Lipiidid

Lipiidid on väga mitmekesise struktuuriga orgaaniliste biomolekulide, enamasti estrilise ehitusega vees mittelahustuvate ühendite rühm. Lipiidimolekul koosneb enamasti alkoholist ja rasvhappejääkidest, kuid neid rühmi võivad asendada ka teised molekulid.Pavel Bogovski, Rein Kull, Sirje Ootsing, Laine Trapido. Meditsiinisõnastik, 2004, ISBN 9985-829-55-7Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused.Mihkel Zilmer, Ello Karelson, Tiiu Vihalemm, Aune Rehema, Kersti Zilmer, peatükk 7, "Lipiidid inimkehas", lk 83-90, Biokeemia Instituut, Tartu Ülikool 2010, ISBN 978-9985-2-1540-1

Biofunktsioonid
Organismides koosnevad lipiidid reeglina rasvhapete estritest ning baasalkoholi molekulidest (glütserool, sfingosiin, kolesterool ja mitmed steroolid).

Lipiidide biofunktsioonid on näiteks:
energeetiline funktsioon;
metaboolse vee tekitamine;
termoregulatsioon;
elektriline isolatsioon;
mediaatorifunktsioon;
biomolekulide aktiveerimine;
rakumembraanide moodustamine;
rakutuumaretseptorite moodustamine;
mehaaniline kaitse;
transpordifunktsioon;
bioregulatoorsus jpt.

Lipiidid täidavad organismis eeskätt energeetilist funktsiooni, talletades ja vabastades energiat. Lipiidide oksüdeerumisel vabaneb kaks korda rohkem energiat (38,9 kJ/g) kui sama koguse sahhariidide või valkude lagundamisel. Lisaks sellele toimivad lipiidid siseelundite ümber amortisaatoritena ja osalevad mitmete bioaktiivsete ühendite sünteesis.

 Biomolekulid 
Lipiidide retseptorid ja metabolismirajad esinevad enamikul hulkraksetel organismidel.Dennis E. Vance and Jean E. Vance. Biochemistry of Lipids, Lipoproteins and Membranes, 5th Ed, Lipid metabolism in plants, lk 97-130, 2008 Elsevier, ISBN 978-0-444-53219-0  Bioloogilise tähtsusega lipiidid on näiteks

neutraalrasvad (ehk tõelised rasvad),
õlid,
vahad,
steroidid,
vabad rasvhapped,
fosfolipiidid,
glükolipiidid,
lipoproteiinid,
rasvlahustuvad vitamiinid,
rasvlahustuvad antioksüdandid
ja paljud muud rasvlahustuvad ühendid.

Lipiidide klassifitseerimine
Lipiidid jagunevad liht-, liit- ja tsüklilisteks lipiidideks. Lihtlipiidid on neutraalrasvad ja vahad, liitlipiidide hulka kuuluvad fosfo- ja glükolipiidid, tsüklilised lipiidid on tsükliliste alkoholide baasil moodustuvad lipiidid, näiteks kolesteriidid. Liipiidide rasvhapped võivad olla lineaarse või hargneva ahelaga ning küllastunud või küllastumata. Mida rohkem on lipiidis küllastumata rasvhappeid, seda madalamal temperatuuril see sulab.

Lihtlipiidid
Lihtlipiidid on rasvad ja õlid, nad koosnevad rasvhapetest ja glütseroolist.

Fosfolipiidid
Fosfolipiidid sisaldavad ühe rasvhappe asemel fosfaatrühma.

Tsüklilised lipiidid
Tsüklilisteks lipiidideks nimetatakse tsüklilist tuuma ja hüdroksüülrühma sisaldavaid biomolekule, mille hulka kuuluvad näiteks kaltsiferoolid, sapphapped, südameglükosiidid, steroidhormoonid jpt.

Bioloogilise toime poolest võivad tsüklilised lipiidid olla hormoonid, kofaktorid, antioksüdandid jne.

 LIPID MAPS klassifikatsioon 
LIPID MAPS süsteemi järgi klassifitseeritakse lipiidid kaheksasse kategooriasse:

 rasvhapped;
 glütserolipiidid;
 glütserofosfolipiidid;
 sfingolipiidid;
 steroolid;
 prenoolid;
 sahharolipiidid;
 polüketiidid.

Vaata ka
Külomikronid
Kolesterool
Rasvhapped
Hormoonid
Rasvlahustuvad vitamiinid
Lipoproteiinid
Valgud
Farmakognoosia

 Viited 

Välislingid
Lipid Classification System, Lipid Maps http://www.lipidmaps.org/data/classification/LM_classification_exp.php


Kategooria:Biokeemia