Konstantin Pätsi esimene valitsus

Konstantin Pätsi valitsus tegutses 25. jaanuarist 1921 kuni 21. novembrini 1922. Tegemist oli parempoolse valitsusega: Tööerakonnast kuni põllumeestekoguni. Riigivanemaks sai Konstantin Päts. Haridusministeerium läks kristlaste juhtimisele. Kui arvestada Asutava Kogu seisukohta ja suhtumist haridusküsimustesse, kui meenutada, kuidas Asutav Kogu mahakiskuvalt arvustas kirikut, kristlikku õpetust koolis ja ristiusku üldiselt, siis peab õieti imestama, et nii kiiresti, aasta paari pärast usaldas I Riigikogu koolielu juhtimine kristliku erakonna ministri H. Bauerile.Jaan Lattik. Teekond läbi öö. Vadstena, 1950, lk. 230

 Valitsuse koosseishttps://dea.digar.ee/?a=d&d=AKriigiteataja19210201.2.13 Valitsuse koosseis (RT 1921, 8) 
Riigivanem – Konstantin Päts
Välisminister – Ants Piip (kuni 20.10.22), teedeministri kt 26.01–16.12.21, kaubandus-, tööstus- ja tööministri kt 23.11.–16.12.21
Kaubandus- ja tööstusminister – Juhan Kukk (kuni 18.11.21), tööministri kt 27.04.–16.12.21
Sõjaminister – Jaan Soots
Haridusminister – Heinrich Bauer
Siseminister – Karl Einbund, töö- ja hoolekandeministri kt 26.01.–27.04.21, hoolekandeministri kt 27.04.–16.12.21
Põllutööminister – Bernhard Rostfelt, toitlusministri kt alates 26.01.21, teedeministri kt 23.11.–16.12.21
Rahaminister – Georg Vestel, riigivanema asetäitja alates 23.11.21
Kohtuminister – Jaak Reichmann
Teedeminister – Karl Ipsberg (alates 16. detsember 1921), kaubandus- ja tööstusministri kt alates 16. detsember 1921 
Töö- ja hoolekandeminister – Christian Kaarna 16.12.21–20.10.22

 Valitsuse tegevus 
 28. veebruaril 1921 tunnustas valitsus Läti iseseisvust de jure ja nimetas senise saadiku Riias Aleksander Hellati täievoliliseks ministriks ja erakorraliseks saadikuksVabariigi Valitsuse otsus 28. veebruarist 1921 nr. I.
 18. märtsil 1921 kaotas valitsus 29. novembril 1918 maksmapandud sõjaseaduse Läänemaal, Pärnumaal ja HaapsalusRT 1921, 20Vabariigi Valitsuse poolt 18. märtsil 1921 a. vastuvõetud määrus osalise sõjaseaduse kaotamise kohta.
 18. märtsil otsustas valitsus astuda Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni liikmeksVabariigi Valitsuse otsus 18. märtsist 1921 nr. III
 13. juulil 1921 kaotas valitsus sõjaseaduse Pärnus, Paides, Järvamaal, Kuressaares ja Saaremaal, välja arvatud laia- ja kitsaroopalise raudtee piirkond ja Tapa alevRT 1921, 61.
 29. novembril 1921 kaotas valitsus sõjaseaduse Valgas ja Valgamaal, välja arvatud raudtee piirkondRT 1921, 86.
 8. veebruaril 1922 kaotas valitsus sõjaseaduse: 
 Harjumaal, välja arvatud Viimsi, Nehatu, Rae, Kurna, Harku, Naissaare ja Pakri vallas ning Nõmme alevis, Baltiski linnas ja raudtee piirkonnas;
 Rakvere linnas ja Virumaal, välja arvatud Naroova, Kose, Skarjatina, Peetri, Joala, Auvere, Mustajõe, Permesküla, Vasknarva, Isaku, Tudolinna, Vaivara ja Illuka vallas ning Narva-Jõesuu alevis ja raudtee piirkonnas;
 Tartu linnas ja Tartumaal, välja arvatud Lohusuu, Mustvee, Kasepää, Ranna, Peipsiäärne, Kavastu, Kastre-Võnnu, Avinurme, Võtikvere, Roela, Saare, Pala, Kokora, Alatskivi, Ahja ja Rasina vallas ning Mustvee ja Kallaste alevis ning raudtee piirkonnas;
 Võru linnas ja Võrumaal, välja arvatud Meeksi, Räpina, Kahkva, Orava, Veriora, Toolamaa, ning Moisekatsi vallas, Võõbsu alevis ja raudtee piirkonnasRT 1922, 19.
 8. septembril 1922 kaotas valitsus sõjaseaduse Baltiski linnas ja Tapa alevis, välja arvatud raudtee piirkondRT 1922, 115/116.
 4. oktoobril 1922 nimetas Vabariigi Valitsus Nuustaku alevi ümber Otepää aleviks.

Vaata ka
Konstantin Pätsi esimese valitsuse seadusandlik tegevus

 Viited 

 Välislingid 
Vabariigi Valitsuse koosolekute protokolli alates 26. jaanuarist 1921

Päts 1
Kategooria:1931. aasta Eestis