Friedrich Akeli valitsus

Friedrich Akeli valitsus oli ametis 26. märtsist 1924 kuni 16. detsembrini 1924.

 Valitsuse koosseis 
Riigivanem – Friedrich Akel
Välisminister – Otto Strandman, kuni 14. maini 1924
Välisminister – Karl Robert Pusta, alates 6. juunist 1924
Siseminister – Theodor Rõuk
Põllutööminister – August Kerem
Haridusminister – Hugo Bernhard Rahamägi, alates 27. märtsist 1924
Töö- ja hoolekandeminister – Christian Kaarna
Kohtuminister – Rudolf Gabrel
Rahaminister – Karl Baars, 1. aprill – 14. mai 1924
Rahaminister – Otto Strandman, alates 14. maist 1924
Sõjaminister – Oskar Amberg, kuni 18. oktoobrini 1924
Sõjaminister – Hans Kurvits, 11. november – 26. november 1924
Teedeminister – Karl Kark (surnud 1. detsembril 1924)

Friedrich Akeli valitsus moodustati pärast 10. märtsi 1924, kui senine oli Konstantin Pätsi teine valitsus oli sunnitud lahkuma. Valitsuse kukutamise otsustavateks jõududeks olid Eesti Rahvaerakond ja Tööerakond ja nende juhid Jaan Tõnisson ja Otto Strandman. See oli oluline pöördepunkt Pätsi valitsuse poolt juhitud Eesti ummikusse jooksnud majanduspoliitika muutmisel.

Friedrich Akeli valitsus koosnes Tööerakonna ja  ministritest, vähemalt esialgu toetasid seda sotsiaaldemokraadid ja väiksemad parlamendirühmad.

 Valitsuse majandustegevus 
Rahaministriks Otto Strandman, kes ei toetanud seni Pätsi aetud laiaulatusliku idaäri ega uskunud selle võimalustesse. Strandmani-poolse majanduse tervendamispoliitika üks alustala, Eesti majanduspoliitika ajaloos üks olulisemaid seadusi oli valoriseerimine, samuti võeti rahandusminister Strandmani ajal kasutusele alates 11. juulist 1924 Eesti krooni väärtusühikuna Rootsi krooni väärtusega võrdne, kulla alusel püsiv niinimetatud kuldkroon. Krooni nimetuse ja Rootsi krooni kullasisalduse võtmine uue rahaüksuse – Eesti krooni aluseks tulenes eelkõige asjaolust, et Rootsi krooni väärtus oli 1924. aasta suve kursi järgi ligilähedaselt 100 Eesti marka. Seaduse algses eelnõus nimetatud taalri asemel võeti Otto Strandmani ettepanekul kasutusele kroon.  

 Valitsuse riigikaitseline tegevus 
Valitsus vabastas kokkuhoiu eesmärgil 1. septembriks 1924 ennetähtaegselt 4500 ja 1. detsembriks 1924 veel üle 1000 ajateenija, mille tagajärjel oli Eesti kaitseväes detsembrist 1924 kuni märtsini 1925 vaid 6400 ajateenijat, mida oli tõhusa riigikaitse tagamiseks liiga väheAgo Pajur. Eesti riigikaitsepoliitika aastail 1918–1934. Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, Tartu 1999, lk. 121–122.

 1. detsembri riigipöördekatse 
Valitsuse ametiajal, 1. detsembril 1924, toimus 1. detsembri riigipöördekatse, mille tagajärjel sai surma teedeminister Karl Kark. Samal päeval kehtestas valitsus üleriigilise sõjaseaduse ja nimetas Johan Laidoneri Sõjavägede Ülemjuhatajaks, milleks tal põhiseaduse järgi õigust ei olnud.

 Vaata ka 
 1. detsembri riigipöördekatse
 149 protsess

 Viited 

 Välislingid 
Kuldraha üksus ja kuldrahas lepingute sõlmimine. Kaja, 21. juuni 1924, nr 162, lk 6
Vene esituse kingitus riigivanemale dr. F. Akelile Kaja, 21. juuni 1924, nr 162, lk 3.

Akeli valitsus