Baškiirid

Baškiirid (endanimetus башҡорттар) on turgi rahvas, kelle peamine asuala on Venemaal Uuralite lõunaosas Baškortostanis ja naaberaladel. Kõnelevad turgi keelte kõptšaki-bulgaari rühma kuuluvat baškiiri keelt, paljud baškiirid peavad emakeeleks tatari keelt.

Baškiiride hulgas on levinud sunniitlik islam.
pisi|Baškiiride põhilised asualad 18. sajandi lõpul Kama, Volga, Samara ja Toboli jõe ääres
Arv
Baškiire on 1,8 miljonit, neist

 1 673 389 Venemaal (2002);
 41 000 Usbekistanis;
 24 000 Kasahstanis (1999);
 5000 Tadžikistanis;
 4300 Ukrainas (2001);
 3300 Kõrgõzstanis;
 2600 Türkmenistanis;
 1300 Valgevenes;
 700 Lätis;
 400 Leedus;
 112 Eestis (2021).

2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 112 baškiiri (55 meest ja 57 naist). Neist 27 emakeel oli baškiiri keel ja 38 olid Eesti kodanikud.https://andmed.stat.ee/et/stat/rahvaloendus__rel2021__rahvastiku-demograafilised-ja-etno-kultuurilised-naitajad__rahvus-emakeel/RL21442/table/tableViewLayout2

Ajalugu
Baškiiride elualad allusid keskajal Kuldhordile ja seejärel selle järglasriikide valitsejatele: Kaasani khaanile, Nogai khaanile ja Siberi khaanile. Läänepoolsed alad allutati 1555. aastal Moskva tsaarile.

Aastatel 1735–1741 toimus baškiiridel ülestõus Kusyumi juhtimisel, millest ellujäänud osavõtnud ja noorukid saadeti Balti kubermangudesse maa- ja merevägedesse. Baškiirid osalesid ka Salavat Julajevi juhtimisel Jemeljan Pugatšovi ülestõusus (1773–1774).

Vaata ka
Tatarlased
Baškiiri köök

Viited

Kategooria:Rahvad
Kategooria:Baškortostan
Kategooria:Turgi rahvad