Kiur Aarma

Kiur Aarma (sündinud 25. juunil 1975) on eesti ajakirjanik, stsenarist ja filmiprodutsent.

Haridustee
Kiur Aarma on lõpetanud 1997. aastal Tartu Ülikooli semiootika ja kultuuriteooria erialal magistrikraadiga. 2008. aastal läbis ta Balti Filmi- ja Meediakoolis stsenaristika meistrikursuse.Kiur Aarma Eesti Filmi Andmebaasis Vaadatud 01.10.2020.

Muusikat on ta õppinud 11 aastat Tallinna Muusikakeskkoolis, kus algul oli tema põhipill klaver ja hiljem trompet, lisaainena õppis ta vaskpuhkpille.Tiina Kruus. Kiur Aarma: Kaja Kallase köögis ma praegu veel kaameraga ei kükitaks Eesti Päevaleht / LP, 15.09.2023. 

Töö ajakirjanikuna
Aastatel 1998–1999 oli ta üldhuviajakirja Favoriit peatoimetaja.Andres Põld, "Ajakiri Favoriit lõpetab ilmumise" Eesti Päevaleht, 06.01.1999.

Telesaatejuhina tegi Aarma debüüdi 1995/1996. aastal „Reklaamiklubis“, seejärel oli noor saatejuht telekanalites EVTV ja RTV. Aastatel 1997–1998 tegi ta kaasautori ja -saatejuhina TV3 sarisaadet "Õhtul õhus", 1998–2002 juhtis koos Hannes Võrnoga TV3 jutu- ja meelelahutussaadet "Kahvel".Helen Arusoo, "Kahvel" lõpetab ohtuleht.ee, 30.05.2002. 

2017. aastast on ta üks ETV pühapäevasaate "Hommik Anuga" toimetajaid. Ulvi Pihel. 101 Eesti telesaadet. Kirjastus Varrak, 2021.

Tegevus ettevõtjana
Kiur Aarma käe all on valminud ühiskonnas elavat vastukaja tekitanud telesaateid, mida on näidatud mitmes telekanalis, ja dokumentaalfilme, mis on viinud Eesti dokumentalistika paljudele filmifestivalidele. Neist osa on toodetud mõnes ta enda kaasasutatud produktsiooniettevõttes. 

2000. aastal asutas ta koos Tõnis Haaveliga telesaateid ja filme tootva ettevõtte Ruut (hilisem Eetriüksus), millest sai juba 2003. aastal Eesti suurim audiovisuaaltööstuse ettevõte (produktsioonifirma). See ettevõte oli näiteks telesaate "Kahvel", selle venekeelse analoogi "Sputnik" ning ETV saate "Teletaip" tootja.Liis Kängsepp. Ruut pürib börsile Äripäev, 05.05.2004. 

2008. aastast on ta produktsioonifirma OÜ Traumfabrik juhatuse liige.Kiur Aarma tutvustus Eesti Filmi Andmebaasis. Vaadatud 08.11.2022. 

Kiur Aarma on ka MTÜ Värssu Sadam juhatuse liige. MTÜ arendab Hiiumaal Värssu erasadamatVäljavõte Äriregistrist Vaadatud 23.10.2023. ning teeb tihedat koostööd kohaliku külaseltsiga.Probleemid ranna heakorraga sundisid tõkkepuud paigaldama Hiiu Leht, 15.07.2014. 2020. aastal tunnustas Hiiumaa Arenduskeskus tema panust kohaliku elu edendamisel Hiiumaa saadiku aunimetusega.Piret Eesmaa. Saadikud aitavad saare väärtustega samastuda Hiiu Leht, 22.09.2020.

Looming
Kiur Aarma on teinud eeskätt produtsendina, aga ka režissööri ja stsenaristina paarkümmend Eesti kultuuri lähiajalugu käsitlevat dokumentaalfilmi, milles näidatakse seoseid ajalugu muutnud sündmuste kulu, massikultuuri nähtuste ja ühiskonna liikmete mõttemallide muutumise vahel. Tema žanr on lavastav, jutustav dokumentalism.

Filmid
"Disko ja tuumasõda"
Kiur Aarma ja Jaak Kilmi 2009. aastal valminud mänguline dokumentaalfilm "Disko ja tuumasõda" räägib infosõjast 1980. aastate Eesti NSV-s. Toonaste laste maailmapildi kujunemisel etendas Lääne popkultuur üliolulist rolli. Aknaks unistuste maailma oli Põhja-Eestis nähtav Soome televisioon, mille levikule ei õnnestunud Nõukogude võimukandjatel kätt ette panna. Paralleelselt poliitilise põnevikuga kulgevad lavastatud lood, mis põhinevad tol ajal üles kasvanud laste mälestustel. Film kujutab endast humoorikat käsitlust lähiajaloost, kus segunesid luuremängud ja inimlik tragikomöödia."Disko ja tuumasõda" Eesti Filmi Andmebaasis. Vaadatud 23.08.2023.

Filmile "Disko ja tuumasõda" osaks saanud tunnustus
Film "Disko ja tuumasõda" ning selle tegijad on lisaks Eesti Kultuurkapitali aastapreemiale pälvinud märkimisväärse hulga muidki auhindu (sh rahvusvahelistelt filmifestivalidelt):
 2009 – Pärnu rahvusvaheline dokumentaal- ja antropoloogiafilmide festival – parima Eesti dokumentaalfilmi auhind
 2009 – Varssavi rahvusvaheline filmifestival (Varssavi, Poola), dokumentaalfilmide võistlusprogramm – parima dokumentaalfilmi auhind
 2009 – Jihlava rahvusvaheline dokumentaalfilmide festival (Tšehhi), täispikkade dokumentaalfilmide võistlusprogramm – Hõbesilma auhind, Kesk- ja Ida-Euroopa filmiregiooni parima dokumentaalfilmi auhind
 2009 – Pimedate Ööde filmifestival (PÖFF) (Tallinn, Eesti), Balti võistlusprogramm – eripreemia, FIPRESCI (rahvusvaheliste filmikriitikute žürii) auhind
 2009 – Rome Independent Film Festival (Rooma, Itaalia), värske nägemuse auhind 
 2010 – Kinoshock – SRÜ riikide ning Eesti, Läti ja Leedu filmifestival (Anapa, Venemaa), Neformat: täispikkade videofilmide võistlusprogramm – peaauhind
 2010 – Riia rahvusvaheline filmifestival (Läti), Balti võistlusprogramm – Interfilmi žürii eripreemia; FIPRESCI auhind; parima Baltimaade filmi auhind
 2010 – Vilniuse dokumentaalfilmifestival (Leedu), Balti võistlusprogramm – parima filmi auhind
 2010 – EIDF – EBS International Documentary Festival (Seoul, Lõuna-Korea), rahvusvaheline võistlusprogramm – Vaimsuse auhind

Film valiti ka 2023. aasta 7. oktoobril Eesti Filmimuuseumis tegevust alustanud Tallinna Rahvusvahelise Filmiklubi (Tallinn International Film Society) avafilmiks.Eesti Filmimuuseumis alustab tegevust rahvusvaheline filmiklubi ERR Kultuur, 02.10.2023.

"Rodeo" – kahe filmifestivali avafilm
Kiur Aarma ja Raimo Jõeranna dokumentaalfilm "Rodeo" on avameelselt ja eneseiroonia kaudu esitatud, ajalooseikadel põhinev ning nüüd laiemalt oma ajastu massikultuuri konteksti asetatud käsitlus peaminister Mart Laarist, tema esimesest valitsusest (1992–1994) ja ka teistest, enamasti kogemusteta poliitikutest äsja taasiseseisvunud Eestis. Riigi soov vabaneda okupatsiooniaja pärandist tegi Eestist välismaa silmis eduka üleminekuriigi musternäidise, ent kodumaal saatis Laari valitsust üks skandaal teise järel. Tekkinud konflikt aatemeeste ja pead tõstva uue majanduseliidi vahel tegi toonase peaministri rolli veelgi keerukamaks.Dokumentaalfilm "Rodeo" Eesti Filmi Andmebaas. Vaadatud 16.09.2023.

"Rodeo" valiti 2018. aastal rahvusvahelise dokumentaalfilmifestivali Docpoint avafilmiks nii Eestis kui ka Soomes.Rain Kooli. Kiur Aarma ja Raimo Jõeranna "Rodeo" avab Docpointi festivali nii Soomes kui ka Eestis ERR Kultuur, 24.01.2018. Film sai 2019. aastal EFTA auhinna (parima stsenaristi kategoorias)."Rodeo" – festivalid ja auhinnad Eesti Filmi Andmebaasis. Vaadatud 23.08.2023.

"Põrgu Läänemerel" – näitus ja film
2022. aasta 15. oktoobril tutvustasid filmirežissöörid Kiur Aarma ja Jaak Kilmi oma panust augustist 2021 kuni jaanuarini 2023 Tallinnas Lennusadamas eksponeeritud näitusse "Põrgu Läänemerel. Juminda meretragöödia 1941", millega meenutati üht ohvrirohket merelahingut. Näituse loonud meeskonna liikmetena rääkisid Aarma ja Kilmi materjali kogumisest ning näitasid lõike oma käsilolevast filmist, mis seda traagilist ajaloolist lahingut käsitleb.Autoritega näitusel: Kiur Aarma ja Jaak Kilmi „Põrgu Läänemerel. Juminda meretragöödia 1941“ Eesti Meremuuseumi koduleht, vaadatud 08.11.2022.

Dokumentaalfilm, mille pealkirjaks sai lõpuks "Lahkumine Tallinnast. 1941", esilinastus 2025. aasta veebruaris festivalil Docpoint ja jõudis Eesti kinodesse sama aasta märtsis.Kaspar Viilup. Ülevaade. Docpointil esilinastunud Eesti dokfilmid põlevad vabaduseihast ERR Kultuur, 11.02.2025. Arhiivikaadritel põhinev film meenutab, kuidas 1941. aastal pealetungivate sakslaste eest põgenev Nõukogude võim viis paaniliselt kiirustades läbi Tallinna evakueerimise. Umbes 200 laeva inimeste ja kraamiga pandi meritsi Leningradi poole teele, aga soomlased ja sakslased olid ehitanud Juminda poolsaare lähistel teekonnale lõksu. Seda väga traagiliseks kujunenud lahingut tuntakse nüüd Juminda miinilahinguna. Aarma ja Kilmi on oma aastaid kestnud tihedat koostööd selle filmi stsenaariumi ja režii kallal seletanud mõlema mehe suure ajaloohuviga.Kiur Aarma ja Jaak Kilmi: Juminda miinilahing on seni rääkimata jäänud lugu ERR Kultuur, 18.03.2025.

Filmograafia
 "Röövel ööbik" (dokumentaalfilm, 2003, režissöör Ralf Siig) – produtsent
 "Iseseisvuspäev" (dokumentaalfilm, 2003, režissöör Hanna Šein) – produtsent
 "Kuum külm sõda: Haukka Grupp" (dokumentaalfilm, 2005, režissöör René Vilbre) – stsenarist ja produtsent
 "Sinimäed" (dokumentaalfilm, 2006, režissöör Raimo Jõerand) – produtsent ja kaasstsenarist
 "Tervitusi Nõukogude Eestist!" (dokumentaalfilm, 2007, režissöör Urmas Eero Liiv) – stsenarist, produtsent
 "Lotmani maailm" (dokumentaalfilm, 2008, režissöör Agne Nelk) – produtsent
 "Disko ja tuumasõda" (dokumentaalfilm, 2009, režissöör Jaak Kilmi) – stsenarist, teksti lugeja, produtsent
 "September" (dokumentaalfilm, 2010, režissöör Ilmar Raag) – stsenarist, produtsent
 "91 kilomeetrit. Eestimaa Kroonika 2009" (dokumentaalfilm, 2010, režissöör Liina Paakspuu) – produtsent
 "Tallinna kilud" (mängufilm, 2011, režissöör Jaak Kilmi) – stsenarist, produtsent
 "Allveelennud" (mängufilm, 2012, režissöör Jaak Kilmi) – idee autor, stsenarist, helilooja, produtsent
 "Kullaketrajad" (dokumentaalfilm, 2013, režissöörid Hardi Volmer ja Kiur Aarma) – kaasrežissöör, teksti autor, produtsent
 "Need, kes julgevad" (dokumentaalfilm, 2015, režissöör Ólafur Rögnvaldsson) – kaasprodutsent
 "Rodeo" (dokumentaalfilm, 2017, režissöörid Raimo Jõerand ja Kiur Aarma) – kaasrežissöör, stsenarist, produtsent
 "Teeme ära!" (dokumentaalfilm, 2022, režissöörid Jaak Kilmi ja Aleksandr Heifets) – produtsent
 "Jumalaga, rock'n'roll!" (dokumentaalfilm, 2023, režissöörid Hardi Volmer ja Kiur Aarma) – kaasrežissöör ja produtsent
 "Skype'i lugu" ("Skype Story") (anima-dokumentaalfilm, Film Tower 2019/2023, Eesti-Rootsi koostöö"Skype Story" Dokumentaalfilmide andmebaas Dokweb.ee, vaadatud 08.11.2022.[https://web.archive.org/web/20231023150308/https://filmi.ee/wordpress/wp-content/uploads/2020/02/EFI_filmiraamat_2020_150.pdf Estonian Films
2019-2020] Eesti filmid 2019–2020. Estonian Film Institute, 2020. Lk 118.) – stsenarist ja režissöör
 "Lahkumine Tallinnast. 1941" (dokumentaalfilm, 2025, stsenaristid ja režissöörid Jaak Kilmi ja Kiur Aarma) – kaasstsenarist ja -režissöör

Dokumentaalne telesaatesari "Vana aja asjad"
2004. aastal andis Kiur Aarma produtsendina oma panuse Eesti Televisiooni dokumentaalsete ajaloosaadete tegemisse, kui aitas koostada sarja "Vana aja asjad" saateid. Sari põhineb arhiivimaterjalidel ning käsitleb ajavahemiku 1960–1985 tegelikku eluolu, eelkõige selle aja asju ja esemeid.

Sarja saadete näiteid:
 "Vana aja asjad: 5 | Kodune majapidamine" näitab asju, mida vana aja kodust leida võis: laudu, toole, diivaneid, sektsioonkappe, sekka ka mõned televiisorid, raadiod ja telefonid. Režissöör Hanna Šein, produtsendid Olavi Paide ja Kiur Aarma. 
 "Vana aja asjad: 17 | Mood" näitab, milliseid riideid ja jalanõusid tol ajal kanti ning kust neid saadi. Režissöör Hanna Šein, produtsendid Kiur Aarma ja Olavi Paide.
 "Vana aja asjad: 22 | Võistlussport" näitab, kuidas vanal ajal sporti tehti, kuidas korraldati Tallinnas Moskva OM purjeregatti ja mida rääkisid oma intervjuudes Heino Enden, Viljar Loor, Erika Salumäe ja Rauno Pehka, kui nad veel noored olid. Režissöör Hanna Šein, produtsendid Kiur Aarma ja Olavi Paide.
 "Vana aja asjad: 23 | Rahvasport" näitab vana aja rahvamatku, suusaretki, kehalise kasvatuse tunde, "TV 10 olümpiastardi" algusaegu, Tartu maratoni ja rattarallit. Režissöör Hanna Šein, produtsendid Kiur Aarma ja Olavi Paide.Sarja "Vana aja asjad" saateid videoarhiivis ERR Arhiiv. Vaadatud 24.08.2023.

Teatrilavastus
2018. aasta veebruaris tõid Kiur Aarma ja Jaak Kilmi autorite ja lavastajatena lavale eepilise kommunaaldraama "Enne meid oli veeuputus". Lavateos valmis Eesti Vabariigi 100. aastapäeva teatrisarjas "Sajandi lugu" Vaba Lava ja NUKU teatri koostöös ning seda mängiti teatrikeskuse Vaba Lava saalis. 

Aarma ja Kilmi järjekordne tagasivaade Eesti lähiajalukku oli Õismäe paneelmajas kasvanud laste kaudu räägitud lugu aastakümnest, mis vormis ümber Euroopa kaardi, kogu maailma ideoloogilised jõuvahekorrad ja inimeste unistused. Kui 1980. aastate alguses kehastas moodne nõukogude korterelamu eestlastele võimalust kõigi mugavustega eluks, siis kümnendi lõpuks sai sellest trööstitult hall monument ebaõnnestunud utoopiale. Teatrilavastus sisaldas rohkesti muude visuaalkunstide elemente ja palju muusikat, kaasa tegid Tallinna Poistekoor, Tallinna Balletikooli ja Kaie Kõrbi Balletistuudio tantsijad jpt.Lavastus "Enne meid oli veeuputus" teatri Vaba Lava veebisaidil. Vaadatud 16.09.2023.Jaak Kilmi ja Kiur Aarma oma lavastusest “Enne meid oli veeuputus”: Õismäe on naljakas ja jabur koht Kroonika/Delfi, 03.05.2018. 

Muu erialane tegevus
Aastatel 2014–2017 kuulus Kiur Aarma riigi kultuuripreemiate komisjoni.Riigi kultuuripreemiate komisjoni koosseisu kinnitamine Riigi Teataja, RT III, 25.11.2014, 4.Reet Varblane. Kunstiautasude paduvihm Sirp.ee, 27.02.2015.Riigi kultuuripreemiate komisjoni koosseisu kinnitamine Riigi Teataja, RT III, 20.05.2016, 7. 

Ta on kuulunud ka Eesti Rahvusringhäälingu, Eesti Filmi Instituudi ja Eesti Kultuurkapitali portreefilmide konkursi ning muude visuaal- ja etenduskunstide žüriidesse.Selgusid järgmised portreefilmide konkursi võiduideed ERR Kultuur, 10.11.2020.

Tegevus muusikuna
Kiur Aarma tegi bändimuusikat nii muusikakeskkooli päevil kui ka üliõpilasena ning musitseerib heas seltskonnas tänini.Priit Pruul. Raadio Maria on fiktiivne raadiokanal Eesti Päevaleht, 14.11.2006. 

2005. aastast on ta mänginud kitarri meloodilise poproki ansamblis Raadio Maria, mille koosseisu kuuluvad algusest peale Jaan Sööt (kitarr), Andres Kuut (bass), Ardo Ran Varres (klahvpillid), Kiur Aarma (kitarr) ja Reigo Ahven (trummid); pool aastat hiljem kutsuti ansambli laulusolistiks näitleja Riina Maidre. Õigupoolest Kiur Aarma sünnipäevapeol ja tema sõpruskonnas selle ansambli loomise idee tekkiski. 2007. aastal jõudis ansambel debüütalbumini "Siin Tallinn".Eger Ninn. Tuntud kultuuritegelastest koosnev punt Raadio Maria esitleb oma debüütalbumit Postimees/Elu24, 14.12.2007.

Aastatel 2010Tõnu Lilleorg. Kiur Aarma mängib Lenna bändis bassi Postimees/Elu24, 18.06.2010.–2013 mängis ta kitarri (peamiselt bassi) ansamblis Lenna.Kiur Aarma lahkus Lenna bändist: ei jõudnud enam Kroonika/Delfi, 24.01.2014.Kiur Aarma lahkus ansamblist Lenna ERR Menu, 24.01.2014.

Kitarristi ja laulja Märten Krossi täispikal stuudioalbumil “Üks poiss vaatas tähti” (2019), kus võib kuulda 11 Märten Krossi muusika ja sõnadega laulu, mängib Kiur Aarma akustilist kitarri.Märten Kross "Üks poiss vaatas tähti" – CD Plaaditutvustus Apollo e-poes. Vaadatud 10.10.2023.

 Tunnustus 
 2009 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Jaak Kilmiga; dokumentaalfilm "Disko ja tuumasõda")
 2012 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Jaak Kilmi, Erik Moora ja Tõnis Lehega; eripreemia – lühifilmiseeria "Allveelennud")
 2020 – Hiiumaa saadikPiret Eesmaa. Saadikud aitavad saare väärtustega samastuda Hiiu Leht, 22.09.2020.

Isiklikku
Kiur Aarma isa oli Jüri Aarma ja ema on Merike Aarma. Tema isapoolne vanaisa oli muusika- ja terviseõpetaja Gunnar Aarma.Jüri Aarma elulugu andmebaasis Telekraat. Vaadatud 24.09.2023. Tema emapoolne vanaisa oli helilooja Johan TamverkRaadiosaade "Helikaja" ERR Klassikaraadio, 30.09.2006. ja onu on helilooja Jüri Tamverk. Tema õde Roosi-Mae Aarma on tõlkija ja kultuuritöötaja.

Kiur Aarma elukaaslane on veterinaar Teddy Luik, neil on poeg Kaaren (s 2014). Varasemast kooselust on Kiur Aarmal poeg.Loe, mis sai Kiur Aarma teise lapse nimeks! Postimees/Elu24, 02.04.2015. 

2002. aastast on tema maakodu Hiiumaal. Tema harrastuste hulka kuuluvad paadi- ja mootorrattasõit.Harri Rinne. Kiur Aarma – mina ja Hiiumaa Hiiu Leht, 30.10.2018.

Viited

Välislingid

 Valner Valme. Jüri ja Kiur Aarma aasivad teineteise saateid Eesti Päevaleht / LP, 14. august 1999
 Jaanus Kulli. Kiur Aarma: Kui olulise loo rääkimiseks on vaja keegi ära tappa, ju siis tuleb seda teha SL Õhtuleht, 5. november 2005
 Heidit Kaio. Eesti suurima teletootja lahutus Eesti Ekspress, 9. mai 2008
 Filmograafia Eesti Filmi Andmebaasis
 Raadiosaade "Muusika minus. Kiur Aarma" ERR Klassikaraadio, 24. mai 2009
 Tiina Kruus. Kiur Aarma: Kaja Kallase köögis ma praegu veel kaameraga ei kükitaks Eesti Päevaleht / LP, 15. september 2023
 Haldi Normet-Saarna. Režissöör ja teleajakirjanik Kiur Aarma: Seda pürgimust, et kellegi ajud pahupidi keerata, ei ole mina eneses tundnud Pealinn.ee, 12. märts 2024
 Hannes Võrno. Kiur Aarma: kunstitegija ma enda kohta ei ütle, aga kultuuritegija võib ehk öelda jah ERR Kultuur, 29. aprill 2024 / ajalooliste fotodega versioon Teater. Muusika. Kino, aprill 2024

Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Eesti filmiprodutsendid
Kategooria:Eesti filmilavastajad
Kategooria:Eesti stsenaristid
Kategooria:Eesti kitarristid
Kategooria:Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna vilistlased
Kategooria:Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Kategooria:Sündinud 1975