Hudsoni jõgi

pisi|Vaade Hudsoni jõele Bear Mountaini sillalt
Hudson (mohikaani keeles Muh-he-kun-ne-tuk) on samanimelises orus asuv jõgi Põhja-Ameerikas.

Geograafia
Jõe pikkus on 507 km ja tema valgla pindala on 36 260 km². Valgla jääb täies ulatuses Ameerika Ühendriikide territooriumile ja suurem osa sellest New Yorgi osariiki.Suur maailma atlas, lk. 128 Jõgi ise asub täies pikkuses New Yorgi osariigis, üksnes alamjooksul moodustab piiri New Yorgi ja New Jersey osariigi vahel.

Lähe
Jõgi saab alguse Tear of the Cloudsi järvest Adirondacki mägedes. See on tema ametlik alguskoht, aga tegelikult algab sealt Feldspar Brook, mis suubub Hudsoni jõkke. Hudson algab sellest suubumiskohast mitu kilomeetrit põhja pool Hendersoni järvest 1309 m kõrguselt merepinnast. Jõe mõlemad lähtekohad asuvad Adirondacki mägede kõrgeima tipu, 1625 m kõrguse Marcy mäe loodenõlvalt. Lähtest kirdesse jääb suusakuurort Lake Placid.

Suue
Hudson voolab üldiselt lõunasse. Suurimad asulad, mida ta läbib, on lähtest suudme poole minnes Warrensburg, Glens Falls, Troy, New Yorgi osariigi pealinn Albany, Hudson, Saugerties, Kingston, Poughkeepsie, Newburgh, Yonkers, New York ja Jersey City. 

Hudsoni suudmes on estuaar. Jõe kesk- ja alamjooks on väga lauskjad, sellepärast ulatub tõusulaine enam kui poole jõe kaugusele, kuni Troyni.

Lisajõed
Hudsonil on vähe suuri lisajõgesid. Albanys suubub temasse paremalt suurim lisajõgi Mohawk.

Taristu
Hudsoni jõe org on tähtis liiklustee. Peaaegu kogu ulatuses kulgevad tema kallastel maantee (Warrensburgist allavoolu) ja raudtee (Glens Fallsist allavoolu).

Ajalugu
pisi|Hudsoni jõgi Jersey City linna ja New Yorgi kesklinnaosa Manhattani vahel
Esimese eurooplasena jõudis Hudsoni jõeni firenzlane Giovanni da Verrazzano 1524. aastal. Ta juhtis Prantsusmaa kuninga François I korraldatud ekspeditsiooni. Verrazzano ei seilanud jõesuudmest kaugemale ülesvoolu.

Nimi
Jõgi on nimetatud Inglise maadeavastaja Henry Hudsoni järgi, kes seda 1609. aastal uuris. Hudson töötas sel ajal Hollandi Ida-India Kompaniis. Hudson nimetas seda jõge Põhjajõeks (North River), vastandades seda Lõunajõele (South River) ehk Delaware'i jõele. Põhjajõeks nimetati Hudsoni jõge kuni 20. sajandi alguseni rahvasuus üsna üldiselt, aga tänapäeval kasutatakse seda nime üksnes erandina. Holland asutas Põhja-Ameerikasse Uus-Madalmaade koloonia ja Hudsoni jõgi oli selle peamine sisemaale viiv tee. Paljud kohanimed selles piirkonnas on hollandi päritolu, näiteks oja on hollandi keeles kill ning Hudsoni jõkke suubub palju pisikesi jõgesid ja ojasid, mille nimes on sõna "kill".

Kunstiajalugu
Hudsoni jõe koolkond

Vaata ka
Hudsoni jõeorg
Palisaadid
Raritani jõgi
East River
Harlem River
Hudsoni laht
Hudsoni väin

 Viited 

Kategooria:Ameerika Ühendriikide jõed
Kategooria:New Yorgi osariigi geograafia