Pavel Viskovatov

Pavel Aleksandrovitš Viskovatov (vene keeles Павел Александрович Висковатов; 24. november 1842 Peterburi – 16. aprill 1905 Peterburi) oli vene keeleteadlane ja slavofiil.

 Õpingud 
Viskovatov õppis 1860.–1862. aastal Peterburi ülikoolis, misjärel suundus ta Saksamaale, kus oli üliõpilaseks nii Berliini, Bonni kui ka Leipzigi ülikoolis. Viimases õppis ta germanistikat ja kaitses 1866. aastal humanist Jakob Wimpfelingi elu ja loomingut käsitleva tööga doktorikraadi.

 Karjäär 
Peterburis elades oli Viskovatov ajakirja Vene Maailm (Русский мир) toimetaja.

Ta oli Tartu Ülikooli vene keele ja kirjanduse dotsent 1873.–1874. aastal ning professor 1874.–1895. aastal. Viskovatov vedas Eestis Vene Teadus- ja Kirjandusühingut.

 Arheoloogia 
Viskovatov tegeles ka arheoloogia ja ajalooga ning kaevas mitmeid Eestis asuvaid kalmeid ja kääpaid. 1886.–1887. aastal viis ta läbi uuringud Türsamäe tarandkalmel. Ta oli esimene, kes seadis kahtluse alla tol ajal gooti teooria raames levinud idee, et Baltikumi tarandkalmed kujutasid endast gootide rajatud laevkalmeid.Andres Tvauri (2003). Balti arheoloogia maailmaajaloo pöörises ehk gooti teooria saatus. Eesti Arheoloogia Ajakiri 2003, 7, 38–71, lk 46–47

1888. aastal kaevas ta koos Georg Loeschckega endise Nõo kihelkonna aladel asuvat Jaagupi tarandkalmet.

1892. aastal asus ta uurima Kuremäe kloostri juures asuvat Kuremäe kääbaskalmistut. Tööde kohta avaldas ta 1894. aastal teadusartikli nii vene kui saksa keeles. Ka pidas Viskovatov 1893. aastal Pühtitsa kääbastikust Õpetatud Eesti Seltsis avaliku ettekande. Ta oli sunnitud Kuremäel tööd lõpetama kooleraepideemia tõttu.

 Muusika ja Lermontov 
1875. aastal kirjutas Viskovatov koos Apollon Maikoviga libreto Anton Rubinsteini ooperile "Deemon" (Der Dämon), mis baseerus Mihhail Lermontovi samanimelisel luuletusel. 1881. aastal käis Viskovatov Pjatigorskis, et Lermonotovi eluloo kohta teda isiklikult tundnud inimestelt informatsiooni koguda. Selle uurimisreisi põhjal avaldas 1891. aastal ta esimese Lermontovi eluloo ja kogutud teosed.

 Isiklikku 
Pavel Viskovatov oli militaarajaloolase Aleksander Viskovatovi poeg ning vene kirjaniku ja tõlkija Maria Korsini tütre Jekaterina Korsini abikaasa. Viskovatov on maetud Smolenka õigeusu kalmistule.

 Loomingut 

 Jacob Wimpheling: sein Leben und seine Schriften; ein Beitrag zur Geschichte der deutschen Humanisten. Berlin: Mitscher & Röstell, 1867.
 Geschichte der russischen Literatur in gedrängter Uebersicht: Ein Leitfaden nebst bibliographischen Notizen. Dorpat: Fellin, 1881.
 Bericht über die Aufdeckung einer schifförmigen Steinsetzung bei Türsel in Estland. Sitzungsberichte der Gelehrten Estnischen Gesellschaft zu Dorpat 13. Dorpat, 1888.
 Сжатый обзор истории новой русской литературы с библиографическими примечаниями. Евгений Александрович Бобров: Дерпт, 1892.
 О «Фаусте» Гёте. Санкт-Петербург, 1895.

Viited

Kategooria:Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna professorid
Kategooria:Venemaa keeleteadlased
Kategooria:Püha Vladimiri III klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna II klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Smolenka õigeusu kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1842
Kategooria:Surnud 1905