Vene-Balti sadam

Vene-Balti sadam (sadama kood: EE VEB) on sadam Tallinnas. See asub Kopli lahe kirdeosas Kopli poolsaare edelarannikul Põhja-Tallinna linnaosas aadressil Kopli tänav 103.

Sadam maa-ala on 581 965 m2. Sadamas on 21 kaid üldpikkusega 2430 meetrit ja 3 Tallinna Laevatehase ujuvdokki. Suurim sügavus kai ääres on 11,4 meetrit.

Vene-Balti sadam saab vastu võtta kuni 200 m pikki ja kuni 35 m laiusi laevu, mille süvis on kuni 11,0 m või kuni 7,5 m (põhjapoolseimas basseinis). Põhjapoolseima basseini kõrval asub naftatoodete terminal Dekoil, kus laaditi varasemail aastail laevadele kuni 3 miljonit tonni naftatooteid.

 Teenused sadamas 
Laevadele osutatavad põhiteenused: 
 laevaremonditööd, kaikoha, portaal- ja ujuvkraana eraldamine,
 pukseerimistööd, dokkimine ujuvdokkides.
Sadamas asuvatele asutustele osutatavad täiendavad teenused:
 laevade agenteerimine;
 laeva kaldaelektri- ja telefonivõrku lülitamine;
 stividoritööd;
 kaupade ladustamine (ka tollilaos);
 pilsi- ja feekaalvee vastuvõtt;
 olmejäätmete vastuvõtt.
Sadamas on võimalik:
 täiendada laeva kütuse- ja toiduvarusid;
 teostada laevadel desinfektsiooni, desinsektsiooni, deratisatsiooni ja fumigatsiooni;
 teostada meeskonna vahetust.

Vene-Balti sadamal on kaks eraldi sissepääsuga basseini.
 Põhjabassein 
Põhjabasseini moodustavad kahe muuli ja kahe kaldatammiga piiratud veeala:
 Vana-Lääne muul üldpikkusega 480 m on jaotatud neljaks kaiks numeratsiooniga 0–3. Kaidele nr 0, 1, ja 2 on juurde toodud torustik naftasaaduste ümberlaadimiseks laevadele. Kai nr 0 ääres on 84 m pikkune sildumisliin tankeritele, mis võimaldab vastu võtta kuni 185 m pikkuseid aluseid.
 Vana-Põhja kaldatamm üldpikkusega 265 m on jaotatud kaideks nr 4 ja 5. Kaisid nr 3, 4, 5, 6 ja 7 kasutatakse remonditavate laevade teenindamiseks ja kaupade lastimiseks/lossimiseks. Kaidel on portaalkraanad tõstejõuga 10 t, tööstusvoolu, suruõhu, tuletõrje ja mageda vee magistraalid. 
 Vana-Ida kaldatamm üldpikkusega 240 m, kaide nr on 6 ja 7. Kaide nr 6 ja 7 juurde viib raudtee, mis on ühenduses AS Eesti Raudtee infrastruktuuriga.
 Keskkai on kai nr 8 pikkusega 150 meetrit.
 Lõunabassein 
 Lõunabassein, sadamasuu laius ca 120 m, võib vastu võtta laevu pikkusega kuni 200 m, laiusega kuni 35 m ja süvisega kuni 7,2 m. Kaid on ehitatud kaldatammile ja kahe muuli sisekülgedele.
Põhja kaldatamm – üldpikkusega 461 m on jaotatud viieks kaiks numeratsiooniga 9÷13. Kaid on varustatud kolme portaalkraanaga tõstejõuga 10 t ja ühe 32 tonnise tõstejõuga kraanaga, suruõhu, tuletõrje vee magistraaliga.
 Kai nr 9 kõrval, idas, sadamasuu vastas seisavad kolm ujuvdokki.
Kaidele 12, 13 viib raudtee.
Läänemuul üldpikkusega 240 m eraldab Lõunabasseini Põhjabasseinist ja on jaotatud kaheks kaiks nr 14 ja nr 15. Kai nr 14 juurde viib raudtee. Kaidel on elekter, vesi, suruõhk ja telefon ning kaks portaalkraanat tõstejõuga 30 t ja 20 t. Neid kaisid kasutatakse ka suuremõõtmeliste, raskekaaluliste konstruktsioonide ja konteinerite lastimiseks.
Lõunamuul üldpikkusega 500 m on jaotatud viieks kaiks numeratsiooniga 16÷20. Kaisid kasutatakse seisukaidena.
 Koondtabel kaide pikkuse ja sügavuse kohta 
+Vene-Balti sadamKai nrSügavus (m)Pikkus (m)VENE-BALTI SADAM. SADAMA EESKIRI Kehtib alates 11.01.2018, Lisa 1. Koondtabel kaide pikkuse ja sügavuse kohta. Alus: Vene-Balti sadama peakapteni korraldus 11.01.2018 a.Põhja bassein010,9185 (Naftaterminaal)Põhja bassein18,3160 (Naftaterminaal)Põhja bassein2. 6,3130 (Naftaterminaal)Põhja bassein3. 4,1100Põhja bassein4. 6,5132,5Põhja bassein5. 7,8132,5Põhja bassein6. 10,0120Põhja bassein7. 10,0120Põhja bassein8. 10,0120Lõuna bassein9. 5,592 Lõuna bassein10. 7,292 Lõuna bassein11. 7,492 Lõuna bassein12. 7,292 Lõuna bassein13. 7,592 Lõuna bassein14. 7,5120 Lõuna bassein15. 7,4120 Lõuna bassein16. 6,0100 Lõuna bassein17. 6,3100 Lõuna bassein18. 6,6100 Lõuna bassein19. 7,1100 Lõuna bassein20. 6, 5100 

Ajalugu
Sadam ehitati 1911. aastal asutatud Vene-Balti laevaehitustehase sadamaks.

Nõukogude armee topograafilistel kaartidel (o42, 1:25 000) (1961, 1987) on tänast Vene-Balti sadamat ja Piirivalvesadamat kokku nimetatud Kopli Põhjasadamaks.

Ajaloolise Vene-Balti sadama lõunapoolseimast sadamabasseinist on moodustatud iseseisev Piirivalvesadam.

Perestroika ajal olid tehase töötajad detsembris 1989 asutanud rendiettevõtte, mis hakkas remontima ka kauba- ja reisilaevu. 1989. aastal remonditi tehases esimene välismaa reederi laev – Soome kuivlastilaev Trаde Wind. 1995. aastal loodi AS Balti Laevaremonditehas.BLRT Grupp 100. Tallinn, 2012 2001. aastal omandas BLRT Grupp nii Tallinna Meretehase kui ka Klaipeda laevaremonditehas. Balti Laevaremonditehas nimetati ümber kontserniks BLRT Grupp. Nii ettevõtte peakontor kui ka hulk Tallinnas asuvaid tütarettevõtteid tegutsevad Tallinnas Kopli poolsaare lõpus ja Vene-Balti sadamas. 

Viited

Välislingid
Vene-Balti sadam Sadamaregistris

Kategooria:Tallinna sadamad
Kategooria:Põhja-Tallinna ehitised