August Rauber

August Antinous Rauber (22. märts (9. märts vkj) 1841 Obermoschel (Saksamaa) – 1. märts (16. veebruar) 1917 Tartu) oli saksa anatoom, antropoloog, histoloog ja embrüoloog. Ta oli Tartu Ülikool anatoomiaprofessor ning Tartu Ülikooli anatoomiamuuseumi rajaja.

Elulugu
August Antonius Rauber oli kohtutäituri poeg.

Ta lõpetas 1859. aastal Speieri Gümnaasiumi, õppis Müncheni Ülikooli arsti- ja õigusteaduskonnas 1859–1865, sai meditsiinidoktorikraadi (väitekiri "Die Vater'chen Körperchen der Bänder- und Periostnerven und ihre Beziehung zum sogenannten Muskelsinn"), õppis ka Viini Ülikoolis. Ta oli 1866–68 Viini anatoomia instituudi assistent, 1869–1872 Münchenis eradotsent (1870–1871 osales välikirurgina Preisi-Prantsuse sõjas), seejärel aasta prosektor Baseli Ülikooli anatoomia instituudis, mille järel suundus Leipzigi Ülikooli, kus pidas professoriametit kuni 1875. aastani, 1876–1886 tegeles erapraksisega.

1886–1911 töötas Rauber Tartu Ülikoolis anatoomia professori ja kateedri juhatajana.TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918 Seal jätkas ta professor Ludwig Stieda tööd ja pärast 25 aastat ametis püsimist emeriteeriti ta austusavalduste saatelKen Kalling: AUGUST RAUBER – VIIMNE ANATOOM.

Rauber asutas 1890. aastal Tartu Ülikooli anatoomiamuuseumi. Seda võimaldas 1888. aastal valminud uue anatoomikumi hoone, tänu millele jäi vanasse anatoomikumi piisavalt ruumi Rauberi anatoomiakogu jaoks."Ajalooline meditsiinikollektsioon kolib" Tartu Postimees, 14. jaanuar 2013

Rauberi Tartus veedetud perioodi jäi ka venestusaeg ja seejuures oli ta üks vähestest professoritest, kellel lubati jätkata õppetöö läbiviimist saksa keeles.

August Rauber suri 1917 ja ta on maetud Uus-Jaani kalmistule Tartus.August(us) Rauberi (1841 - 1917) haud

Teadustöö
Rauber saavutas maailmakuulsuse 1897 Saksamaal ilmunud anatoomiaatlasega "Lehrbuch der Anatomie des Menschen". 

Uurimisvaldkond: närvisüsteemi ja luustiku anatoomia, selgroogsete embrüoloogia, antropoloogia, sotsiaalküsimused jm. Esitas peapiirkonna ganglionide liigituse, selgitas reienärvi kulu ja täpse innervatsiooniala, avastas lootepõie erilise kattekivi olemasolu. Eksperimentaalembrüoloogia rajajaid, siiani kasutusel oleva anatoomia käsiraamatu (38 väljaannet) autor. Üle 100 teaduspublikatsiooni. 1991 asetati TÜ vana anatoomikumi välisseinale Rauberi bareljeef.

Mälestuse jäädvustamine
Rauberit mälestatakse tema fülogeneetilise käsitlusviisi tõttu, mis hõlmas lindude ja imetajate embrüonaalset arengut. Tema nime kannab Rauberi kiht, mis on määratletud arenevate organismide embrüonaalketast katva trofoblastilise kelmena.

Tartu Ülikooli arstiteaduskond annab välja August Rauberi medalit.

23. aprillil 2009 avati Tartus Vanas Anatoomikumis pidulikult Rauberi vahakuju"Tartus avatakse professor August Rauberi vahakuju" Õhtuleht, 21. aprill 2009. Samas anti üle järjekordne August Rauberi medal, mille sai professor Helje Kaarma.

2021. aastal paigaldati Rauberi hauamonumendile tema bareljeefi koopia (hauabareljeefi originaali hoitakse Tartu Ülikooli muuseumis).

Teoseid
 Ueber den sympatischen Grenstang des menschlichen Kopfes. München, 1872
 Ueber die Stellung des Hähnchens im Entwicklungsplan. Leipzig, 1876
 Primitivstreifen und Neurula der Wirbeltiere. Leipzig, 1877
 Galileo über Knochenformen. // Morphol. Jahrb. 7: 327ff, 1882.
 Urgeschichte des Menschen 1–2. Leipzig, 1884
 Ueber die Bedeutung der Wissenschaftlichen Anatomie. Dorpat, 1886
 Die Mitosen im Medullarrohre der Wirbeltiere. // Archiv für Microscopische Anatomie (1886)
 Lehrbuch der Anatomie des Menschen 1–2. Leipzig, 1886–1888
 Frauenfrage. Fragen der Liebe. Der Dichtkunst der scheidenden Jahrhunderts gewindet. Leipzig, 1895
 Ontogenese als Regeneration betrachtet I. Leipzig, 1908.

Viited

Kirjandus
 DbL, 608
 Левицкий II, 37
 Brockhaus Enzyklopädie 15. Wiesbaden, 1972, 439
 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 127, 233, 270, 274, 360, 361
 EE 8, 46
 EE 14, 409
 Brennsohn, I. Die Ärzte Estlands. Riga, 1922, 501
 Ludosch, W. August Rauber. Sein Leben und seine Werke. // Anatomischer Anzeiger 58 (1924) 6/7, 129–172
 Rooks, G., Kogerman, E. 120. a. A. Rauberi sünnist. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1961) 2, 60–61
 Kogerman-Lepp, E. August Rauber. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 5, 350–354
 Kalnin, V. Eesti arstiteaduse ajaloost. Tartu, 1991, 124–128
Maie Toomsalu, "Tartu Ülikooli Vana Anatoomikumi professorid". – Tartu, 2002, lk 64–71 (sisaldab ka bibliograafiat)


 Välislingid 
Teoseid

Kategooria:Saksamaa arstiteadlased
Kategooria:Saksamaa bioloogid
Kategooria:Antropoloogid
Kategooria:Histoloogid
Kategooria:Eesti anatoomid
Kategooria:Eesti embrüoloogid
Kategooria:Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professorid
Kategooria:Baseli Ülikooli õppejõud
Kategooria:Müncheni ülikooli vilistlased
Kategooria:Uus-Jaani kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1841
Kategooria:Surnud 1917