Muuga sadam

pisi|Muuga sadam Randvere rannast vaadatuna
Muuga sadam  on sadam Muuga lahe ääres Maardu, Viimsi valla ja Jõelähtme valla piiril. Muuga sadam kuulub ASi Tallinna Sadam koosseisu.

Muuga sadam on Eesti suurim kaubasadam, mis sügavuse ja nüüdisaegse tehnoloogiaga terminalide poolest on üks moodsamaid sadamaid Euroopas. Muuga sadama akvatooriumi sügavus ulatub 18 meetrini, mis võimaldab teenindada kõiki Taani väinu läbivaid laevu.

Tänu soodsale asukohale ning heale raudtee- ja maanteeühendusele on Muuga sadamal oluline osa Eesti transiitkaubanduses.
Sadama geograafilised koordinaadid on .

Muuga sadama territoorium hõlmab 280,4 ha suuruse maa-ala ja 752 ha suuruse veeala.
Sadamas on 28 kaid üldpikkusega 5900 m. Suurim sügavus kai ääres on 18,0 m. 
Suurima võimaliku laeva pikkus on 300 m, laius 48 m ja süvis 17,1 m.
pisi|Laev Muuga sadama söeterminalis
Muuga sadamas asub kuus kütuseterminali, konteineri- ja veeremiterminal, teravilja-, söe-, väetise-, külmkaupade jm terminalid. Sadama aastane kaubakäive on suurusjärgus 25–30 miljonit tonni.

Muuga sadama vabatsoonis paikneb Muuga tööstuspark.

Sadama kood on EE MUG.

Ajalugu
Sadama projekteeris Leningradis asuv “Sojuzmorniiprojekt”. Muuga sadamat hakati ehitama 1982, põhjakivi rajatavale sadamale pandi 4. märtsil 1982. aastal. Algul valmisid koostöös Soome ehitajatega esimesed kaid, viljaelevaator ja külmlaod. Muuga sadam (toona Tallinna Uussadam) avati pidulikult 19. detsembril 1986. Kohal olid NSVL Ministrite Nõukogu esimees Nikolai Rõžkov ning Soome peaminister Kalevi Sorsa.   

Muuga sadam oli valmides Nõukogude Liidu üks moodsamaid ja uhkemaid, seda ehitasid soomlased ja ehitusel kasutati ennekõike hoonete siseviimistluses välismaiseid materjale. Sadam kuulus tootmiskoondise Eesti Merelaevandus Koosseisu ja kandis 1992. aastani nime Tallinna Uussadam (vene keeles Новоталлинский порт, inglise keeles Tallinn New Port). Tallinna Uussadam rajati peamiselt teravilja ja külmutatud toidukaupade impordiks Nõukogude Liitu. Esimeses ehitusjärgus ehitati viljaelevaator ja külmlaod.

Eesti iseseisvuse taastamise järel eraldati riigiaktsiaseltsist Eesti Merelaevandus muud tegevusalad ja Muuga sadamast sai riigile kuuluv aktsiaselts AS Muuga Sadam. Esimene kütuseterminal avati 1993. aastal.Naftaterminaali avamine. Meremees, 20. aprill 1993 Samuti oli Eesti Merelaevandusest eraldatud Tallinna Merekaubasadam, millest sai AS Tallinna Sadam. 1994. aastal lisati sellesse sadamaettevõttesse ka senine AS Muuga Sadam.

Sadamaoperaatorid
Muuga Container Terminal
Alates 1992. aastast nimega Ferry Terminal tegutsenud ro-ro-laevu teenindanud terminal spetsialiseerus juba 1994. aastal konteineritele. 2000. aastal sai terminali nimeks Muuga Container Terminal, lühendatult Muuga CT, mille käive oli 2010. aastal 150 700 TEUd. Rekordaastal 2007 ulatus konteinerikäive 180 853 TEUni.

Tallinna Sadam otsustas konteinerikäibe suurendamiseks konkurentsi tekitada ning ehitas kaid ja terminali territooriumi veel ühe konteineriterminali loomiseks. 2011. aastal valis Tallinna Sadama nõukogu uue konteineriterminali ala operaatoriks transpordifirma Venemaal, mis ühendab 11 raudtee- ja konteinerveo ning ekspedeerimisfirmat – Rail GarantHiina terminali võitis Vene raudteefirma Rail Garant, Eesti Päevaleht, 8. märts 2011.

Sadamast väljuvad laevad
LaevatehasLaevLiin Eckerö LineFinbo CargoMuuga–Vuosaari

Vaata ka
Muuga kaubajaam
Muuga depoo

 Viited 

 Välislingid 
 Muuga sadam
 360° aeropanoraam / aerofoto.

Kategooria:Eesti sadamad
Kategooria:Maardu
Kategooria:Viimsi vald
Kategooria:Jõelähtme vald