Valitsemisvorm

Valitsemisvorm ehk poliitiline režiim on üldine raamistik, mille abil kontrollitakse riiki või kogukonda. Valitsemisvormiga määratakse riigivalitsemise üldised põhimõtted, riigivõimu ulatus ja viis, kuidas toimub võimuvahetus.

Aristotelese taksonoomia 

Valitsemise osad

Valitsemisvormide juures on oluline, millest koosneb riigi poliitiline võimusüsteem :

traditsiooniline/eelmodernne (valitsus moodustub klanni või sugulussidemete põhjal või modernsel bürokraatlikul viisil)
isikustatud või ebaisikuline
autokraatia (totalitarism) või demokraatia
oligarhia
valitav või päritav
vabariik või monarhia
otsesed valimised või kaudsed valimised (näiteks valimiskogu)
sekulaarne, riigiusk koos religioonide võrdõiguslikkusega, teokraatia
konstitutsiooniline monarhia või absoluutne monarhia
enamus- või vähemusvalitsus 
valitsuskoalitsioon või üheparteivalitsus 
 valimised, kus igas ringkonnas võidab üks kandidaat, või proportsionaalsed valimised
parteisüsteem: lubatud valimisliidud, üheparteiline riik, domineerivate parteidega süsteem, kaheparteisüsteem, mitmeparteisüsteem
võimude lahusus (seadusandlik võim, kohtuvõim ja täidesaatev võim) on olemas või puudub
parlamentaarne vabariik, presidentaalne vabariik või poolpresidentaalne vabariik
poolpresidentaalses süsteemis on võim jaotatud mitme institutsiooni vahel, näiteks Prantsusmaal, kus on peaminister ja president 
presidentaalses USA-s, aga peaminister puudub
seadusandliku võimu pädevus: kummipitsat või aktiivne parlament
unikameralism või bikameralism (harva ka trikameralism ja tetrakameralism)
 mitu parteid või koalitsiooni on parlamendis
konföderatsioon, föderatsioon või unitaarriik
valimissüsteem:
pluralistlik ("esimene saab ka koha")
enamusvalimised (50% + 1), sealhulgas kahe vooruga valimised
supermajoritaarne (55–75%) – USA senati valimine, absoluutne enamus
ühehäälsus (100%) 
majandussüsteem
valdavad ideoloogiad ja kultuur
tugev või nõrk institutsionaalne võimekus 
legitiimne või mitte 
de facto (toimiv, aga mitte seaduslik) või de jure (seadustes kirjas, aga tegelikult mittetoimiv) valitsus
de jure all mõeldakse tavaliselt, aga ikkagi tüüpilisi seaduslikult toimivaid valitsusi ja riike 
Suveräänsus, pooliseseisev, sõltuv

 Valitsemisvormide näiteid 
Monarhia – ainuvalitsus, võim päritav. 
Teokraatia – vaimulik ja ilmalik võim lahutamata ning usujuht on ühtlasi riigijuhiks. 
Autokraatia – isikuvõim, isikuvalitsus, autoritaarne diktatuur 
Türannia ehk hirmuvalitsus – massiline vägivald ja ohjeldamatu omavoli. 
Despootia – türannia idamaades. 
Diktatuur – ainuvalitsus, sõjaväelise riigipöörde teel võimule tulnud režiim.
Aristokraatia – võim kuulub teatud ringkonnale. 
Oligarhia – kildkonnavalitsus, võim kinnisel seltskonnal. 
Nomenklatuurivalitsus – iseloomulik diktatuurile, kus on valitseva ringkonna jaoks loodud privileegide ehk eesõiguste süsteem. 
Demokraatia – rahvavõim.
Dominioon – piiratud territooriumi osaline iseseisvus (oma parlament, valitsus, kohtusüsteem ja seadusandlus), impeeriumi või suurriigi koosseisus.

Viited

Välislingid
 20. sajandi valitsuste vormid (inglise keeles)
 20. sajandi valitsuste vormid 2. klassifikatsioon (inglise keeles)

Kategooria:Riik


bn:সরকার ব্যবস্থা
da:Statsform