võttis ÜK(b)P KK vastu otsuse rajoonide loomise kohta Eesti NSV-sMati Laur, Tõnu Tannberg, Rajoonide aeg. Ümberkorraldused Eesti NSV haldusjaotuses, Tuna 4 / 2019, lk 98–109. 26. september 1950 võttis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium vastu seadluseEesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s., Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114, millega muudeti 1. oktoobrist 1950 endine halduskorraldus ning likvideeriti maakonnad ja vallad. 

Eesti NSV territoorium jagati 39 maarajooniks. Külanõukogud muudeti rajooninõukogudele alluvateks esimese astme haldusüksusteks. Haldusjaotus kujunes järgmiseks: 5 vabariikliku alluvusega linna ning 39 maarajooni, mis koosnesid 27 rajoonilise alluvusega linnast, 22 alevist ja 641 külanõukogust.

5 linna:
Tallinn
Tartu
Pärnu
Kohtla-Järve
Narva linnapiirkond

39 rajooni:

 Oblastiperiood (1952) 
pisi|Baltikumi oblastid
3. mail 1952 võttis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium seadluse, mille kohaselt 10. maist 1952 muudeti endine halduskorraldus ja uue jaotuse kohaselt moodustati Eesti senise 39 rajooni asemel 3 oblastit. 
<tr valign=top><td>
Pärnu oblast:(1 linn ja 14 rajooni)
Abja rajoon
Haapsalu rajoon
Hiiumaa rajoon
Kilingi-Nõmme rajoon
Kingissepa rajoon
Lihula rajoon
Märjamaa rajoon
Orissaare rajoon
Pärnu linn
Pärnu rajoon
Pärnu-Jaagupi rajoon
Suure-Jaani rajoon
Tõrva rajoon
Viljandi rajoon
Vändra rajoon
<td>
Tallinna oblast:(3 linna ja 12 rajooni)
Harju rajoon
Jõhvi rajoon
Keila rajoon
Kiviõli rajoon
Kohtla-Järve linn
Kose rajoon
Loksa rajoon
Narva linn
Paide rajoon
Rakvere rajoon
Rapla rajoon
Tallinna linn
Tapa rajoon
Türi rajoon
Väike-Maarja rajoon
<td>
Tartu oblast:(1 linn ja 13 rajooni)
Antsla rajoon
Elva rajoon
Jõgeva rajoon
Kallaste rajoon
Mustvee rajoon
Otepää rajoon
Põltsamaa rajoon
Põlva rajoon
Räpina rajoon
Tartu linn
Tartu rajoon
Valga rajoon
Vastseliina rajoon
Võru rajoonСправочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898 – 1991
1952. aastal nimetati ka Kuressaare rajoon ümber Kingissepa rajooniks.

 1953 
Oblastid Eesti NSV-s likvideeriti 27. aprillil 1953 ning uueks haldusjaotuseks kujunes:

5 vabariikliku alluvusega linna: 
Tallinn, 
Tartu, 
Pärnu, 
Kohtla-Järve, 
Narva;

30 rajooni:

 1957  
pisi|400px
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeriti 12. oktoobril 1957 Loksa rajoon ja Pärnu rajoonEesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Loksa ja Pärnu rajooni likvideerimisest. – Eesti NSV Teataja, 14.11.1957, nr 17, art 167.,Olaf Esna, EKP Abja rajoonikomitee ja Abja rajooni TSNi häälekandja, Pärnu Postimees, 27.12.2009 ning moodustati linnapiirkonnad:

Kiviõli rajoonist sai Kohtla-Järve linnapiirkonna tuumikosa, 
Pärnu rajoon nimetati Pärnu linnapiirkonnaks,
Sillamäe linn muudeti vabariikliku alluvusega linnaks.

1959
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlusega likvideeriti 1. veebruarist 1959

 1960 
6 vabariikliku alluvusega linna: Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe
24 rajooni

1962
1962. aasta NLKP Keskkomitee ja NSVL Ministrite Nõukogu otsuse  „Põllumajanduse juhtimise ümberkorraldamise kohta“ ja s.a. 28. märtsil EKP Keskkomitee ja ENSV Ministrite Nõukogu määrusega territoriaalsete kolhoosi- ja sovhoositootmise valitsuste loomisega sätesti Eesti ala jagamise 15 haldusüksuseks.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeriti:

Moodustati Pärnu rajoon.

 6 linna: 
Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe;
 14 rajooni

1964
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega moodustati 15.12.1964 Kohtla-Järve rajoon.

6 linna:
Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe;
15 rajooni:ЭСТОНСКАЯ СОВЕТСКАЯ СОЦИАЛИСТИЧЕСКАЯ РЕСПУБЛИКА 21.07.1940–11.03.1990 г.

Eesti taasiseseisvumise protsessis, 1991. aasta 11. juulil võeti vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus kohaliku omavalitsuste terminite ja nimetuste korrastamise kohta, mille kohaselt kehtestati ametlikuks kasutamiseks, Eesti Vabariigi maakondade nimetusedKohaliku omavalitsuse terminite ja nimetuste korrastamise kohta, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu seadlus, Vastu võetud 11.07.1991

 Viited 


Kategooria:Eesti haldusjaotus