Bekkeri sadam

Bekkeri sadam (sadama kood: EE BEK) on sadam Tallinnas Kopli lahe kirdeosas Kopli poolsaare edelarannikul Piirivalvesadama ja Meeruse sadama vahel.
Bekkeri sadam on kaubasadam, kus laaditakse ja lossitakse laevu, pakutakse laoteenust erinevatele kaupadele. Sadama territoorium on ca 28 ha. 

Bekkeri sadamas on neli kaid. Suurim sügavus laadimiskai ääres on 10,6 m (EH2000). Kai nr. 1 on 150 m pikk, maksimaalne sügavus 8 m. Kai nr. 2 ja 3 kokku on 280 m pikk, maksimaalne sügavus 4,5 m. Kai nr. 4 (laadimiskai) on 200 m pikk, maksimaalne sügavus kai ääres on 10,6 m (EH2000).

Bekkeri sadama operaator on 1997. aastast OÜ Tallinna Bekkeri Sadam (kontor, Kopliranna tänav 49, kauba vastuvõtt ja -väljastamine toimub aadressitel Marati tänav 14 ja Marati tänav 7. 

Bekkeri sadama territooriumil on 130 000 m2 avatud laoplatsi ja 42 000 m2 kinnist laopinda. 
pisi|Bekkeri laevatehase laevaehitustsehh, Marati 14
pisi|Bekkeri laevatehase laevaehitustsehh
pisi|Bekkeri laevatehase laevaehitustsehh
Ajalugu

Sadam rajati aastatel 1912–1913 Bekkeri laevatehase sadamaks.

Eesti Vabadussõja järel 1920. aasta talvel ja järgneval kevadel asusid Bekkeri laevatehase töölisbarakkides Vene Loodearmee laatsaretid.

Pärast Esimese maailmasõja lõppu hääbus Eestis materjalimahukas metallitööstus. Bekkeri tehase suuri hooneid hakkas kasutama tärkav Eesti ettevõtlus. 1923. aastal algas sadama hoonetes Kopli eksporttapamajas tegevus, põhitoodanguks oli peekon, mida eksporditi peamiselt Inglismaale. Endise laevaehitustehase ruumides tegutses 1925. aastal kuus ettevõtet, nende seas oli 60 töötajaga AS „Lihaprodukt“, vorstivabrik ja tapamaja, W. Minkwitzi seebivabrik oma 4 töötajaga, paar saeveskit.

1925. aastast kasutati Bekkeri sadamat puidu väljaveoks. Bekkeri sadam kandis ametlikult Kopli I sadama nime, sadamal oli 610 meetrit kaisid, 7246 m2 ladusid ja 700 tonni õlitsisterne, vee sügavus sadamas oli 5,2–5,8 m. Algaastail veeti siit välja ümarpuitu ning alates 1930. aastate algusest vedelkütust.

Hoonetes asusid tööle kummitoodete Põhjala tehas, mis 1932. aastani asus Vene-Balti laevatehase ruumides, seejärel koliti Bekkeri laevaehituse töökoja ja sepikoja hoonetesse ja 1932. aastast Kopli as. 84771. Natsionaliseerimisele kuuluvad tööstusettevõtted, Riigi Teataja, nr. 81, 26 juuli 1940 hoones Johannes Lorupi laienenud Meleski klaasivabriku klaasitööstus (Johannes Lorupi klaasi- ja kristallivabrik)Johannes Lorup – klaasikuningas. Eesti Päevaleht, 2. detsember 2006.

1934. aastal müüs Põhja-Lääne Metallurgia, Mehaanika ja Laevaehituse Tehaste AS kogu endise laevatehase kinnis- ja vallasvara võlgade katteks riigile ning endised tehasehooned renditi mitmesugustele ettevõtetele (AS Textiil Riidevabrik, Eesti Raadiotööstus jne). 1935. aastal lammutati sadamas, tehase tornkraana, mis oli üle 35 m kõrge, mille tõstekraananokk ulatus 21 m, mis kindlustas tõstekõrgust kuni 30 m. Kraana maksimaalne tõstejõud oli 150 tonni.

Nõukogude piirivalvesadam
Nõukogude ajal paiknesid Bekkeri sadamas Nõukogude piirivalve piirivalvelaevad, Marati tänava Lorupi klaasitööstusest sai tehas Tarbeklaas, Põhjala tegutses kummitööstusena.

Nõukogude armee topograafilistel kaartidel (o42, 1:25 000) (1961, 1987) on tänast Bekkeri sadamat ja Meeruse sadamat kokku nimetatud Kopli Lõunasadamaks (гавань Копли-Южная)Bekkeri sadam, rööp- või põhinimi variandid: гавань Копли-Южная, www.eki.ee, (vaadatud 22.06.2020). Bekkeri sadam oli kuni Venemaa Föderatsiooni vägede lahkumiseni 1990. aastate algul NSV Liidu ja Venemaa piirivalvesadam. Sadamas tegutses sõjalaevastiku aluste remondiga tegelev ettevõte Leningradi Admiraliteedikoondise Balti Baas ehk ettevõte V-8434.

1991. aastal nn. Balti Baas võeti üle Eesti Vabariigi alluvusse ning moodustati RAS Balti Baas. Aastatel 1991–1997 haldas sadamat Balti Baas AS. Kuid veel 1992.–1993. aastal seisid sadamas Vene piirivalvelaevad ja Eesti riigilaevadel ei lubatud sadamasse siseneda.

Kaubasadam
pisi|Bekkeri sadamasse viiv harutee, Kopli tänava viadukt
1999. aastal toimus Marati tänava raudtee-ehitustöödel konflikt, millesse oli kaasatud Kaitseliidu Harju malev. Omandivaidluses Bekkeri sadama ühe haldaja, Kaitseliiduga koostööleppe sõlminud OÜ RasmusSoni palvel käskis Benno Leesik Harju maleva kaitseliitlastel laupäeva õhtul sulgeda Marati tänav ja asuda julgestama üle tee rajatava raudtee ehitamist.Kaitseliit osanik firmade sõjas, epl.delfi.ee, 19.10.1999 2000. aastal kavatses Teede- ja sideministeerium ja Siseministeerium loobuda kulukast Miinisadamast ja Veeteede ameti käes olnud Hundipea sadamast ja sõjasadama rajamist Bekkeri sadamasseBekkerist võib saada sõjalaevastiku baas, www.aripaev.ee, 26. jaanuar 2000 2000. aasta alguses toimus sadamas Sifi firmade ja Vene naftafirma ONAKO ning selle sidusfirmade vahelises valdusvaidlused sh blokeeriti turvafirmaga Lilto teenindava personali sisenemist ONAKO kontorisseBekkeri sadam juba on sõjasadam., www.aripaev.ee, 1. veebruar 2000

Meeruse sadam
2001. aastal omandas Rasmussoni omanikfirma AS Logman Invest 50 miljoni krooni eest pankrotistunud AS Astartale kuulunud endise Majaka kalurikolhoosi ja kõik selle territooriumil olevad hooned ja rajatised, teiste hulgas Meeruse sadama ja osteti Eesti Vesiehituselt ka 1,8 hektari suurune maatükk, mis eraldas endist Majaka kalurikolhoosi Bekkeri sadamast. Rasmusson OÜ plaanis lammutada nõukogudeaegsed amortiseerunud hooned ning ehitada asemele kaasaegne uute kaide, ladude, väljakute ning raud- ja maanteedega kaubasadam. Rasmusson vedas Bekkeri operaatorina puitu ja saematerjali, killustikku, suhkrut, jahu ja muud kuivlasti, Meeruse sadam oli renditud kaluriteleRasmusson valmistab ette Bekkeri sadama laiendust, arileht.delfi.ee, 03.01.2002.

Viited

Välislingid
Bekkeri sadam Sadamaregistris
Bekkeri sadama koduleht

Kategooria:Tallinna sadamad
Kategooria:Põhja-Tallinna ehitised