Ametlik keel

Ametlik keel ehk ametikeel on keel või üks keeltest, mida kasutatakse riigis või mõnes piirkonnas ametiasjade ajamisel ja õpetatakse koolides ning mille on otsustanud riigi ametlikuks keeleks võtta valitsus. Ametlik keel erineb riigikeelest selle poolest, et see ei ole otseselt seotud ühe kindla rahvuse ega kultuuriga (ei ole või ei pruugi olla kohalik rahvuskeel).Tomusk, I. (2007). Tähenärimisi ameti- ja õiguskeele kallal. Õiguskeel. (08.12.2018)

"Õigekeelsussõnaraamatus" (ÕS) ja "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (EKSS) määratletakse ametikeelt kui mõne maa riigikeelt või rahvusvahelise organisatsiooni, kehami või ürituse ametlikku töökeelt, asjaajamiskeelt.Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS. (2018). Eesti Keele Instituut.  (11.01.2019)Eesti keele
seletav sõnaraamat. (2009). Eesti Keele Instituut.  (11.01.2019)

 Kasutamine 
Ametlik stiil on kõige tähtsam tarbetekstides: avaldustes, CV-des, seletuskirjades, kaaskirjades, volitustes, motivatsioonikirjades. Samuti on ametlikku stiili oluline kasutada suulises ametisuhtluses. Keeleseadus ütleb, et ametlik keelekasutus on riigi ametiasutuse ja valitsusasutuse hallatava riigiasutuse ning kohaliku omavalitsuse ametiasutuse ja kohaliku omavalitsuse ametiasutuse hallatava asutuse, notari, kohtutäituri ja vandetõlgi ning nende büroo või muu avaliku halduse ülesandeid täitma volitatud asutuse, kogu või isiku dokumentide, veebilehe, siltide, viitade ja teadaannete keelekasutus.Keeleseadus. (2011). Riigi Teataja.  (05.01.2019)

 Ametlik keel Eestis 

Eestis on peale riigikeele ametlik keel eesti viipekeel.

Ametlik keelekasutus peab vastama 2006. aastal vastu võetud eesti kirjakeele normile, kuid põlisel kasutusalal on lubatud lisada normikohase tekstiga samasisuline tekst murdekeeles. Vabariigi Valitsuse määruses "Eesti kirjakeele normi kehtestamise kord" on öeldud, et ametliku keelekasutuse ühtluse, selguse ja keelekasutuse hea tava rakendamise peab tagama ning seda peab soodustama kirjakeele norm.Eesti kirjakeele normi kehtestamise kord. (2006). Riigi Teataja.  (05.01.2019)

Eestis viib keelepoliitikat ellu, teeb riiklikku järelevalvet keeleseaduse ja keelekasutust kindlaks määravate õigusaktide nõuete täitmise üle valitsusasutus Keeleamet, mis kuulub Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse.Keeleinspektsioon. (2019). (19.01.2019)

 Ajalugu 
Esimesed allikad eesti keele kohta on 13. sajandi kroonikatest ja dokumentidest. Näiteks kirjutas Läti Henrik paar eestikeelset sõna Henriku Liivimaa kroonikas. Esimeste pikemate tekstide hulka kuuluvad 16. sajandist katoliku kiriku kolm tähtsamat palvet. 17. sajandil hakkasid baltisakslased kirjutama eesti keele käsiraamatuid eesmärgiga tutvustada keelt eelkõige kirikuõpetajatele. Kadrina pastor Heinrich Stahli kirjutatud esimene eesti keele käsiraamat ilmus 1637. aastal saksa keeles. 17. sajandil jagunes eesti keel põhja- ja lõunaeesti keeleks ning mõlema kohta kirjutati eraldi käsiraamatuid. 1818. aastal ilmus August Wilhelm Hupeli käsiraamatu täiendatud trükk, mille järgi hakati ka Tartu Ülikoolis eesti keelt õpetama.

19. sajandil algatasid Noor-Eestisse kuulunud Johannes Aavik ja Villem Grünthal-Ridala keeleuuenduse, mille eesmärk oli ilukirjanduskeelt arendada, kasutades selleks peale oma keele vahendite teisigi. Soome keele eeskujul taastati ja loodi grammatilised konstruktsioonid ning toodi üle palju laene, mis on kasutusel tänapäevani. Johannes Voldemar Veski juhitud liikumine jäi eesti keele omade vahendite juurde. Nende kahe liikumise esindajate ettepanekutest kujunesidki välja eesti kirjakeele normid. Mida ja mida mitte ametlikuks kuulutada ja õigekeelsussõnaraamatusse kirja panna, otsustati lisaks paljudele asjaoludele vahel juhuse läbi. Võeti arvesse Tartu Ülikooli professori Lauri Kettuneni arvamust, hiljem oli peamine otsustaja põhimõtetelt keelekorralduse ja keeleuuenduse vahel olev Elmar Muuk.Erelt, M.; Erelt,T.; Ross, K. (2007). Eesti keele käsiraamat. Eesti Keele Instituut. (13.01.2019)

Kui seni kasutati ametlike toimingute läbiviimisel Eestis võõrkeeli, siis aastal 1934 jõustus Eesti Vabariigi esimene keeleseadus ning 1. jaanuaril 1935 sätestas seadus ametliku asjaajamiskeelena eesti keele. Suuremate vähemusrahvuste kodanikele jäeti võimalus riigiasutuste poole pöörduda kirjalikult oma keeles, aga vastuse said nad eesti keeles. Teatud piirkondades, kus vähemuskeelte kõnelejad olid enamuses, võis ka ametlikult kasutada vähemusrahvuse keelt, kuid kõik ametnikud pidid oskama eesti keelt.

Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal oli peale eesti keele teine valitsemiskeel vene keel, mis oli paljudes majandusharudes valitsev. Nõukogude Liit võttis vene keele kindlustamiseks Eesti aladel kasutusele ulatuslikke meetmeid. Võrreldes 1934. aastaga suurenes mitte-eestlaste arv 1959. aastaks mitu korda ja 1989. aastaks veelgi. Venemaalt, Ukrainast, Valgevenest, Kesk-Aasiast ja Taga-Kaukaasiast toodi sisse töölisi, kelle suhtluskeeleks kujunes vene keel. Sisserännanutel polnud enam vajadust eesti keelt õppida, sest kõigi ametiasjadega oli võimalik tegeleda vene keeles, tihti puudus ka eestlastel võimalus eesti keeles suhelda. Loodi eraldi venekeelsete koolide võrgustik. Nõukogude Liidu sellise tegevuse eesmärk oli kaotada rahvuslikud eripärad, luua ühtne nõukogude rahvas ning lõpuks muuta vene keel ainukeseks emakeeleks.Tomusk, I. (2015). Keeleseadustest Eestis. Õiguskeel. (19.01.2019)

Uue rahvusliku ärkamise üks peamisi eesmärke oli eesti keele tähtsus taastada ning välja töötada keeleseadus. Kunstnik ja poliitik Enn Põldroos on 1988. aastal Maalehes avaldatud intervjuus öelnud: "Keeleseadust on vaja igale maale, sest iga rahvus püsib seni, kuni püsib tema keel."Intervjuu Enn Põldroosiga. (1988). Maaleht. (20.01.2019)

23. veebruaril 2011 võeti vastu taasiseseisvunud Eesti teine keeleseadus, kus võrreldes eelmiste seadustega oli põhiliselt muudetud rõhuasetust, kuid üldpõhimõtted jäeti samaks. Lisaks oli uues seaduses määratletud ametliku ja avaliku keelekasutuse mõiste ning kirjas ka selle eesmärk: "Arendada, säilitada ja kaitsta eesti keelt ning tagada eesti keele kasutamine peamise suhtluskeelena kõikides avaliku elu valdkondades."

 Keelekoolitus Eestis 
 Selge sõnum 
Selge sõnumi algatusega püütakse veenda inimesi infot edastama selges keeles, arusaadavalt ja sihtrühma arvestades. Eestis sai mõtteviis alguse 2010. aastal Eesti Keele Instituudis. Selge keele koolitusi, kus õpetatakse kirjutama selgelt ja tekstis olulist infot liigendama ning korratakse üle tüüpvead ja keelereeglid koos tagasisidega, on võimalik asutustesse tellida. Koolitajad Katrin Hallik ja Katre Kasemets on 2010. aastast avaldanud kogumikke, artikleid, pidanud loenguid ja andnud intervjuusid. 2013. aastal korraldasid nad esimese rahvusvahelise selge keele konverentsi ja 2014. aastast toimub selge sõnumi võistlus.Künstler, A. (2017). Küsib/vastab. Sirp.  (13.01.2019) Selge sõnumi auhinda antakse välja 2014. aastast ja neljas kategoorias: parim selge sõnumiga tarbetekst, parim selge sõnumiga tarbepilt, parim selge sõnumiga tarbetekst koos tarbepildiga ning parim selge sõnumi edendaja.Hallik, K.; Kasemets, K. (2019). Selge sõnumi auhinna statuut.( (13.01.2019)Hallik, K.; Kasemets, K. (2019). Selge sõnum. (13.01.2019)

Algatuse sõnumid on "Selge suhtlus hoiab kokku nii aega kui ka raha" ja "Teeme üheskoos Eesti avaliku suhtluse selgemaks".Nemsitsveridze, H. (2018). "Ühtekuuluvuspoliitika fondid", "tülikolle", "maksusumma" ja teised kanseliidid, mida õiguskantsler välja püüab juurida. Delfi. (13.01.2019)

Eesti Töötukassa
Eesti Töötukassa sõlmis 2016. aastal lepingu kaheksa eesti keele koolitajaga kuni 2019. aasta lõpuni. Selle aja jooksul oli plaanis koolitada kõige enam 3500 inimest. Koolituse põhieesmärk oli tööd otsivate inimeste keeleoskust parandada ning neid eesti keele tasemeeksamiks ette valmistada.Töötukassa. (2016). Töötukassa hakkab vahendama kõrgtasemel eesti keele õpet.  (13.01.2019).

 Ülikoolid 
Tallinna Ülikool pakub kõigile kesktasemel eesti keele oskusega huvilistele võimalust õppida koostama selgeid, ladusaid, viisakaid ja keeleliselt korrektseid tekste.Tahvel, E. (2019). Kirjalik kommunikatsioon: ladus eneseväljendus ja korrektne eesti keel. Tartu Ülikooli õppeinfosüsteem.  (19.01.2019)

Tallinna Tehnikaülikooli koolitustel on korrektse eesti keele huvilistel võimalik viia ennast kurssi kõige uuemate keelereeglitega, õppida koostama arusaadavaid tarbetekste, andma keelenõu ka töökaaslastele ning vajadusel keelenõu internetist leidma.Viil, K. (2019). Selge eesti ametikeel. Tallinna Tehnikaülikool.  (13.01.2019)

Tartu Ülikoolis on Moodle'i õpikeskkonnas võimalik parandada igapäevast korrektset eesti keelt täielikult veebipõhiselt.Pilt, E. (2019). Korrektne eesti keel igapäevases asjaajamises. Tartu Ülikooli infosüsteem. (19.01.2019)

 Probleemid 

 Ametlik keel on liiga keeruline. Uuringu kohaselt oskavad viiendik põhikooli lõpetanutest küll lugeda, kuid ei saa lihtsamatestki tekstidest aru ja ei oska neid seletada. Lisaks väheneb inimeste sõnavara ning ei osata enam kasutada metafoore.Eesti Keele Instituut. (2011). Päll: kirja ülesanne ühiskonnas kahaneb.  (13.01.2019)Helk, V. (2012). Eesti keele probleemidest. Vaba Eesti Sõna. (13.01.2019)
IT-terminoloogia on valdavalt ingliskeelne. IT-spetsialistidel omavahelises suhtluses probleeme ei ole, kuid keskmisel tavakasutajal tekitab inglise-eesti segakeelsete sõnasõnaliste väljendite mõistmine raskusi.Lauk, S. (2007). E-keskkond – lisaväärtus kasutajale, väljakutse terminoloogile. Eesti Rahvusraamatukogu. (20.01.2019)
 Õigekirja tähtsus väheneb. Väheneb inimeste teadlikkus ja vajadus osata õigekirja, sest tänapäeval on võimalik arvutitega suheldes kasutada ka häälkäsklusi.
Ülikoolides suureneb ingliskeelsete õppekavade osakaal. Välismaalastest professorid esitlevad oma ettekandeid inglise keeles. Toimub arutelu magistri- ja doktoriõppes inglise keelele üleminekuks.
 Reklaamid ja sotsiaalmeedia soodustavad lohakust. Reklaamides kirjutatakse lausetes kohati kõiki sõnu suure tähega, mis on üks võimalus silma paista, kuid kirjutatakse ka suurt algustähte nõudvaid sõnu väikesega. Reklaamikeel on probleem, sest lisaks grammatikaraamatutele õpib laps sellest, kuidas ta näeb teisi keelt kasutamas.Kaljuvee, A. (2006). Eesti keelega on kõik korras, harida tuleb keelekasutajaid. Eesti Päevaleht. (13.01.2019) Sotsiaalmeediale omane lohakas keelekasutus mõjutab nii õpilaste koolitööd kui ka eksamitulemusi.Post, A. (2017). Sotsiaalmeedia mõju: õpilased kasutavad kirjandites ja esseedes emotikone. ERR.  (20.01.2019)
Teiste keelte mõju. Eestis elab arvukalt venelasi, kes omal valikul ei õpi eesti keelt, mille tõttu on vene keele oskus kohati tähtsam kui eesti keele oskus. Interneti arenguga on suurenenud inglise keele tähtsus ning sealt pärinevad väljendid sulanduvad märkamatult ka eesti keelde.

 Ametlikud keeled Euroopas 

Euroopa Liidus on 24 ametlikku keelt: soome, rootsi, taani, saksa, inglise, hollandi, prantsuse, itaalia, kreeka, hispaania, portugali, tšehhi, eesti, läti, leedu, malta, ungari, poola, sloveenia, slovakkia, bulgaaria, rumeenia, iiri ja horvaadi keel.Euroopa Liidu Infokeskus. (2018). Ametlikud keeled.  (22.12.2018)

Euroopa Liidus ametlikult kasutusel olevat keelt nimetatakse eurokeeleks.

Pärast 1992. aasta Maastrichti lepingut suurenes Euroopa Liidus nii keeleõppe kui ka keelelise mitmekesisuse tähtsus. Kui varem suunati Euroopa Liidu toetused ametlike keelte õppimisele, siis 21. sajandi alguse eesmärk oli parandada kõikide keelte, sealhulgas regionaal- või vähemuskeelte, sisserändajate keelte ja suurimate maailmakeelte õppimisvõimalusi ning kasutamist. Üks peamistest uue mitmekeelsuspoliitika põhjustest on aina suurem inglise keele levik, mis võib vähendada liikmesriikide keelte oskust ja elujõudu.Siiner, M.; Vihalemm, T.; Tender, T. (2007). Piirkondlike keelekujude tunnustamisest Eestis ja Prantsusmaal Euroopa Liidu keelepoliitika taustal. Emakeele Seltsi aastaraamat.  (30.12.2018)

 Ametlikud keeled riigitiCentral Intelligence Agency. (2018). The World Factbook.  (22.12.2018) 

RiikAmetlik keelAfganistanpuštu keel ja dari keel (lingua franca)Albaaniaalbaania keelAlžeeriaaraabia keel ja tamasikti keelAmeerika Samoainglise keel ja samoa keelAmeerika Ühendriigidinglise keel (de facto), havai keel (Hawaii osariigis) 
ja 20 põliselanike keelt AlaskalAndorrakatalaani keelAngolaportugali keelAnguillainglise keelAntigua ja Barbudainglise keelAraabia Ühendemiraadidaraabia keel Argentina  hispaania keel Armeenia  armeenia keelAruba  papiamento keelAustraalia  inglise keelAustria  saksa keel (üleriigiliselt) ja horvaadi keel, 
sloveeni keel, ungari keel (piirkondlikult)Aserbaidžaan  aserbaidžaani keel Bahama  inglise keel Bahrein  araabia keel Bangladesh  bengali keel Barbados  inglise keelBelau belau keel Belgia  hollandi keel, prantsuse keel ja saksa keel Belize  inglise keelBeninprantsuse keelBermudainglise keel Bhutan  Dzongkha keel Boliivia  hispaania keel, ketšua, aimara, guaranii keel 
ja 36 põliselanike keeltBonaire, Sint Eustatius ja Sabahollandi keel Bosnia ja Hertsegoviina  bosnia keel, serbia keel ja horvaadi keelBotswana  inglise keelBrasiilia  portugali keelBriti Neitsisaared  inglise keelBrunei malai keelBulgaaria  bulgaaria keelBurkina Faso  prantsuse keelBurundi  rundi keel, prantsuse keel ja inglise keelCooki saared  inglise keel ja rarotonga keelCosta Rica  hispaania keelCuraçao papiamento keel, hollandi keel ja inglise keelDjibouti  prantsuse keel ja araabia keelDominica inglise keelDominikaani Vabariik hispaania keelEcuador hispaania keel (kastiilia)Eestieesti keelEgiptus araabiaEkvatoriaal-Guineahispaania keel ja prantsuse keelEl Salvador hispaania keelElevandiluurannik  prantsuse keelEritreatigrinja keel, araabia keel ja inglise keelEtioopiaoromo keel (Oromiya osariigis), amhara keel (üle riigi),
somaali keel (Somaalia osariigis), tigrinja keel (Tigray osariigis), afari keel (Afari osariigis)Falklandi saaredinglise keelFidžiinglise keel ja fidži keelFilipiinidfilipino keel ja inglise keelFääri saaredfääri keelGabonprantsuse keelGambiainglise keelGhanainglise keelGibraltaringlise keelGrenadainglise keelGruusiagruusia keel ja abhaasi keelGröönimaagrööni keel ja taani keelGuadeloupeprantsuse keelGuaminglise keel ja tšamorro keelGuatemalainglise keelGuineaprantsuse keelGuinea-Bissauportugali keelGuyanainglise keelHaitiprantsuse keel ja Haiti kreoolkeelHiina  hiina keelHispaaniahispaania keel, katalaani keel (Kataloonias), oksitaani keel
(Kataloonias) ja galeegi keel (Galicias)Hollandhollandi keel, friisi keel (Friisimaa provintsis)Välisministeerium. (2018). Üldinfo.  (15.12.2018)Hondurashispaania keelHongkonghiina keel ja inglise keelHorvaatia  horvaadi keelIda-Timortetumi keel ja portugali keelIirimaainglise keel ja iiri keelIisraelheebrea keel ja araabia keelIndiahindi keel, inglise keel ja 21 rohkem levinud keeltVälisministeerium. (2015). India Vabariik.  (15.12.2018)Indoneesiaindoneesia keelIraakaraabia keel ja kurdi keelIraanpärsia keelIslandislandi keelItaaliaitaalia keelJaapanjaapani keelJamaicainglise keelStudyCountry. (2019). Languages in Jamaica.  (13.01.2019)JeemenaraabiaJordaaniaaraabia keelKaimanisaared  inglise keelKambodža  khmeeri keelKamerun  inglise keel ja prantsuse keelKanada  inglise keel ja prantsuse keelKasahstankasahhi keel ja vene keelKatararaabia keelKeeniainglise keel ja suahiili keelKesk-Aafrika Vabariik  prantsuse keelKiribatiinglise keel ja kiribati keelColombiahispaania keelKomoorid  araabia keel, prantsuse keel ja komoori keelKongo Demokraatlik Vabariik  prantsuse keelKongo  prantsuse keelKosovoalbaania keel ja serbia keelKreekakreeka keelKuuba  hispaania keelKuveitaraabia keelKõrgõzstanvene keel ja kirgiisi keelKüpros  kreeka keel ja türgi keelLaoslao keelLeeduleedu keelLesothosotho keel ja inglise keelLibeeriainglise keelLiechtensteinsaksa keelLiibanonaraabia keelLiibüaaraabia keelLuksemburgletseburgi keel, prantsuse keel ja saksa keelLõuna-Aafrika Vabariiksuulu keel, koosa keel, afrikaani keel, inglise keel,
pedi keel,  tsvana keel, sotho keel, tsonga keel, 
svaasi keel, venda keel ja ndebele keelLõuna-Koreakorea keelLõuna-Sudaaninglise keelLätiläti keelMadagaskarprantsuse keel ja inglise keelPõhja-Makedooniamakedoonia keelMalaisiamalai keelMalawiinglise keelMaldiividmaldiivi keelMaliprantsuse keelMaltamalta keel ja inglise keelMarokoaraabia keel ja tamasikti keelMarshalli Saaredmaršalli keel ja inglise keelMauritaaniainglise keelMauritiusametlik keel puudub, aga enamasti kasutatakse ametlikuks asjaajamiseks inglise keelt,Mauritiuse kreoolkeel (lingua franca)Mauritius Attractions. (2019). Languages of Mauritius.  (13.01.2019).Mehhikohispaania keel (de facto)Mikroneesiainglise keelMoldovarumeenia keelMonacoprantsuse keelMongooliamongoli keelMontenegromontenegro keelMosambiikportugali keelMyanmar  birma keelNamiibiainglise keelNaurunauru keel ja inglise keelNepalnepali keelNicaraguahispaania keelNigeeriainglise keelNigerprantsuse keelNorranorra keel ja uusnorra keelOmaanaraabia keelPaapua Uus-Guineatok-pisini keel, inglise keel ja hirimotu keelPakistanurdu keel ja inglise keel (lingua franca)Panamahispaania keelParaguayhispaania keel ja guaranii keelPeruuhispaania keel, ketšua keel ja aimara keelPoolapoola keelPortugalportugali keel ja miranda keelPrantsusmaaprantsuse keelPõhja-Koreakorea keelRoheneemesaaredportugali keel ja roheneemesaarte kreoolkeelRootsirootsi keelRumeeniarumeenia keelRwandaruanda keel, prantsuse keel, inglise keel ja suahiili keelSaalomoni Saaredinglise keel (räägib ainult 1–2% rahvastikust)Saint Kitts ja Nevisinglise keelSaint Luciainglise keelSaint Vincent ja Grenadiinidinglise keelSaksamaasaksa keelSambiainglise keelSamoasamoa keel ja inglise keelSan Marinoitaalia keelSão Tomé ja Príncipeportugali keelSaudi Araabiaaraabia keelSeišellidseišelli keel, inglise keel ja prantsuse keelSenegalprantsuse keelSerbiaserbia keel (ungari, slovaki, rumeenia, russiini ja horvaadi keel on ametlikud Vojvodina autonoomses provintsis)Sierra Leoneinglise keelSingapuringlise keel, mandariini keel, malai keel ja tamili keelSlovakkiaslovaki keelSloveeniasloveeni keel, itaalia keel (ainult omavalitsustes, kus asuvad Itaalia rahvuslikud kogukonnad) ja ungari keel (ainult omavalitsustes, kus asuvad Ungari rahvuslikud kogukonnad)Somaaliasomaali keel ja araabia keelSoomesoome keel ja rootsi keelSri Lankasingali keel ja tamili keelSudaanaraabia keel ja inglise keelSurinamehollandi keelSuurbritanniainglise ja piirkonniti korni, iiri, šoti, gaeli, kõmri keelSvaasimaainglise keel ja svaasi keelSüüriaaraabia keelŠveitssaksa keel, prantsuse keel, itaalia keel ja romanši keelZimbabwešona keel, ndebele keel, inglise keel ja 13 vähemuskeeltTaani taani keelTadžikistantadžiki keelTaitai keelTansaaniasuahiili keel ja inglise keelTogoprantsuse keelTongatonga keel ja inglise keelTrinidad ja Tobagoinglise keelTšaad  prantsuse keel ja araabia keelTšehhi  tšehhi keelTšiili  hispaania keelTuneesiaaraabia keelTuvalutuvalu keel ja inglise keelTürgitürgi keelTürkmenistantürkmeeni keelUgandainglise keelUkrainaukraina keelUngariungari keelUruguayhispaania keelUsbekistanusbeki keelUus-Meremaainglise keel (de facto), maoori keel (de jure)
ja Uus-Meremaa viipekeel (de jure) Valgevene  vene keel ja valgevene keelVanuatubislama keel ja inglise keelVatikanametlik keel puudubVenemaavene keelVenezuelahispaania keelVietnamvietnami keel 

 Rahvusvaheliste organisatsioonide ametlikud keeled 
 Organisatsioon  Ametlik keelBalti Assambleeeesti keel, läti keel ja leedu keelEuroopa Kosmoseagentuuringlise keel, prantsuse keel ja saksa keel Euroopa Liit  24 ametlikku keeltEuroopa Nõukoguinglise keel ja prantsuse keelEuroopa KohusEuroopa Liidu ametlikud keeled Rahvusvaheline Valuutafond  inglise keel, prantsuse keel ja hispaania keel NATO  inglise keel ja prantsuse keelMaailma Kaubandusorganisatsiooninglise keel, prantsuse keel ja hispaania keelMaailma Terviseorganisatsioonaraabia keel, hiina keel, inglise keel,
prantsuse keel, vene keel ja hispaania keelOECDinglise keel ja prantsuse keelOSCEinglise keel, prantsuse keel, saksa keel,
itaalia keel, vene keel ja hispaania keelPõhjamaade Nõukogutaani keel, rootsi keel ja norra keel (töökeeled) Püha Tool  ladina keelPõhjala, P. (2014). Keelekaste: Elus surnud keel. Õpetajate leht.  (15.12.2018)Rahvaste Ühendusinglise keel ROK  inglise keel ja prantsuse keel UNESCO  araabia keel, hiina keel, inglise keel, prantsuse keel,
vene keel ja hispaania keelUNESCO. (2019). Name and Logo.  (13.01.2019) ÜRO  araabia keel, inglise keel, hiina keel, hispaania keel,
prantsuse keel ja vene keel

 Viited 

 Välislingid 
 Eesti keele käsiraamat
 Eesti keele seletav sõnaraamat
 Eesti kirjakeele normi kehtestamise kord
 Eesti õigekeelsussõnaraamat
 Emakeele Seltsi aastaraamat
 Keeleinspektsioon
 Keeleseadus
 Selge sõnum

Kategooria:Õigusteadus
Kategooria:Keelepoliitika