Rooma keiser

Rooma keisriks (ka Vana-Rooma keisriks) nimetatakse Rooma riigi valitsejat keisririigi perioodil, mille alguseks loetakse traditsiooniliselt aastat 27 eKr. Keisririigi lõpuks loetakse läänes Rooma langemist 476. aastal ja idas Konstantinoopoli langemist 1453. aastal. 

Ida-Rooma riigi valitsejatest kõneldakse sageli kui Bütsantsi keisritest.

Keisri roll oli teoorias ja praktikas mõneti erinev. Rooma riik jäi kogu oma eksistentsi kestel õiguslikult vabariigiks ja nii oli keiser teoorias kõigest "esimene kodanik" ehk esimene võrdsete seas (primus inter pares). Tegelikult oli keiser Rooma riigi kõrgeim valitseja ja sõjaväe ülemjuhataja.

Keiser võis kanda mitmesuguseid tiitleid, mille seas kõige tavalisemad olid Augustus, imperator, princeps ja caesar. Nende tähendus ja sisu oli ajaloo kestel muutuv. Muutuvad olid ka keisri võimupiirid ja vastutusalad.

 Printsipaat 
Loe: printsipaat

 27 eKr – 68 pKr: Juliuste-Claudiuste dünastia 
PortreeNimiValitsemisaegSuktsessioonEluaastad ja surma põhjus142x142pxAugustus
Caesar Augustus16 . jaanuar 27 eKr – 19. august pKr 14 Julius Caesari lapsendatud poeg ja Julius Caesari õe lapselaps, sai võimule kokkulepel senatiga23. september 63 eKr – 19. august 14 pKr (75-aastane)
Suri loomulikku surma133x133pxTiberiusTiberius Caesar Augustus18. september 14 – 16. märts 37 
(22 aastat, 5 kuud ja 26 päeva)Augustuse kasupoeg, endine väimees ja lapsendatud poeg16. november 42 eKr – 16. märts pKr 37 (77-aastane)
Arvatavasti suri loomulikku surma, kuid võimalik, et mõrvati Caligula käsul133x133pxCaligula (Gaius)
Gaius Caesar Augustus Germanicus18. märts 37 – 24. jaanuar 41 
(3 aastat, 10 kuud ja 3 päeva)Tiberiuse adopteeritud lapselaps ja Tiberiuse venna lapselaps, Augustuse lapselaps31. august 12 – 24. jaanuar 41 (28-aastane)
Mõrvati pretoriaanide ja senaatorite vandenõus133x133pxClaudius Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus24. jaanuar 41 – 13. oktoober 54 
(13 aastat, 8 kuud ja 19 päeva)Caligula onu, Augustuse õe lapselaps, pretoriaanide poolt kuulutatud keiser ja senati poolt aktsepteeritud1. august 10 eKr – 13. oktoober pKr 54 (63-aastane)
Arvatavasti mürgitas Claudiuse tema naine Agrippina oma poja Nero kasuks136x136pxNero Nero Claudius Caesar Augustus Germanicus13. oktoober 54 – 9. juuni 68 
(13 aastat, 7 kuud ja 27 päeva)Claudiuse kasupoeg, adopteeritud poeg ja venna lapselaps, Augustuse lapselapselaps15. detsember 37 – 9. juuni 68 (30-aastane)
Sooritas enesetapu pärast seda, kui kaotas senati toetuse

 68–96: Nelja keisri aasta ja Flaviani dünastia 
Loe: Nelja keisri aasta & Flaviani dünastia
PortreeNimiValitsemisaegSuktsessioonEluaastad ja surma põhjus133x133pxGalba Servius Galba Caesar AugustusEncyclopædia Britannica8. juuni 68 – 15. jaanuar 69
(7 kuud ja 7 päeva)Tõusis üles Nero vastu haaras võimu pärast Nero enesetappu24. detsember 3 eKr – 15. jaanuar pKr 69 (72-aastane)
Galba mõrvasid pretoriaanid Otho juhitud riigipöördes133x133pxOtho Marcus Otho Caesar Augustus15. jaanuar – 16. aprill 69
(3 kuud ja 1 päev)Haaras võimu Galbalt riigipöörde tulemusena28. aprill 32 – 16. aprill 69 (36-aastane)
Sooritas enesetapu pärast kaotust Vitelliusele Bedriacumi lahingus100x100pxVitellius Aulus Vitellius Germanicus Augustus18. aprill – 20. detsember 69
(8 kuud ja 2 päeva)Võttis võimu Germaania leegionite abil oponeerides Galbale ja Othole24. detsember 15 – 20. detsember 69 (54-aastane)
Vespasianuse vägede poolt piinatud ja mõrvatud100x100pxVespasianus Caesar Vespasianus Augustus21. detsember 69 – 24. juuni 79
(9 aastat, 6 kuud ja 3 päeva)Haaras võimu idaalade leegionite toel17. november 9 – 23/24. juuni 79 (69-aastane)
Suri loomulikku surma133x133pxTitus Titus Caesar Vespasianus Augustus24. juuni 79 – 13. september 81
(2 aastat, 2 kuud ja 20 päeva)Vespasianuse vanim poeg30. detsember 39 – 13. september 81 (41-aastane)
Suri loomulikku surma133x133pxDomitianus Caesar Domitianus Augustus14. september 81 – 18. september 96
(15 aastat ja 4 päeva)Tituse noorem vend ja Vespasianuse noorem poeg, oli aktsepteeritud pretoriaanide ja senati poolt24. oktoober 51 – 18. september 96 (44-aasta)
Mõrvati palees vandenõu käigus

 96–192: Nerva–Antoniini dünastia 
Loe: Nerva-Antoniini dünastia
PortreeNimiValitsemisaegSuktsessioonEluaastad ja surma põhjus100x100pxNerva Nerva Caesar Augustus18. september 96 – 27. jaanuar 98
(1 aasta, 4 kuud ja 9 päeva)Kuulutati keisriks pärast Domitianuse mõrvamist. Esimene "viiest heast keisrist"8. november 30 – 27. jaanuar 98 (67-aastane)
Suri pärast insulti133x133pxTraianus Caesar Nerva Traianus Augustus28. jaanuar 98 – 8. august 117
(19 aastat, 6 kuud ja 11 päeva)Nerva adopteeritud poeg. Tema valitsemisaeg märgib impeeriumi suurimat geograafilist ulatust18. september 53 – 8. august 117 (63-aastane)
Suri loomulikku surma130x130pxHadrianus Caesar Traianus Hadrianus Augustus11. august 117 – 10. juuli 138
(20 aastat, 10 kuud ja 29 päeva)Eeldatavalt Traianuse adopteeritud poeg24. jaanuar 76 – 10. juuli 138 (62-aastane)
Suri loomulikku surma133x133pxAntoninus Pius Titus Aelius Hadrianus Antoninus Augustus Pius10. juuli138 – 7. märts 161
(22 aastat, 7 kuud ja 25 päeva)Hadrianuse adopteeritud poeg 19. september 86 – 7. märts 161 (74-aastane)
Suri loomulikku surma133x133pxMarcus Aurelius Marcus Aurelius AntoninusAround this time, 'Caesar' and 'Augustus' start to be regarded less as personal names and more as imperial titles. In particular, 'Caesar' is used to denote the heir-apparent, as opposed to 'Augustus', which indicates the emperor himself. .7. märts 161 – 17. märts 180
(19 aastat ja 10 päeva)Antonius Piusi lapsendatud poeg ja väimees. Lucius Veruse adopteeritud vend ja kaasvalitseja. Viimane "viiest heast keisrist"26. aprill 121 – 17. märts 180 (58-aastane)
Suri loomulikku surma120x120pxLucius Verus Lucius Aurelius Verus7. märts 161 – 23. jaanuar 169
(7 aastat, 10 kuud ja 15 päeva)Antonius Piusi lapsendatud poeg, Marcus Aureliuse väimees. Marcus Aureliuse kaasvalitseja kuni oma surmani15. detsember 130 – 23. jaanuar169 (38-aastane)
Suri loomulikku surma133x133pxCommodus Lucius Aelius Aurelius Commodus17. märts 180 – 31. detsember 192
(12 aastat, 9 kuud ja 14 päeva)Marcus Aureliuse poeg31. august 161 – 31. detsember 192 (31-aastane)
Kägistati surnuks oma vannis

 193–235: Viie keisri aasta ja Severani dünastia 
Loe: Viie keisri aasta ja Severani dünastia
PortreeNimiValitsemisaegSuktsessioonEluaastad ja surma põhjus100x100pxPertinax Publius Helvius Pertinax31. detsember 192 – 28. märts 193 
(2 kuud ja 28 päeva)Kuulutati keisriks pärast Commoduse mõrvamist1. august 126 – 28. märts 193 (66-aastane)
Mõrvati pretoriaanide pooltkeskel|raamita|128x128pxDidius Julianus Marcus Didius Severus Julianus28. märts – 1. juuni 193
(2 kuud ja 4 päeva)Võitis preotriaanide korraldatud oksjoni keisri positsioonile 29. jaanuar 137 – 1. juuni 193 (56-aastane)
Hukatud senati käsul 133x133pxSeptimius Severus Lucius Septimius Severus Pertinax9. aprill 193 – 4. veebruar 211 
(17 aastat, 9 kuud ja 26 päeva)Pannonian leegionid kuulutasid ta keisriks11. aprill 145 – 4. veebruar 211 (65-aastane)
Suri loomulikku surmaalt=|150x150pxCaracalla (ametlikult Antoninus)
Marcus Aurelius Antoninus4. veebruar 211 – 8. aprill 217 
(6 aastat, 2 kuud ja 4 päeva)Septimius Severuse poeg, valitses koos oma venna Getaga4. aprill 188 – 8. aprill 217 (29-aastane)
Mõrvatud sõdurite poolt vandenõus, milles võis olla osa Macrinusel149x149pxGeta Publius Septimius Geta4. veebruar 211 – 2. veebruar 212 
(11 kuud, 29 päeva)Septimius Severuse poeg ja Caracalla kaasvalitseja7. märts 189 – 2. veebruar 212 (22-aastane)
Mõrvati Caracalla käsul150x150pxMacrinus Marcus Opellius Severus Macrinus11. aprill 217 – 8. juuni 218 (1 aasta, 1 kuu ja 28 päeva)Caracalla pretoriaanide ülem, arvatavasti oli tema Caracalla vastase vandenõu taga164 või 166 – 218 aasta keskel (arvatavasti 53-aastane)
Hukati Elagabaluse käsul100x100pxDiadumenianus Marcus Opellius Antoninus Diadumenianusmai lõpp – juuni 218Macrinuse poeg, nimetati isa kaasvalitsejaks pärast Elagabaluse mässu algust14. september 208 – juuni 218 (9-aastane)
Tabati põgenemiskatsel ja hukati Elagabaluse käsul133x133pxElagabalus (ametlikult Antoninus)
Marcus Aurelius Antoninus16. mai 218 – 11. märts 222 
(3 aastat, 9 kuud ja 23 päeva)Caracalla nõbu (väidetav vallaspoeg), Septimus Severuse õe lapselapselaps, armee kuulutas ta keisriks, oli Macrinuse oponent203 või 204 – 11. märts 222 (umbes 18-aastane)
Mõrvati ja heideti Tiberi jõkke100x100pxSeverus Alexander Marcus Aurelius Severus Alexander13. märts 222 – 19. märts 235 
(13 aastat ja 6 päeva)Elagabaluse nõbu ja lapsendatu peog, Septimus Severuse õe lapselapselaps, 
vägede poolt keisriks kuulutatud1. oktoober 208 – 19. märts 235 (26-aastane)
Mässumeelsed väed litšisisd ta koos tema emaga

 235–285: Kolmanda sajandi kriisid 
Loe: 3. sajandi kriisid & Kuue keisri aasta
PortreeNimiValitsemisaegSuktsessioonEluaastad ja surma põhjus133x133pxMaximinus Thrax Gaius Julius Verus Maximinus20. märts 235 – 24. juuni 238 
(3 aastat, 3 kuud ja 4 päeva)Kuulutati Germaania leegionite poolt keisriks pärast Severus Alexandri surma173 – 24. juuni 238 (arvatavasti 65-aastane)
Mõrvatud oma meeste poolt Aquileia piiramisel103x103pxGordianus I Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus22. märts – 12. aprill 238
(21 päeva)Kuulutati koos oma poja Gordianus II keisriks ajal, mil ta oli Aafrika kuberner ning tõusis mäss Maximinuse vastu. Teda tunnustas ka senatSooritas enesetapu pärast teadet oma poja Gordianus II surmastkeskel|raamita|100x100pxGordianus II Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus22. märts – 12. aprill 238
(21 päeva)Kuulutati keisriks koos oma isa Gordianus I mässu käigus Aafrikas Maximinuse vastuTapeti Kartaago lähedal lahingus Maximinusele ustavate vägede poolt133x133pxPupienus Marcus Clodius Pupienus Maximus22. aprill – 29. juuli 238 
(3 kuud ja 7 päeva)Kuulutati keisriks koos Balbinusega senati poolt pärast Gordianus I ja Gordianus II surma oponeerimaks MaximinuselePiinati ja tapeti pretoriaanide poolt133x133pxBalbinus Decimus Caelius Calvinus Balbinus22. aprill – 29. juuli 238 
(3 kuud ja 7 päeva)Kuulutati keisriks koos Pupienusega senati poolt pärast Gordianus I ja Gordianus II surma oponeerimaks MaximinuselePiinati ja tapeti pretoriaanide poolt133x133pxGordianus III Marcus Antonius Gordianus29. juuli 238 – veebruar 244
(5 aastat)Gordianus I lapselaps, Pupienus ja Balbinus määrasid ta oma järeltulijaks
Grandson of Gordian I, appointed as heir by Pupienus and Balbinus20. jaanuar 225 – veebruar 244 (19-aastane)
Suri kampaania käigus Pärsia vastu. Võimalik, et tema mõrva planeeris tema järglane Philippus Araablane 133x133pxPhilippus AraablaneMarcus Julius Philippusveebruar 244 – september 249 
(5 aastat ja 7 kuud)Gordianus III pretoriaanide ülem, võttis võimu pärast tema surma Tapeti Verona lahingus Deciuse vastu 100x100pxPhilipus II Marcus Julius Severus Philippussuvi 247 – september 249 
(2 aastat)Philippus Araablase poeg ja alates 247. aastast kaasvalitsejaTapetud pretoriaanide poolt133x133pxDecius Gaius Messius Quintus Traianus Deciussseptember 249 – juuni 251
(1 aasta ja ca 9 kuud)Kuulutati Möösia vägede poolt keisriks, mille järel purustati Philippus Araablase vägi 201 – juuni 251 (umbes 50-aastane)
Tapeti Abrittuse lahingus gootide vastu100x100pxHerennius EtruscusQuintus Herennius Etruscus Messius Deciusjuuni 251Deciuse poeg ja kaasvalitseja Tapeti koos isaga Abrittuse lahingus gootide vastu keskel|raamita|100x100pxHostilian Gaius Valens Hostilianus Messius Quintusjuuni – november 251
(umbes 5 kuud)Deciuse poeg, Trebonianus Gallus poolt aktsepteeritud keiser Võimalik surma põhjus on katk, kuid pole välistatud, et Hostilianuse tappis Trebonianus Galluskeskel|raamita|124x124pxTrebonianus Gallus Gaius Vibius Trebonianus Gallusjuuni 251 – august 253 
(2 aastat ja 2 kuud)Pärast Deciuse surma kuulutas armee ta keisriks206 – august 253 (umbes 47-aastane)
Mõrvatud oma vägede poolt Aemilianuse kasuks100x100pxVolusianus Gaius Vibius Afinius Gallus Veldumnianus Volusianusaugust 251 – august 253 
(2 aastat)Trebonianus Galluse poeg ja kaasvalitseja230 – august 253 (umbes 23-aastane)
Mõrvati sõdurite poolt isa kõrval 105x105pxAemilianus Marcus Aemilius Aemilianusjuuli– september 253
(2–3 kuud)Möösia vägede komandör, kuulutati vägede poolt keisriks pärast barbarite alistamist oponeerimaks Gallusele Mõrvati oma vägede poolt Valerianuse kasuks keskel|raamita|100x100pxValerianus Publius Licinius Valerianusseptember 253 – juuni 260
(6 aastat ja 9 kuud)Reetia ja Noricumi vägede komandör, kuulutati vägede poolt keisriks Aemilianuse vastuLanges Sassaniidide kuninga Shapur I kätte Edessa lahingus, suri vangistuses123x123pxGallienus Publius Licinius Egnatius Gallienusseptember 253 – september 268 (15 aastat)Valerianuse poeg, kaasvalitseja218 – september 268 (50-aastane)
Mõrvati armee ohvitseride vandenõus, kus osalesid ka Claudius II Gothicus ja Aurelianus100x100pxSaloninus (Publius Licinius Cornelius) Saloninus Valerianusjaanuar 260 – sügis 260Gallienuse poeg ja lühikest aega kaasvalitseja Ta tapeti 260. aastal Postumuse sõdurite pooltkeskel|raamita|100x100pxClaudius II GothicusMarcus Aurelius Claudiusseptember 268 – aprill 270. Claudius's death has also been dated to c. August, based on evidence from Egyptian coin issues. Weigel in , wrote that "this view was raised over a century ago and has not generally prevailed". , says that literary sources all favor a death date early in the year, but nonetheless dates Claudius's death to September without any explanation.(1 aasta ja 7 kuud)võidukas kindral Naissuse lahingus, võttis võimu pärast Gallienuse surma 10. mai 214 – 270 (55-aastane)
Suri haiguse (võimalik, et Küprose katku) tagajärjel keskel|raamita|100x100pxQuintillus Marcus Aurelius Claudius Quintillusaprill – mai 270
(17 päeva või pisut rohkem)Claudius Gothicuse vend, kuulutati keisriks pärast venna surma Sooritas enesetapu või mõrvati Aurelianuse käsul keskel|raamita|100x100pxAurelianus Lucius Domitius Aurelianusmai 270 – oktoober 275
(5 aastat ja 5 kuud)For the dates, ; . The date of Aurelian's acclamation, variably said to have been May or September 270, presents the same problem as the date of Claudius's death. The literary sources of antiquity say that Aurelian's reign lasted 5 years, matching with the earlier date. Some modern sources (e.g. ) argue in favor of September based on Egyptian documents, but, according to Weigel in , these are unreliable. According to , the earliest document attesting Aurelian as emperor is dated 25 May.Ta oli Rooma ratsaväe ülemjuhataja, kuulutatud keisriks Doonau leegionite poolt pärast Claudiuse surma oponeerimaks Quintillusele 9 september 214 – oktoober 275 ( 61-aastane)
Mõrvatud vägede poolt 133x133pxTacitus Marcus Claudius Tacitusdetsember 275 – juuni 276 
(6-7 kuud)Valiti Aurelianuse väljavahetamiseks senati pooltSuri haigusesse või tapeti oma meeste pooltkeskel|raamita|100x100pxFlorianus Marcus Annius Florianusjuuni – september 276
(2-3 kuud)Tõenäoliselt Tacituse poolvend, kuulutati vägede poolt keisriks pärast Tacituse surma Mõrvati oma meeste poolt Probuse kasuks 133x133pxProbus Marcus Aurelius Probusjuuni 276 – september 282
(6 aastat ja 3 kuud)Chronograph_of_354; Eutropius, Breviarium Historiae Romanae 9.17.idapoolsete alade leegionid kuulutasid ta Florianusele oponeerides keisriks19 august 232 – september 282 (50-aastane)
Mõrvati oma vägede poolt Caruse kasuks raamita|100x100pxCarus Marcus Aurelius Carusseptember 282 – juuli283
(10 kuud)Chronograph_of_354Probuse pretoriaanide prefekt, võttis võimu enne või pärast Probuse surmaSuri kampaania käigus Sassaniidide vastu, suri kas haigusesse või välgutabamuse tõttukeskel|raamita|100x100pxNumerianus Marcus Aurelius Numerianusjuuli 283 – november 284
(1 aasta ja 4 kuud)Caruse noorem poeg ja troonipärija, valitses lühikest aega oma vanema venna Carinusega Suri sõjakäigul Euroopas arvatavasti haigusse; võimalik, et ta ka mõrvatikeskel|raamita|133x133pxCarinus Marcus Aurelius Carinus283–285
(2 aastat)Caruse vanim poeg ja kaasvalitsejaArvatavasti suri lahingus Diocletianuse vastu; võimalik, et ta reedeti ka oma meeste poolt 

 Dominaat 
Loe: Dominaat

 284–363: Tetrarhia ja Constantiniuse dünastia 
Loe: Tetrarhia ja Constantiniuse dünastia 

Märkus: Tetriarhia oli Dicletianuse poliitika, millega riik jagati kaheks. Kumbagi poolt valitses kaks keisrit: vanem "Augustus" ja noorem "Caesar"
PortreeNimiValitsemisaegSuktsessioonEluaastad ja surma põhjus125x125pxDiocletianus Gaius Aurelius Valerius Diocletianus20. november 284 – 1. mai 305 
(20 aastat, 5 kuud ja 11 päeva)Armee kuulutas ta keisriks pärast Numerianuse surma ja Numerianuse venna Carinuse purustamist lahingus242/245 – 311/312 (umbes 68-aastane)
Loobus troonist, edasine saatus teadmata133x133pxMaximianiaus Marcus Aurelius Valerius Maximianus1. aprill 286 – 1. mai 305
(19 aastat ja 1 kuu)Dicletianus edendas ta keisriks250 – juuli 310 (umbes 60-aastane)
Loobus koos Diocletianusega troonist; hiljem proovis võimule tõusta koos Maxentiusega ja seejärel proovis saada võimu Maxentiuselt, kuni ta Constantinus I käsul tapeti 100x100pxGalerius Galerius Valerius Maximianus1. mai 305 – mai 311
(6 aastat)Dioclietianuse poolt 293 aastal määratud "Caesar" ning Diocletianuse troonist loobumise järel "Augustus"258 – mai 311 (53-aastane)
Suri loomulikku surma150x150pxConstantius I Flavius Valerius Constantius1. mai 305 – 25 juuli 306 
(1 aasta, 2 kuud ja 24 päeva)Maximianuse poolt 293. aastal määratud "Caesar" ning tema võimust loobumise järel "Augustus" 250 – 25. juuli 306
Suri loomulikku surma152x152pxConstantinus I Suur Flavius Valerius Constantinus25. juuli 306 – 22. mai 337 
(30 aastat, 9 kuud ja 27 päeva)Constantius I poeg, isa vägede poolt tunnustatud, 306. aastast Galeriuse poolt määratud "Caesar", määratud "Augustuseks" 307. aastal Maximianuse poolt, keeldus 309. aastal alandamisest "Caesariks"27. veebruar 272 – 22. mai 337 (65-aastane)
Suri loomulikku surmakeskel|raamita|100x100pxSeverus Flavius Valerius Severusaugust 306 – aprill 307
(8 kuud)Ülendatud Galeriuse poolt Constantius I surma järel Tapetud või sunnitud sooritama enesetapu 307. aasta septembris pärast Maximianusele ja Maxentiusele alistumist 133x133pxMaxentius Marcus Aurelius Valerius Maxentius28. oktoober 306 – 28. oktoober 312
(6 aastat)maximianuse poeg, võttis võimu, kui tema troonipärilusest üle libisetiSuri 28. oktoobril 321 Mulviuse silla lahingus Constantinius I vastu100x100pxLicinius Valerius Licinianus Licinius11. november 308 – 19. september 324 
(15 aastat, 10 kuud ja 8 päeva)Galerius ülendas ta Severuse asemel ja oponeerimaks Maxentiusele. 313. aastal purustas ta Maximinus Daia kodusõjas, et saada ainsaks keisriks idas 265–325 (umbes 60-aastane)
Constantinius I alistas ta, kõrvaldas võimult ja tappis ta100x100pxMaximinus Daia Galerius Valerius Maximinus310 – juuli 313
(3 aastat)Tema onu Galerius nimetas ta "Caesariks" ja 310 aastal kuulutasid väed ta "Augustuseks"Suri juulis 313
Purustati kodusõjas Liciniuse vastu, suri peagi pärast seda100x100pxValerius Valens Aurelius Valerius Valensoktoober 316 – veebruar 317Ta oli Liciniuse kindlat, ülendati oponeerimaks ConstantiniuseleHukati Liciniuse ja Constantiniuse vahelise rahuleingu tulemusena100x100pxMartinianus Mar(...) Martinianusjuuli – 19. september 324
(2 kuud)Licinius ülendas ta vastasseisus ConstantiniusegaConstantinius jättis ta võimust ilma ja pagendas Kapadookiasse, kus ta järgnevate aastate jooksul hukati100x100pxConstantine II Flavius Claudius Constantinus9. september 337 – aprill 340 
(2 aastat ja 7 kuud)Constantinius I poeg ja troonipärija, armee poolt tunnustatud, valitses koos oma vendadest kaasvalitsejate Constantius II ja Constansiga 7. august 316 – aprill 340 (23-aastane)
tapetud sõjas oma venna Constansiga raamita|100x100pxConstantius II Flavius Julius Constantius9. september 337 – 3. november 361 
(24 aastat, 1 kuu ja 25 päeva)Constantinius I poeg ja troonipärija, armee poolt tunnustatud, valitses koos oma vendadest kaasvalitsejate Constantinius II ja Constansiga 7. august 317 – 3. november 361 (44-aastane)
Suri loomulikku surma134x134pxConstans Flavius Julius Constans9. september 337 – 18. jaanuar 350 
(12 aastat, 4 kuud ja 9 päeva)Constantinius I poeg ja troonipärija, armee poolt tunnustatud, valitses koos oma vendadest kaasvalitsejate Constantius II ja Constansiga 323 – jaanuar 350 (23-aastane)
Magnentius kukutas ja tappis takeskel|raamita|100x100pxVetranio1 . märts – 25. detsember 350 
(9 kuud ja 24 päeva)Constansi kindral ja Magnentiusele oponeeriv keiser; ajutiselt keiser Constantus II poolt tunnustatudSunnitud troonist loobuma 25. märtsil 350, suri 356. aastalkeskel|raamita|100x100pxJulianus Apostata Flavius Claudius Julianus3. november 361 – 26. juuni 363 
(1 aasta, 7 kuud ja 23 päeva)Tunnustatud Gallia armee poolt 360. algul, temast sai pärast nõbu Constantius II surma ainuvalitseja331 – 26. juuni 363 (31–32-aastane)
Viimane mittekristlasest Rooma keiser. Sai surmavalt haavata sõjakäigul Sassaniidide vastu

 363–395: Jovianusest Theodosiuseni 
PortreeNimiValitsemisaegSuktsessioonEluaastad ja surma põhjuskeskel|100x100pxJovianus27. juuni 363 – 17. veebruar 364 
(7 kuud ja 21 päeva)Julianuse isikliku vahtkonna komandör, pärast Julianuse surma kuulutati vägede poolt keisriks331 – 17. veebruar 364 (umbes 33-aastane)
Väidetavalt suri mürgiste aurude sissehingamise tagajärjelkeskel|100x100pxValentinianus IValentinianus26. veebruar 364 – 17. november 375 
(11 aastat, 8 kuud ja 22 päeva)Armee hääletas ta keisriks pärast Jovianust3. mai 321 – 17. november 375 (54-aastane )
Suri loomulikku surmakeskel|100x100pxValens28. märts 364 – 9. august 378 
(14 aastat, 4 kuud ja 12 päeva)Vend Valentinianus I edutas teda ja andis talle juhtida idapoolsed provintsid 328 – 9. august 378 (49-aastane)
Tapetud Adrianoopoli lahingus gootide vastukeskel|raamita|100x100pxGratianus24. august 367 – 25. august 383 
(16 aastat ja 1 päev)Edutatud isa Valentinianus I poolt 18. aprill 359 – 25. august 383 (24-aastane)
Magnus Maximus kukutas ja tapis takeskel|100x100pxValentinianus II22. november 375 – 15. mai 392 
(16 aastat, 5 kuud ja 23 päeva)Valentinianus I poeg, valitud Pannonia vägede poolt; Gratianus ja Valens tunnistasid teda formaalse (mitte tegeliku) Itaalia ja Põhja-Aafrika valitsejana371 – 15. mai 392
Leiti pooduna, ilmselt sooritas enesetapukeskel|raamita|100x100pxTheodosius I19. jaanuar 379 – 17. jaanuar 395 
(15 aastat, 11 kuud ja 29 päeva)Gratianus nimetas ta Valensi asemel idaalade keisriks. Viimane Rooma keiser, kes isiklikult juhtis mõlemat impeeriumi poolt11. jaanuar 347 – 17.jaanuar 395 (48-aastane)
Suri loomulikku surmakeskel|raamita|100x100pxMagnus Maximus383 – 28. august 388 
(5 aastat)Võttis Gratianuselt võimu, tunnustati Gallia, Britannia ja Hispaania valitsejana teiste keisrite pooltSuri 28. augustil (53-aastane)
Hukatud Theodosius I poolt Aquileias keskel|raamita|100x100pxVictor Flavius Victor384 või 387 – august 388Tema isa Magnus Maximus ülendas ta keisriksHukatud krahv Arbogasti poolt Theodosius I käsulalt=|keskel|raamita|100x100pxEugenius22. august 392 – 6. september 394 
(2 aastat ja 15 päeva)Valentinianus II sekretär, ülendatud Arbogasti poolt keisriks pärast valentinianuse surmaSuri 6. septembril 394. aastal pärast kaotust Frigiduse lahingus ja hukati Theodosius I poolt

 Lääne-Rooma keisrid 
Loe: Lääne-Rooma

 395–455: Theodosiuse dünastia 
Loe: Theodosiuse dünastia

Märkus: Theodosius I oli viimane keiser, kes valitses mõlemat impeeriumi poolt, ta jagas impeeriumi oma poegade Arcadiuse ja Honoriuse vahel
PortreeNimiValitsemisaegSuktsessioonEluaastad ja surma põhjuskeskel|100x100pxHonorius17. jaanuar 395 – 15. august 423 
(28 aastat, 6 kuud ja 29 päeva)Sai keisriks 23. jaanuaril 393 oma isa Theodosius I poolt, pärast isa surma sai temast Lääne-Rooma keiser9. september 384 – 15. august 423 (38-aastane)
Suri ödeemi (veresoonte tursumine)keskel|raamita|100x100pxConstantinius III Flavius Claudius Constantinus407 – september 411
(4 aastat)Usurpaator, kes kuulutas ennast Lääne-Rooma keisriks 407. aastal, Honorius tunnustas teda kaasvalitsejana 409. aastal. Ida-Rooma teda ei tunnustanudSuri septembris 411. aastal. 
Loobus troonist, mille järel ta kohe hukati.keskel|raamita|100x100pxConstantius III8. veebruar – 2. september 421 
(6 kuud ja 25 päeva)Silmapaistev kindral ja õukondlane, kelle keiser ja õemees Honorius tõstis autasuks keisri positsioonile. Ida-Rooma teda ei tunnustanudSuri peagi pärast oma edutamist 2. septembril 421. aastal loomulikku surmakeskel|raamita|100x100pxJohannes27. august 423 – mai 425 
(1 aasta ja 9 kuud)Ohvitser Castinus kuulutas ta keisriks Honoriuse järel. Ida-Rooma teda ei tunnustanudSuri juunis või juulis 425. Sai lüüa Ida-Roomalt, võeti kinni ja hukatikeskel|raamita|100x100pxValentinianus III Placidus Valentinianus23. oktoober 425 – 16. märts 455 
(29 aastat, 4 kuud ja 21 päeva)Constantinius III poeg ja Honoriuse vennapoeg, keisriks kuulutatud Ida-Rooma poolt pärast Johannese surma 2. juuli 419 – 16. märts 455 (35-aastane)
Mõrvatud väejuhi Aetiuse poolt 

 455–480: Viimased Lääne-Rooma keisrid 
PortreeNimiValitsemisaegSuktsessioonEluaastad ja surma põhjuskeskel|raamita|100x100pxPetronius Maximus17. märts – 31. mai 455
(2 kuud ja 14 päeva)Tähelepanuväärne senaator, võttis võimu pärast Valentinianus III surma ning sundis tema lese endaga abielluma. Ida-Rooma teda ei tunnustanud397 – 31. mai 455
Lintšiti vandaalide vägede poolt, kes suundusid Roomat rüüstamakeskel|raamita|100x100pxAvitus Eparchius Avitus9. juuli 455 – 17. oktoober 456 
(1 aasta, 3 kuud ja 8 päeva)Märkimisväärne gallia-rooma senaator, kelle läänegoodid kuulutasid keisriks. Teda tunnustas ka senat, kuid mitte Ida-RoomaSuri 457. aastal
Ricimer ja Majorian kõrvaldasid ta võimult. Temast sai Piacenza piiskop, kuid ta suri peagi, võimalik, et ta mõrvatikeskel|raamita|100x100pxMajorian Julius Valerius Maiorianus28. detsember 457 – 2. august 461 
(3 aastat, 7 kuud ja 5 päeva)Itaalia vägede juhtiv ohvitser, väed kuulutasid ta keisriks. Ida-Rooma ei tunnistanud teda420 – 7. august 461
Ohvitser Ricimer kõrvaldas ta võimult ja seejärel hukkas keskel|raamita|100x100pxLibius Severus19. november 461 – 14. november 465 (3 aastat, 11 kuud ja 26 päeva)Senaator; Ricimer kuulutas ta keisriks. Ida-Rooma teda ei tunnustanudSuri 14. novembril 465keskel|100x100pxAnthemius Procopius Anthemius12. aprill 467 – 11. juuli 472
(5 aastat, 2 kuud ja 29 päeva)Ida-Rooma keisri Marcianuse väimees, edutatud keisriks Marcianuse järglase Leo I pooltSuri 11. juuli 472
Tema mõrvas Ricimeri vennapoeg Gundobadkeskel|raamita|100x100pxOlybrius Anicius Olybrius11. juuli – 2. november 472 
(3 kuud ja 22 päeva)Valentinianus III väimees, ülendatud keisriks Ricimeri poolt Anthemiuse oponendina. Teda ei tunnistanud Ida-RoomaSuri peagi pärast keisriks saamist loomulikku surma 2. novembril 472. aastal keskel|raamita|100x100pxGlycerius3. või 5. märts 473 – 24. juuni 474 
(1 aasta ja 3 kuud)Ülendatud keisriks patriits Gundobadi poolt. Ida-Rooma teda ei tunnustanudJulius Nepos kõrvaldas ta võimult, mille järel oli ta Salona piiskopkeskel|102x102pxJulius Neposjuuni 474 – 480
Ohvitser Orestes kihutas ta Itaaliast minema 28. augustil 475. aastalDalmaatsia armee juht, võttis võimu Glyceriuselt, Ida-Rooma tunnistas tedaViimane laiapõhjalisem pretendent Lääne-Rooma troonile. Jätkas Dalmaatisa nukuriigi juhtimist pärast Odoakeri riigipööret 476. aastal Itaalias. Mõrvatud mitme oma alluva poolt 480. aastalkeskel|100x100pxRomulus Augustulus31. oktoober 475 – 4. september 476 
(10 kuud ja 4 päeva)Määratud ametisse oma ohvitserist isa Orestesi poolt pärast Julius Nepose ametist kõrvaldamist. Teda ei tunnustatud väljaspool ItaaliatOdoaker kukutas ta ning sellega langes ka Lääne-Rooma impeerium. Tõenäoliselt elas ta oma elu lõpuni eraldatult eravillas
Märkus. Klassikaliselt loetakse Rooma impeeriumi lõppu Romulus Augustuluse kõrvaldamisega. Ajaloolased loevad idapoolset impeeriumit Ida-Roomaks või Bütsantsiks, mis saab hiljem valdavaks nimetuseks.

 Ida-Rooma keisrid 
Bütsantsi keisrite loend

Vaata ka
Vana-Rooma keisrite loend
Bütsantsi keisrite loend
Rooma keisrikultus

Viited