Aksel Kipper

Aksel Kipper (23. oktoober / 5. november 1907 Viljandi – 25. september 1984 Tartu) oli eesti astrofüüsik,https://web.archive.org/web/20131005192841/http://www.ajaloomuuseum.ut.ee/vveraamat/pages/4_14.html Ajaloomuuseum - Tartu TähetornEesti teaduse biograafiline leksikon, 1. köide Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (alates 1946).

Elulugu
Ta sündis agronoomi peres. Lõpetas 1926 Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1930 magistrikraadiga Tartu Ülikooli, väitekiri "Tihedusest lahtises täheparves Messier 39 ühes meetodiga selle arvutamiseks". 1939. aastal kaitses Tartu Ülikoolis füüsika-matemaatikadoktori väitekirja "Gaasi liikumisest pulseeriva tähe atmosfääris".

Ta töötas aastatel 1930–1944 Tartu Tähetornis assistendina. 1941. aastast oli ta Tartu Riikliku Ülikooli professor ja prorektori asetäitja. Aastatel 1944–1945 oli ta TRÜ üldfüüsika kateedri juhataja ja 1945–1949 teoreetilise füüsika kateedri juhataja.

1946. aastal valiti ta Eesti NSV Teaduste akadeemia liikmeks astrofüüsika alal, oli 1946–1950 asepresident.

Aastatel 1950–1973 juhtis Eesti TA Füüsika, Matemaatika ja Mehaanika Instituuti (FMMI) ja Füüsika ja Astronoomia Instituuti (FAI).https://web.archive.org/web/20140225075024/http://www.fi.ut.ee/et/ajalugu Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi ajalugu 1974–1984 oli ta Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi vanemteadur-konsultant.

Teadustöö
UurimisaladUndo Uus. Aksel Kipper (nekroloog). Eesti Loodus, detsember 1984:
 Kirjeldas kvantelektrodünaamika raames atomaarnähtusi ja seletas hõredate kosmiliste udukogude pideva kiirguse päritolu footoni lõhestumisega, mis tõi talle rahvusvahelise tuntuse
 Uuris tähtede atmosfäärides toimuvaid hüdrodünaamilisi protsesse
 Esitas teooria, mille järgi planetaarudude pidev spekter tekib elektroni kahefootonilisel üleminekul vesinikuaatomis
 Seletas kiirgusjoonte tekkimist pulseerivate tähtede spektreis
 Tema uurimused panid aluse turbulentse magnetvälja termodünaamikale
 Uuris kosmoloogilise ruumi elektromagnetilisi omadusi ja rakendas uuringute tulemusi kosmoloogiliste punanihete iseärasuste seletamiseks

Oli Tõravere observatooriumi rajamise algataja ja organiseerija.

Juhendas 7 kandidaadiväitekirja koostamist.

Töid
Avaldanud üle 100 teaduspublikatsiooni.
"Aksel Kipper = Аксель Киппер. Personaalnimestik". Koostanud G. Osman. Eesti NSV Teaduste Akadeemia, Tallinn 1981, 58 lk
Aksel Kipperi trükis avaldatud tööd – Tartu Tähetorni kalender 1986. aastaks, Valgus, Tallinn 1985, lk 34–38 (76 nimetust)

Tunnustus
Rahvusvahelise Astronoomiauniooni liige 1955
Eesti NSV teeneline teadlane 1957
Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige 1967
Nõukogude Eesti preemia 1967
Karl Ernst von Baeri medal 1976
Eesti Teaduste Akadeemia medal 1982

Viited

Välislingid
Arved Sapar ja Undo Uus. "Akadeemik Aksel Kipper (1907–84)" Tartu Tähetorni kalender 1986. aastaks, Valgus, Tallinn 1985, lk 29–34
Jaan Einasto. "Aksel Kipper 100 – Grigori Kuzmin 90" Tartu Tähetorni kalender 2007. aastaks, Tõravere 2006, lk 46–52
Laurits Leedjärv. "Aksel Kipper ja Tõravere" Horisont 2007/november, nr 6, lk 38–39

Kategooria:Eesti astrofüüsikud
Kategooria:Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna professorid
Kategooria:Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmed
Kategooria:Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Kategooria:Üliõpilasselts Liivika liikmed
Kategooria:Viljandi Maagümnaasiumi vilistlased
Kategooria:Eesti Looduseuurijate Seltsi auliikmed
Kategooria:Eesti NSV teenelised teadlased
Kategooria:Tööpunalipu ordeni kavalerid
Kategooria:Ordeni "Austuse märk" kavalerid
Kategooria:Vana-Jaani kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1907
Kategooria:Surnud 1984