Müürivahe tänav

Müürivahe tänav ulatub Rüütli tänava ja Harju tänava ristmikult Bremeni käiguni, ristudes Vana-Posti tänava, Suur-Karja tänava, Väike-Karja tänava, Viru tänava, Katariina käigu ja Munga tänavaga. Algselt kujutas Müürivahe tänav Tallinna all-linna ida- ja lõunaküljel paiknevat Tallinna linnamüüri kaitsekäiku. Enamasti kitsas tänav on Harju ja Suur-Karja tänava vahelisel lõigul kaks korda laiem, sest sinna ehitati teise maailmasõja ajal purustatud hoonete asemele uued ning samal ajal laiendati tänavat.
Hoonestus
Müürivahe 2, restoran Gloria hoone
Müürivahe 11 // Suur-Karja 15 
Müürivahe 12 // Vabaduse väljak 4, Assauwe torn
Müürivahe 12 // Vabaduse väljak 4, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum
Müürivahe 14 // 16 // Suur-Karja 18 // Vabaduse väljak 2, Valli baar. Valli baari interjöörid on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 28313.
Müürivahe 17 // Väike-Karja 5 // Sauna 4
Suur-Karja 17, hoone on ehitatud 1890 ja renoveeritud 2006. aastal. Enne hoone ümberehitust asus hoones Eesti Rahvapank. Hoones asub Savoy Boutique Hotel.
Müürivahe 19 // Sauna 6, hoone moodustab koos oma tagahoonega Müürivahe 19) tervikliku ansambli. Kultuurimälestis nr 3079.. Hoone ehitati ümber 18. sajandil, sellest ajast pärinevad ka Sauna tänav 6 praegune hilisbarokne sisetrepp, välisuks ja fassaadikujundus.
Müürivahe 20, elamu ja äripinnad, kus tegutseb ka kohvik Must Puudel
Müürivahe 21 // Sauna 8, on tüüpiline hiliskeskaegne diele-dornse plaanilahendusega elamu. Sauna tänavale on suunatud peahooned, Müürivahe tänaval paiknevad õueväravahooned. Kultuurimälestis nr 3080.
Müürivahe 22 // Pärnu maantee 10 // Suur-Karja 23 // Väike-Karja 10 // 12 hoone on kultuurimälestis nr 3056. Arhitekt Eliel Gottlieb Saarinen (1912). Hoones tegutsevad Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital, Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus, Eesti Muusikanõukogu, Eesti Interpreetide Liit ja Eesti Teatri Agentuur.
Müürivahe 24 // Väike-Karja 7, Erich Jacoby ja Hermann Bergi projekteeritud viiekorruseline hoone äripindadega esimesel ja korteritega ülemistel korrustel
Müürivahe 48, Hellemani torn

Ajalugu
Müürivahe tänav on kujunenud endisest kaitsekäigust Tallinna linnamüüri ääres. Tänava üheks küljeks oli linnamüür. Müürivahe tänava endised nimed on olnud tänav Müüride vahel (Zwischen den Mauern) ja Müüri tänav (Mauerstrasse). Viru tänava ja Munga tänava vahelist osa ehk Müürivahe põiktänavat nimetati Mungaõueks (Münkenhof). 1872. aasta 3. veebruari otsusega nimetati tänav Müüri tänavaks. Eestikeelse nimena jäi käibele Müürivahe tänav.

Müürivahe tänavas Harju värava lähedalToimetaja:Leo Tiik, Tallinna gildidest ja nende kinnistuist, Tartu Riiklik Ülikool, lk 10  asus Püha Rochuse Vennaskonna katkutõbiste maja-varjupaikAleksander Kivi, Mäed ja mäenimelised tänavad Tallinnas, Keel ja Kirjandus, 1964 nr 7, lk 400, mis eksisteeris kuni Liivimaa sõjani ja kinnistu müüdi eraisikule alles 17. sajandi keskel. Kinnistul asus üks Tallinna omaaegseid kuulsaid lõbumaju, mis kandis nime Punane KloosterTõnis Erilaid, Kuidas katkutõbilast sai kerglaste naiste maja, Õhtuleht, 5. märts 2015.

20. sajandi alguses hakati müüri äärde 1820. aastatel püstitatud elamuid, kuure, talle ja töökodasid lammutama ning maad linnale tagasi ostma, et taastada Müürivahe tänav endisel kujul.

Müürivahe tänav ristub Vana-Posti tänavaga, kus ristmikuni ulatunud teravnurksel krundil asuvad hooned põlesid varemeiks 1944. aasta märtsipommitamisel ning neid ei taastatud, varemed lammutati. Praegu asub samas kohas aastatel 1953–1955 ehitatud kino Sõprus esisel suur kolmnurkne plats purskkaevuga.

Vaata ka
Rohhuse hospidal

Viited

 Välislingid 

Kategooria:Tallinna vanalinna tänavad

Kategooria:Tallinna 6. linnajagu