Eesti NSV konstitutsioon (1940)

Eesti NSV konstitutsioon oli dokument, mis võeti vastu pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist NSV Liitu vastmoodustatud Riigivolikogu ühehäälse otsusega 25. augustil 1940.Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Konstitutsioon (Põhiseadus), Riigi Teataja, nr. 111, 25 august 1940 Selle järgi muudeti senine II Riigivolikogu ümber Ülemnõukoguks. Uuteks kõrgemateks riigivõimu organiteks said Ülemnõukogu Presiidium ja Rahvakomissaride Nõukogu.
Eesti NSV-st sai augustis 1940 üks NSV Liidu administratiivüksusi ning Eesti NSV konstitutsioon kattus seetõttu suuremas osas sisuliselt juba varem Jossif Stalini režiimi poolt üleriigiliselt kehtestatud NSV Liidu konstitutsiooniga.

 Natsionaliseerimine 
Eesti NSV konstitutsioon kaotas eraomanduse ja riigi majanduslikuks aluseks võeti sotsialistlik majandussüsteem. Eelduseks oli kapitalistliku majandussüsteemi likvideerimine: tööstusettevõtete, tootmisvahendite, pankade, maaomanduse, transpordi ja sidevahendite natsionaliseerimine. Sotsialistlik omandus Eesti NSV-s oli kas riiklik (kogu rahva vara) või kooperatiivne omandus.

Sotsialistliku majandussüsteemi kõrval olid Eesti NSV seadusega määratud piires lubatud üksik-talupoegade ja käsitööliste eramajapidamised ning väikesed tööstuslikud ja kaubanduslikud eraette­võtted.

 Riiklik alluvus 
Eesti NSV konstitutsioon määras, et poliitiliselt lähtub Eesti NSV NSV Liidu konstitutsiooni paragrahvist 14. Ülejäänud küsimused lahendakse Eesti NSV konstitutsioonist lähtuvalt.

Viited

 Vikilingid 
s:Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi konstitutsioon (1940)
s:Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi konstitutsioon (1978)

Kategooria:Eesti põhiseadused
Kategooria:Eesti NSV
konstitutsioon (1940)