Moonakas

Moonakas ehk mõisamoonakas ehk moonamees (Lõuna-Eestis ka moonakeneVäike murdesõnastik) oli mõisa põllutööline 19. sajandist kuni 20. sajandi esimeste kümnenditeni. 

Moonaka põhitöötasu oli "moon" ehk põllumajandussaadused. Mõisa poolt sai moonakas korteri moonakamajas, veidi palka rahas, küttepuud ja väikese maalapi. Ta võis pidada mõningaid koduloomi.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 168

19. sajandil hakati Saksamaa eeskujul Eesti mõisnike poolt  mõisa majandamisel kasutama palgatöölisi, teateid sellest avaldati ka trükisõnas. 19. sajandi keskpaiku hakkasid talud tasuma renti rahas, samuti kaotati 1869. aastal teotöö, seetõttu kasvas moonakate arv kiiresti. Riigimõisates töötasid moonakad veel 1930. aastatel.

  Vaata ka  
Eestimaa talurahvaseadused
 adratalupoeg
 maavaba talupoeg
 ori ehk trääl
 pundenik
 sulane
 vabadik
 vabatalupoeg
 üksjalg

 Viited 

 Kirjandus 
 Moonakatest ja moonamajadest 19. sajandi lõpul – 20. sajandi alguses. Mihkel Leetmaa. Suitsutare, Nr. 3, Tallinn, 2002.

 Välislingid 

 Mõisad ja moonakad. Postimees, 18 märts 1904
 Aa mõisa moonakamaja
 Moonakas loeb juturaamatut. Foto Johannes Pääsuke, 1913. Eesti Rahva Muuseum. 

Kategooria:Talurahvas
Kategooria:Maaelu
Kategooria:Eesti talurahvas