Mineraaltoiteained

Mineraaltoit(e)ained (taimede kontekstis ka toit(e)ained, toitesoolad või biogeenid) on taimedele ja loomadele (kaasa arvatud inimesele) ainevahetuseks ja kasvuks vajalikud anorgaanilised ühendid.
Mineraalaine ehk mineraaltoiteaine on anorgaaniline ühend, mis sisaldab organismi elutegevuseks vajalikke elementeMasing, Viktor (toim.) 1992. Ökoloogialeksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk. 263..

Mineraaltoiteained sisaldavad taimedele ja loomadele vajalikke toiteelemente, mis sõltuvalt organismidele vajaminevast kogusest jagatakse makro- ja mikroelementideks.

Taimetoiteelementideks nimetatakse väga erineva struktuuriga keemilisi elemente ja/või ühendeid, mis on hädavajalikud taime metaboolsetes protsessides ja elutsükli läbimiseks, mille puudumine kasvukeskkonnas põhjustab taimel kõrvalekaldeid kasvus, arengus või paljumises ning millele omaste funktsioonide tõttu pole võimalik asendada mõne teise keemilise elemendigaAlar Astover, Raimo Kõlli, Hugo Roostalu, Endla Reintam, Enn Leedu, "Mullateadus. Õpik kõrgkoolidele", Eesti Loodusfoto OÜ, 2012, ISBN 9789949484300

Olulisemad taime toiteelemendid jagunevad struktuuri- ehk ehituslikeks elementideks nagu süsinik, vesinik, hapnik; makro- (lämmastik, fosfor, kaalium, kaltsium, magneesium, väävel) ja mikroelementideks (boor, kloor, vask, raud, mangaan, molübdeen, tsink, nikkel, räni, koobalt, vanaadium).

Taime toitumine jagatakse kaheks juurtoitumine ja juureväline toitumine.

Juurtoitumine
Juurtoitumine on taime toiteainete omastamise peamine viis, mil elutähtsad taimetoiteained sisenevad mullast (vesikultuuridel veest) taimesse juur(t)e kaudu.Taimede toitumise teooriad, Väetamise põhimõtted, väetised ja väetamine, Katrin Uurman, 2014, veebiversioon (vaadatud 6.09.2015)

Juureväline toitumine

Juurevälisel toitumisel sisenevad toiteained taimesse maapealsete osade kaudu. Juureväliselt omastavad taimed peamiselt CO2, O2, klooriühendeid jm.

Toiteelementide koosmõju

Elementidel on taimedel ka hulgaliselt vastastikuseid koosmõjusid, näiteks võib ühe elemendi suurem sisaldus mullas suurendada teise elemendi kättesaadavust kuid mõne teise elemendi kättesaadavus mullast võib teiste elementide mõjul ka väheneda.

Nii näiteks on magneesium mullas kaltsiumi ja kaaliumi antagonist – suur kaaliumisisaldus pärsib taimedel magneesiumi omastamist ning suur magneesiumisisaldus omakorda kaaliumi omastamist ja magneesiumi omastamiseks peab muld olema küllalt niiske.

Koosmõjud:
 suur magneesiumisisaldus pärsib kaaliumi ja kaltsiumi omastamist;
 suur ammooniumisisaldus pärsib kaltsiumi ja kaaliumi omastamist;
 väike boorisisaldus pärsib fosfori omastamist;
 suur vase- või sulfaadisisaldus takistab molübdeeni omastatavust;
 suur kaltsiumisisaldus pärsib magneesiumi, kaaliumi ja kloori omastamist;
väikevõi suur väävlisisaldus vähendab kaaliumi omastamist;
suur fosforisisaldus lukustab tsingi, vase ja raua, aga suurendab molübdeeni kättesaadavust;
suur lämmastikusisaldus pärsib kaltsiumi, tsingi ja vase omastamist;
suur kaaliumi-, naatriumi-, raua-, tsingi- või vasesisaldus pärsib mangaani omastamist;
väike kaltsiumisisaldus suurendab boori toksilisust: 1 kg lämmastiku muldaviimisel eemaldub mullast 1 kg kaltsiumi; 2 kg väävli muldaviimisel eemaldub sealt 1 kg magneesiumi.Taimede toitumine kui suur pusle, Maaleht 23. mai 2014, veebiversioon (vaadatud 6.09.2015)

Toiteelementide essentsiaalsus

Taimetoiteelementide ja nende hädavajalikkuse avastamineJ. Benton Jones, Jr., "Hydroponics: A Practical Guide for the Soilless Grower", lk 27, CRC Press, 1997, Google'i raamatu (vaadatud 15.08.2015)J. Benton Jones, Jr., "Complete Guide for Growing Plants Hydroponically", lk 35, CRC Press , 2014, Google'i raamatu (vaadatud 15.08.2015)

 Keemiline sümbol Aasta Avastaja  Hädavajalikkuse avastaja  Aasta  C    ■  Nicolas Thiodore de Saussure   1804   H  Henry Cavendish  1766  de Saussure  1804   O  Joseph Priestley   1774  de Saussure  1804   N  Daniel RutherfordN.C. Datta, "The Story of Chemistry", lk 116–117, Universities Press, 2005, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 9.09.2015)(inglise keeles) 
Carl Wilhelm Scheele ja Antoine LavoisierJohn Farndon, "Nitrogen", 1999, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 9.09.2015)(inglise keeles) || 1772 || de Saussure || 1804  P  Hennig Brand  1772  Ville  1860   S   ■  Julius Sachs (1860) ja W. Knop  1865  K  Humphry Davy  1807  Sachs ja W. Knop  1865  Ca  Humphry Davy  1807  Sachs ja W. Knop  1860  Mg  Humphry Davy  1807  Sachs ja W. Knop  1860  Fe    ■    Sachs ja W. Knop  Mn  Carl Wilhelm Scheele  1807  Sachs ja W. Knop  1860  Cu    ■  A.L. Sommer; Lipman & MacKinnon  1931  Zn    ■  Sommer&Lipman  1926  Mo  Carl Wilhelm Scheele (1778), Peter (Petter) Jacob Hjelm  1781  D. I. Arnon & P. R. Stout  1926  B  Davy, Joseph Louis Gay-Lussac, Louis Jacques ThénardBoron: historical information, (vaadatud 15.08.2015) 1808  Sommer&Lipman  1926  Cl  Scheele  1774  Perry R. Stout, C. M. Johnson, ja T. C. Broyer  1954 Ni  Axel Fredrik Cronstedt  1751  Brown, Welch, & Cary  1987  ...  ...  ...  ...  ... 

■ element tuttav juba antiikajast.

 Vaata ka 
 Toitained
 Taimetoiteained

Viited

Kategooria:Taimefüsioloogia
Kategooria:Ökoloogia