Tallinna linnamüür

pisi|Tallinna linnamüür, Suur-Kloostri värav ja Saunatorn
pisi|Tallinna linnamüür, Müürivahe tänav ja Munkadetagune torn, 2011. aasta kevad
pisi|Tallinna kaitsemüüride säilinud fragment Uuel tänaval, 2011. aasta kevad
pisi|püsti|Tallinna linnamüür Rüütli tänaval, 2011. aasta kevad
pisi|püsti|Tallinna linnamüür ja Assauwe kaitsetorn, Müürivahe tänaval, 2011. aasta kevad
pisi|püsti|Linnamüür Laboratooriumi tänaval, 2011. aasta suvi

Tallinna linnamüür on keskajal Tallinna all-linna ja Toompea kaitsmiseks ehitatud rajatiste süsteem. 13. sajandil alustatud ja kolme sajandi jooksul arendatud ja täiendatud Tallinna linnamüür oli üheks oma aja suuremaks ja tugevamaks kaitsesüsteemiks kogu Põhja-Euroopas. Ringmüüri lõplikuks pikkuseks kujunes 2,35 km. Linnamüüri frondis oli 35 kaitsetorni. Neist oli 8 väravaehitised: 2 vaheväravat Tallinna all-linna ja Toompea ühendamiseks ja 6 välisväravat ringmüüri välisfrondis. Neid kaitseehitisi tugevdas veel umbes 10 mitmesugust eeskaitsetorni ja kokku ulatus Tallinna all-linna kaitsetornide koguarv 45-ni. Müüride üldpikkus, koos eesväravate ja topeltmüüridega  oli 35 km. Sellest kaitseehitiste kompleksist on säilinud üle poole - ca 1,85 km müürifronti ja 28 kaitsetorni.Rein Zobel. "Tallinna linnamüür". Kirjastus Eesti Raamat, 1966, lk 7

Esimene Tallinna linnamüür, mis oli küllaltki madal ja tagasihoidlik, ehitati 13. sajandi teisel poolel. Seda nimetati Margareti müüriks, sest käsu selle ehitamiseks andis 1265. aastal Taani kuninga Erik V Klippingi ema Margrete Sambor, kes oli Eestimaa emand (Domina Estoniae).

Tallinna keskaegne linnamüür oli oma aja suurimaid ja tugevamaid kaitsesüsteeme kogu Põhja-Euroopas. Toompea kõrgendiku Tallinna linnuse (7,30 ha) ja linna (28,00) ringmüüriga ümbritsetud pindala oli 35,30 hektarit. Teiste Eesti linnade keskaegsetest kindlustusi on võimalik hinnata ainult arhiivides säilinud vanade linnaplaanide abil. Linnamüüriga olid ümbritsetud ka Tartu (6,90+20,70~27,60 ha), Uus-Pärnu (4,30+11,40~15,70 ha), Viljandi (4,60+10,20~14,80 ha), Narva (2,60+14,60~17,20 ha) ja Haapsalu linn ja piiskopilinnus. Riia ordulinnuse ja linnamüüri ringmüüriga ümbritsetud pindala oli 2,30+25,10~27,40 haValner Krinal, EESTI MAJANDUSAJALUGU. Õppevahend majandusteaduskonna I kursuse üliõpilastele. TARTU ÜLIKOOL, TARTU 1992. lk 46.

 Linnamüür 

13. sajand 
Vanim dokument Tallinna kaitserajatiste ehitamisest pärineb 1265. aastast, kui Taani kuninga Erik V Klippingi ema ja Eestimaa emand Margrete Sambor andis korralduse linnamüüri ehitamiseks. Puitkaitsekäiguga müür koosnes 60–70-st eri kõrgusega ja ilmselt ka eri meistrite ehitatud müürilõigust, mis olid lihtsad, küllaltki madalad (enamasti alla 5 m) ja mitte eriti paksud (allosas alla 1,5 m, rinnatise kohal alla 1 m). Tallinna linna keskaegsete kaitserajatiste uurija Rein Zobel tunnistab Margareti müüri ja praeguse säilinud linnamüüri kokkulangevust.

14. sajand ja Kanne müür
Tallinna all-linna ja Toompead ümbritsevate kindlustuste ehitamist joonele, kus see on linnamüürina tänapäevani säilinud, alustati 1310. aastal, hilisema Taani kuninga asehalduri Tallinnas, Johannes Canne (Jens Kanne) juhtimisel ja Taani kuningas Erik Menvedi korraldusel. 

Kanne müür asendas varasema Margrete kaitsemüüri põhjas ja loodes kuni Suure Rannaväravani ja sealt mööda tänapäeva Laboratooriumi tänavat ümber Püha Miikaeli nunnakloostri kuni Toompea järsakuni. Müüriga haarati linna piiresse tsistertslaste ordu Püha Miikaeli nunnaklooster. Llinnamüüri laiendamisega, kaasati ja lülitati kloostri kaitsemüür Tallinna linnamüüri osaks. Rajatud linnamüüri osa algas Toompea nõlva alt vana sauna juures, mis asus väljaspool vana linnamüüri ja ühines nunnakloostri endise läänemüüriga, praeguse Saunatorni kohal. Linnamüüriliini ja Toompea linnusesse pääsemiseks ehitati sellesse ka väravaehitis, mida 1355. aastal nimetati torniks sauna juures pika mäe all (ladina k. turris iuxta stupam sub longo monte), 1370. aastatel aga Saunaväravaks ja Nunnaväravaks.Rein Zobel. "Tallinna linnamüür". Kirjastus Eesti Raamat, 1966, lk 18-19 Müüriosa oli 6,2 m kõrge ja 1,3 m paks ja nunnakloostri ja Saunavärava vahelisel müüriosal oli ka sadultorn, mis hilisemate ümberehituste käigus on jäänud Nunnatorni sisse ning millest on nähtav selle läänekilp. Selle läänekilp eraldub müürifrondist ca 40 cm võrra ning seda katab ulgkaar. Torn on kujult piklik ristkülik ja on külgedelt kaitstud rinnatisega ning oli linna poolt avatud. Torni kiviosa kõrgus oli maapinnast 8,4 m. Kloostri lõunapoolne müür lammutati ja viidi müüripiir rohkem lõuna poole, läänepoolne müür aga säilitati, ehitati kõrgemaks ja ühendati linnamüüri uue lõiguga. Hilisema Kuldjala torni kohale ehitati turellilaadne kaitsetorn. 2-korruseline kaitsetorn oli hobuseraua kujuline ning eendus linnamüürist 1,6-1,9 m ja oli kloostri poolt avatud ning avatud linnamüüri kaitsekäigule. Kaitsetorni sisemine kaitsekaar on senini nähtav GAG-i õuest. Torn oli ca 9 m kõrge, alumise osa paksus oli ligi 1,75 m ja rinnatise paksus 1 m ning torni kiviosal oli puidust varikatus.

Lõuna pool aga juhiti uus, ehitatud linnamüür mööda tänapäeva Müürivahe tänavat üle Harju tänava Toompeani. Enne Toompea kõrgendikku tegi müür pöörangu põhja poole, suundus Lühikesest jalast mööda ning laskus Pika jala kohal ümber Toompea järsu jalami Nunnaväravasse.

Suurte kaarniššidega müür, mida hakati kutsuma Kanne müüriks, oli 6,5 meetrit kõrge ja 2,3 meetrit paks. Seda täiendas müüri siseküljel asuv kaitsekäik, mis toetus võlvitud kaartele. Erinevalt varasemast ehitusstiilist varustati müürid ripptornidega.

Tallinna linnamüürikindlustusi täiendati 14. sajandi keskel, linnamüüri lõuna- ja idamüüri ees asunud vallikraaviga. Loa varustada müürikraavi Ülemiste järve veega, sai linn Taani kuningas Valdemar IV- ndalt 1345. aastal.R. Zobel, Tallinna linnamüür', lk 26

15. sajandi ümberehitused
15. sajandi esimesel poolel ehitati linnamüür ulatuslikult ümber, müür tehti paksemaks ja siseküljele ehitati tugimüürid. Mahukad tööd linnamüüri põhjaküljel algasid pärast Püha Miikaeli kloostrit piirava müüriäärse maa kloostrilt võõrandamist 1422. aastal. Linnamüür ehitati nüüd 11–16 meetri kõrguseks, kaitsekäik, mis asus kas linnamüüri peal või konsoolidel, oli peaaegu 3 meetrit kõrge.

Linnaväravad ja väravatornid
1414. aastast säilinud nimekirjas oli 27 kaitsetorni. 15. sajandi teisel kolmandikul ehitati ümber ja varustati eesväravatega ka kõik linnamüüris olevate läbipääsuväravate väravatornid. Aastatel 1439–1445 täiendati Nunnavärava eesväravat, 1448–1460 ehitati kahe torniga Suure Rannavärava eesvärav, 1448–1453 ehitati Harju värava eesvärav. Aastatel 1453–1456 täiendati merepoolse Väikese Rannavärava kindlustusi, valmisid ka kahe torniga Viru värava eesvärav ja Karja värava eesvärav.

1456. aastal ehitati Lühikese jala väravatorn ja aastatel 1450–1456 rekonstrueeriti Pika jala väravatorn ning ehitati ka nende väravate vahele, Pika jala tänava äärde ja Pika jala väravast Nunnaväravani linnamüür, müürilõigule ehitati kaks torni: Saunatagune torn ja torn, mida nimetati lihtsalt "uueks torniks".

Kaitsetornid
15. sajandi jooksul moderniseeriti linnamüüri kaitsetorne ning ehitati mitu sadultorni ümber linnamüürist eenduvateks poolringilise põhiplaaniga tornideks. 1475. aastal ehitati uue torni edasiarendusenaKüllike Kaplinski, Uusi andmeid Tallinna linnamüüri Tõnismäe-poolse osa kindlustamisest 15. sajandi viimasel veerandil ja 16. sajandi esimesel poolel, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 24, 1975, nr. 4, lk 333 Kiek in de Köki torn. Kaitsetornid olid enamasti kuni 24 meetri kõrged, nelja-viiekorruselised ehitised, mille ülemine korrus oli lahtise platvormiga ning selle all asusid kaitsekorrused, madalamad korrused olid kasutusel ladudena. Kaitsetornidele ehitati varikatused alles 16.–17. sajandil. Kaitsetornidest erineb arhitektuuriliselt Bremeni torn, mille esimest ja teist korrust kasutati vanglana. 15. sajandi viimasel veerandil täiendati vanal vertikaalsel kaitseprintsiibil ehitatud kaitsetorne Toompeast lõuna pool asuva Kiek in de Köki suurtükitorniga.

Tallinna kaitsevööndi kaitsetornid, loetletud päripäeva alates Pika jala väravatornist kuni Lühikese jala väravatornini: Nunnatorn, Saunatorn, Kuldjala torn, Nunnadetagune torn, Loewenschede torn, Lippe torn, Köismäe torn, Plate torn, Eppingi torn, Grusbeke-tagune torn, Renteni torn, Wulfardi-tagune torn, Suur Rannavärav zwingeri ja suurtükitorniga, Stoltingi torn, Hattorpe-tagune torn, torn Vana vene kiriku juures, Bremeni torn, Munkadetagune torn, Hellemani torn, Viru värav Suure zwingeriga, Hinke torn, Kuraditorn, Assauwe torn, Kitsetorn, Kiek in de Kök, Megede torn, Tallitorn, Seegitagune torn, Saunatagune torn, Tallinna ordulinnuse eesvärav Roosikrantsi tornigaUnustatud võimas suurtükitorn, jaakjuske.blogspot.com, 24.01.2012 – ordulinnus Stür den Kerli, Pika Hermanni, Pilstickeri ja Landskrone torniga, ordulinnuse värava (Kellatorn) ja umbes 13 müüritorni, ning Sadamatorn Tallinna lahe rannas.

16. sajand ja uued kaitserajatised
pisi|Viru värava eesvärav augustis 2012
pisi|left|Tallinna linnamüür ja kaitseliinid Rootsi ajal
1561. aastal moodustasid kaitserajatised 2,35 km pikkuse ringmüüri, milles oli 27 müüri- ja 8 väravatorni ning kuni 21 eesväravatorni ja muud kivist kaitseehitist. Tallinna linnamüüris oli 16. sajandil 8 väravat, mis omakorda koosnesid tavaliselt mitmest tornist ja neid ühendavatest müüridest. Värava peatornid olid alati neljakandilised, eelväravad varustati sageli ühe või kahe väikese ümartorniga. Tallinna linnamüüri kuulunud Harju värav valmis 1452. aastal, Viru värav ja Väike Rannavärav (1454), Karja värav (1456) ja Nunnavärav (1461). Väravate süsteemi tugevdasid Harju, Karja ja Viru väravates pea- ja eelväravate vahel asunud vesiveskid, mis olid kasutusel 19. sajandini.

Väravatesüsteemist on kuulsamaid Viru tänava alguses säilinud Viru eesvärava tornid, mis on ainsad jäljed kunagisest eesväravast, mis rajati 1447. aastal. Viru eesvärava moodustas pikk müüridega ümbritsetud käik, mille idapoolses välisotsas oli külgtornide ja tõstesildadega väravhoone.

Tallinna linna põhilise kaitseehitise – linnamüüri ehitamine ja täiendamine lõppes Karja värava eesvärava kaitseks Lurenburgi suurtükitorni ja Suure Rannavärava eesvärava kaitseks Uue (suurtüki)torni (Paks Margareeta) (1529) ehitamisega, pärast seda hakati linna kaitsmiseks kasutama uuemaid Tallinna kindluslinna kaitserajatiste süsteeme, mis ei põhinenud ainult vallikraavi, linnamüüri ja kaitsetornide kasutamisel, vaid seda täiendasid eeskaitserajatised – Rootsi kuningriigi sõjajõudude projekteeritud bastionide, reduutide ja raveliinidega kindlustussüssteem, nn kindluslinn Tallinn.

Tallinna linna kaitserajatised pandi proovile 1569. aastal, mil Tallinna lahte saabunud Taani ja Lübecki ühendatud laevastik linna 13 päeva ägedalt pommitas. Aastatel 1570–1571 piirasid Tallinna 7 kuud edutult Moskva ja hertsog Magnuse väed. 1577. aasta alguses piirasid Moskva väed linna kuus nädalat, kuid jälle edutult.

Hilisem aeg
Linnamüüri Suure Rannavärava kompleks koos Paksu Margareetaga ja Laboratooriumi tänava äärne linnamüür koos Köismäe, Plate, Eppingi ja Grusbeke-taguse torniga kuulusid kuni Vene keisririigi lõpuni sõjaväe Inseneride Departemangu valdusse; pärast 1918. aastat võttis objektid oma valdusse Eesti Vabariigi Sõjaministeerium. 1920. aastail oli linnamüür täis ehitatud, enamik torne oli eravalduses, muuhulgas kasutati neid elamutena.

13.–16. sajandil välja kujunenud Tallinna all-linna ümbritsenud keskaegne linnamüür on Põhja-Euroopa üks paremini säilinuid – 2,35 km pikkusest müürist on alles 1,85 km, 46 värava- ja müüritornist on säilinud 28 keskaegset linnamüüritorni ning kolm torni fragmentidena.

 Väravad linnamüüris ja väravate kaitsetornid 
Linnamüüris ainsate läbipääsupunktidena toiminud väravad koosnesid üldiselt sisemistest ja välimistest väravatest. Peamine väravatorn oli ristkülikukujuline ehitis langevõrega, ühtegi neist ei ole aga säilinud, kuid parim näide seda liiki tornidest saab Pika Jala väravatorni näitel, mis ehitati 1380. aastal.

Tallinna linnamüüri väravad:
NimiRajatudLammutatudAsukoht tänapäevalPiltHarju värav 1452  1875 Harju ja Müürivahe tänava ristmik 120pxHarju värava eesvärav   Karja värav 1456  1849 Suur-Karja tänav  Karja värava eesvärav  1767 Georg Otsa tänav  Viru värav 1454  1843 Viru tänav  Viru värava eesvärav  lammutati osaliselt 1888 Viru tänav 120pxViru värava vallivärav  1842 Vana-Viru tänav  Väike Rannavärav 1454  1779 Uus tänav  120pxSuur Rannavärav  1779 Pikk tänav Suure Rannavärava eesvärav   Pikk tänav 120pxNunnavärav 1461  1868  120pxLühikese jala väravatorn   Lühike jalg  120pxPika jala väravatorn   Pikk jalg  120pxToome värav  1860   120px

Hilisemad väravad ja läbipääsud linnamüüris:
NimiRajatudAsukoht tänapäevalPiltKloostrivärav 1897  Suur-Kloostri tänav 120pxSuurtüki tänava läbimurre 19. sajandil  Suurtüki tänav  Bremeni käik 19. sajandil   120pxKäik Lippe torni kõrval 1933  Aida ja Laboratooriumi tänava ristmik  120pxLäbimurre Toompealt Taani kuninga aeda20. sajandil   120px

+ Tallinna vanalinna värava- ja kaitsemüüritornide loend  rkKNimi või aadressraj.ValmisRestaureeritiKommentaarak 1)11)17) 45,6032,0?28,0?  Pikk Hermann (Lange Herman)Nooleteritaja (Pilsticker torne)Maakroon (Landskrone torne) 136015. s 
? 1370?? ?19. saj. lõpp1930ndad, 2008 1) Toompea kindlusloss-linnuse ehk parlamendi põhitorn edelanurgas2) ripptorn loodenurgal3) Pika Hermanniga kunagi ühekõrgune kindlustorn kirdenurgas 2) 44,0?  Kiek in de Kök'''i suurtükitorn]] 
| 1475 ||1483 ||1602, 1968, 2010 ||Läänemere maade võimsaim kaitsetorn
||
|-bgcolor="#EDD296" 
!3)
| 41,0? || ||Loewenschede müüritorn 
| 1373 ||1432–38 ||1455–56, 1969–70 || ||
|-bgcolor="#EDD296" 
!4)
| 39,0? || ||Grusbeke-tagune müüritorn 
| ? ||? ||? || ||
|-bgcolor="#EDD296"
!5)
| 39,0? ||5
||Kuldjala müüritorn (de Guldene Voet) 
| 1311 ||1311–20 ||1370–72, 1610ndad || ||
|-bgcolor="#EDD296" 
!6)
| 39,0? || ||Nunna müüritorn
| 1311 ||1422 ||1958–60 ||poolenisti sadultorn
||
|-bgcolor="#EDD296" 
!7)
| 37,0? ||5
||Köismäe müüritorn (Reberbahn torne)
| 1360 ||1436–37 ||1935, 1965, 2000 || ||
|-bgcolor="#EDD296" 
!8)
| 34,0?||5
||Eppingi müüritorn 
| 1370 ||1400, 1510 ||1530, 1936, 2005 || ||
|-bgcolor="#EDD296" 
!9)
| 33,0?||||Plate müüritorn 
| ?||1401–1410||?||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!10)
| 33,0?||||Munkadetagune müüritorn 
| 1372||1410||2005||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!12)
| 32,0?||||Hellemani müüritorn 
| ?||1320–1340||2006||||
|-bgcolor="#EDD296"
!13)
| 32,0?||||Stoltingi müüritorn 
| ?||1290–1300||?||||
|-bgcolor="#EDD296"
!14)
| 31,0?||||Lühikese jala väravatorn(Bavene demm korten Berge)
| ?||1454–56||?||||
|-bgcolor="#EDD296"
!15)
| 30,0?||||Pika jala väravatorn(de lange Domporte vor dem langen Berge)
| 1387||1450–55||1608 ja 1995||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!16)
| 30,0?||||Neitsi müüritorn (Meghede torne)
| 1360||1370||1842, 1968, 1980||||
|-bgcolor="#EDD296"
!18)
| 27,0?||||Assauwe müüritorn (Assowen torne)
| 1370||1380||?||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!19)
| 25,0?||||Hattorpe-tagune müüritorn 
| ?||?||?||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!20)
| 25,0?||||Nunnadetagune müüritorn 
| 1370||?||?||sadultorn||
|-bgcolor="#EDD296" 
!21)
| 23,0?||||Talli müüritorn (Marstallthurm)
| ?||?||?||sadultorn, matkib Visby linna eeskuju Rootsis||
|-bgcolor="#EDD296" 
!22)23)
| 22,0017,0?||||Paks Margareeta (Rosencrantzi suurtükitorn)Suure Rannavärava eesväravatorn (strantporte)
| 15101518||15311529||1683–1704||tänapäeval meremuuseum, rekonstrueeriti tarbeks 1938–1940
||
|-bgcolor="#EDD296" 
!24)
| 21,60||||Bremeni müüritorn 
| ?||?||1957–59||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!25)
| 20,0?||||Sauna müüritorn 
| 1371||1422||2004||sadultorn||
|- bgcolor="#EDD296"
!26)27)
| 16,0?16,0?||||Viru eesväravatornViru eesväravatorn||1370||1446||1980 ja 2003
||vanalinna põhi- ja esindusvärav||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!28)
| 16,0?||||Hinke müüritorn 
| ?||1410–1414||?||kehand säilinud||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!29)
|??,??||||Saunatagune müüritorn (Bastowen torne) 
| 1355||1370||?|| osaliselt säilinud||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!30)
|??,??||||Lippe müüritorn (Tulleman torne)
| ?||?||?|| osaliselt säilinud||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!31)
|??,??||||Kitse müüritorn (Zeghen torne)  
| 1410||?||1845||säilinud alaosa kehand naaberehitistes||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!32)
|??,??||||Renteni müüritorn 
| 1372||?||?|| säilinud alaosa kehand naaberehitises||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!33)
| 5,5?||||Wulfardi-tagune müüritorn 
| ?||?||?|| säilinud alaosa kehand||
|-bgcolor="#B3B3B3" 
!34)
|??,??||||Vana vene kiriku juures asunud müüritorn 
| ?||?||?|| lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3" 
!35)
|??,??||||Kuradiema müüritorn (Düvels torne)
| ?||?||?|| lammutati 1882. aastal||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!36)37)38)
|31,00??,????,??||||Karja peaväravatorn (Karripforte, porta karie)Karja eesväravatornKarja eesväravatorn
| ???||???||???|| väravasüsteem lammutati 1820. aastatellammutatudlammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3" 
!39)
| 18,00 ||||Lurenburgi müüritorn (Luerborch torne) 
| 1538||1554||?||20,4 m diameetriga Paksu Margareetaga sarnanenud torn lammutati 1767. aastal||
|-bgcolor="#B3B3B3" 
!40)
| 16,5? ||||Seegitagune müüritorn (de Nye torne)
| 1450||?||?|| lammutati 19. sajandil||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!41)
|??,??||||Sadama vahitorn (port torn) 
| 1367||?||?|| lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!42)
|??,??||||Püssirohutorn 
| ?||?||?|| lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!43)
|??,??||||Väikese Rannavärava väravatorn
| ?||?||?|| lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!44)
|??,??||||Suure Rannavärava peaväravatorn
| ?||?||?|| lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!45)46)47)
|??,????,????,??||||Nunna peaväravatorn (porta monialium)Nunna eesväravatornNunna eesväravatorn
| ???
||???||???|| lammutatudlammutatudlammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!48)49)50)
|??,????,????,??||||Harju peaväravatorn (porta fabrorum)Harju eesväravatornHarju eesväravatorn
| 1326??||???||???|| lammutatudlammutatudlammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!51)
|??,??||||Viru peaväravatorn (porta argillae'') ???lammutatud52)53)??,????,??4

?Väike-Ordukindluse kindlustorn Stür den KerlVäike-Ordukindluse eeskaitseala väravatorn 1371????? lammutati enamasti aastatel 1767–1773, lõplikult 1930. aastate lõpuslammutatud54)55)??,????,??Suur-Ordukindluse kaitsemüüritornSuur-Ordukindluse kaitsemüüritorn ?????? säilinud alaosa kehand naaberehitisessäilinud alaosa kehand naaberehitises56)57)58)59)60)61)62)63)64)65)66)??,????,????,????,????,????,????,????,????,????,????,??  Suur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltorn??????????? ??????????? ???????????  lammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatud 67)??,??Suur-Ordukindluse toomväravatorn ehk Kellatorn ???lammutatud68)69)??,????,??  Roosikrantsi suurtükitornOrdulinnuse eesväravatorn  ?? ?? ??  lammutatud; asus Pika Hermanni vahetusläheduses Rootsi bastionillammutatud 

 Linnamüüri kaitsetornid 
<tr valign=top><td>
 Seegitagune torn, pole säilinud, Nunne tänav;
 Saunatagune torn, säilinud osaliselt, (Nunne tänav 9 / Nunne tänav 11A);
 Nunnatorn (Suur-Kloostri tänav 1);
 Saunatorn, konsooltorn, Suur-Kloostri tänav;
 Kuldjala torn (Gümnaasiumi tänav 1a), Tornide väljakul;
 Nunnadetagune torn, ehitatud kokku hilisema naabermajaga, (Kooli tänav 1/3);
 Loewenschede torn, ehitatud kokku hilisema müüriäärse majaga, (Kooli tänav 7);
 Lippe torn (Tullemani torn), konsooltorn, osaliselt säilinud;
 Köismäe torn, Laboratooriumi tänav 27;
 Plate torn, Laboratooriumi tänav 29;
 Eppingi torn, Laboratooriumi tänav 31; 
 Grusbeke-tagune torn, Laboratooriumi tänav 33;
 Renteni torn (säilinud torni alaosa Lai tänav 49 hoone sees);
 Wulfardi-tagune torn, säilinud torni alaosa, Lai tänav;
<td>
 Paks Margareeta koos Suure Rannaväravaga, Pikk tänav 70
 Stoltingi torn, Pikk tänav;
 Hattorpe-tagune torn, Pikk 62 elamu osa;
 torn vana vene kiriku juures, pole säilinud, Sulevimäe tänav;
 Bremeni torn, Vene tänav;
 Munkadetagune torn, Müürivahe tänav 58;
 Hellemani torn, Müürivahe 48/Uus tänav 1;
 Hinke torn, Pärnu maantee 2 / Müürivahe 32;
 Düvelsmoderi ehk Kuradiema torn, lammutati 1882. aastal, Väike-Karja ja Müürivahe nurgal;
 Lurenburgi torn, lammutati 1767. aastal. Pärnu maantee ja Suur-Karja nurgal, kohtumaja kohal
 Assauwe torn, Müürivahe tänav 14;
 Kitsetorn, Rüütli tänav;
 Kiek in de Kök, Rüütli tänav/Komandandi tee;
 Neitsitorn;
 Tallitorn;
Lurenburgi torn
 kavandatud Sadamatorn, tänapäeva Põhja puiesteel.

Vaata ka 
Tallinna bastionid
Tallinna muldkindlustusvöönd
Tallinna vallkindlustused
Tartu linnamüür
Narva linnamüür

Viited

 Kirjandus 
Rein Zobel, "Tallinna linnamüür", Eesti Raamat 1966, 157 lk
Rein Zobel, "Tallinn (Reval) keskaegsed kindlustused", Kirjastus: Valgus 1980, 333 lk ; Kirjastus: Eesti Kunstiakadeemia, ISBN 9789949467129, 2011, 287 lk
Rein Zobel, Tallinna kindlustuste uurimisest ja restaureerimisest. Ehitus ja Arhitektuur 1985, nr. 1/2
Rein Zobel, "Linnamüür", Tallinn 1986
Rein Zobel, "Suur Rannavärav ja Paks Margareeta" 1988
Rein Zobel, "Tallinn (Reval)keskajal. Linnaehitus 13.–14. sajandil", Tallinn 2011
Ragnar Nurk, "TALLINNA KESKAEGSETE LINNAKINDLUSTUSTE KAITSE JA KONSERVEERIMINE EESTI VABARIIGIS 1920.–1930. AASTATEL", Tallinna Ülikool Ajaloo Instituut, Tallinn 2006
Ragnar Nurk. T. H. Kjellini Tallinna keskaegsete kindlustuste uurimised 1925.–1926. aastal". Tartu Ülikool. Filosoofiateaduskond. Ajaloo Osakond, Tartu 2006

Välislingid

 Andri Ksenofontov, Linnaisad soovisid all-linna müüri lammutada juba sajandi eest, Eesti Päevaleht, 5. september 2002
 Kaablipaigaldus paljastas Vana-Posti, Suur-Karja ja Müürivahe tänavate ristumiskohal iidse värava asukoha, 8. mai 2009
 Tallinna kaitsevööndi topograafiline skeem Tallinna linnamuuseumis
 Liis Arujärv, Allar Viivik "Vanalinn kukub kaela" Õhtuleht, 20. oktoober 1999
 Eha Võrk: Peremehetud linnamüürilõigud tuleb linna omandiks vormistada, Eesti Päevaleht, 28. detsember 2011


Kategooria:Eesti linnakindlustused