Kihelkonna kihelkond

Kihelkonna kihelkond (lühend Khk; saksa keeles Kirchspiel Kielkond) oli kirikukihelkond Saaremaal ja Liivimaa kubermangus Kuressaare kreisis.

Piirkonna ajalugu
Kihelkonna kirikukihelkonda on esmamainitud 1228. aastal nimega Kirchspiel Kiligunde. Kirikukihelkond moodustati Kihelkonna ehk Kihelkonna-Sõrve muinaskihelkonna maadele peale Saaremaa alistamist.

1254. aastal jagati kihelkond majanduslikult Mõõgavendade ordu (Suur-Kihelkonna keskusega Paju ordumõis Virita külas) ja Saare-Lääne piiskopi (Väike-Kihelkonna keskusega Lümanda piiskopimõis) vahel.

Kirikukihelkonna algusajal kuulusid sinna ka endise Torgu ja Salme valla maad ja osa Mustjala valla maid.

Hilisemate jagunemiste käigus tekkisid Kihelkonna maadest eraldi kihelkondadena 13. sajandil Jämaja kihelkond, 14. sajandil Kärla kihelkond. Osa maid liideti uue Kärla kihelkonnaga ka Kaarma kihelkonnast. 1646. aastal Mustjala kihelkonna moodustamiselt liideti sellega Kihelkonna kirikukihelkonna põhjaosa.

Kihelkonna kirik ehitati arvatavasti 13. sajandi teisel poolel.

Kihelkonna kihelkonna mõisad
pisi|Loona mõis (2005)
Atla mõis (Attel) – riigimõis – eraldatud Karala mõisast 1750. aastail
Kotlandi mõis (Gotland) – riigimõis – eraldatud Lõmala mõisast 1716. ja 1731. aasta vahel 
Hallika mõis (Hallikas) – rüütlimõis –  
Pilguse mõis (Hoheneichen) – rüütlimõis – teateid 1568 
Loona mõis (Kadvel) – rüütlimõis – teateid 1506 
Karala mõis (Karral) – riigimõis – rajatud 17. sajandi keskel 
Kihelkonna kirikumõis (Kielkond) – kirikumõis  
Kõnnu mõis (Könno) – Pidula mõisa karjamõis   
Kõruse mõis (Körrust) – rüütlimõis – eraldatud Tagamõisa mõisast vahemikus 1715–1731
Kuusnõmme mõis (Kusnöm) – rüütlimõis – rajatud 17. sajandi 1. poolel 
Lahetaguse mõis (Lahhentagge) – rüütlimõis – teateid 1571 
Lihasoo mõis (Lihassoo) – rüütlimõis   
Lümanda mõis (Lümmada) – riigimõis – rajatud 16. sajandi keskel 
Mälgu mõis (Melgun) – rüütlimõis – eraldatud Kotlandi mõisast vahemikus 1738–1744
Karu mõis (Karro) – Pidula mõisa karjamõis  
Oju mõis (Ojo) – Paju mõisa kõrvalmõis   
Paju mõis (Pajomois) – rüütlimõis – rajatud 16. sajandi keskel 
Pidula mõis (Piddul) – rüütlimõis – rajatud 16. sajandil 
Ranna mõis (Ranna) – Pidula mõisa karjamõis 
Rootsiküla mõis (Rotziküll) – rüütlimõis  
Selgase mõis (Selli) – rüütlimõis – teateid 1572 
Tagamõisa mõis (Taggamois) – riigimõis – rajatud 16. sajandi 2. poolel

Kihelkonna kihelkonna vallad
Atla vald
Karala vald
Kihelkonna vald
Kotlandi vald
Loona vald
Lümanda vald

Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna kihelkonna alad hõlmasid ligikaudu endise Kihelkonna ja Lümanda valla alad, kihelkonna lõunanurk ulatus Lahetaguse mõisa ümbruses ka endisse Salme valda.

Kirjandus

Jaan Jensen. Ajalooline traditsioon Kihelkonna kihelkonnast 1928. aastal Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

Välislingid
Eesti kihelkondade kaart EKI portaalis

Kategooria:Saaremaa kihelkonnad