Hardi Tiidus

pisi|Hardi Tiidus 1974. aastalFoto: Jaan Künnap
Hardi Tiidus (sünninimi Harde Tiitus; 8. november 1918 Tallinn – 21. märts 1999 Tallinn) oli eesti tele- ja raadioajakirjanik, polüglott ja tõlkija. Tema kui silmapaistva erudiidi hüüdnimi oli Vana Hõbe.Saade "Vana hõbe": kuidas saab Hardi Tiidus rääkida ekraanil ja istuda samal ajal siin elutoas Eesti Naine / Delfi, 12.11.2017.

Hardi Tiidust kui järjekindlat populaarses vormis antiikajaloo tutvustajat ja vaimukat lugudejutustajat on nimetatud elavaks entsüklopeediaks.Toivo Tootsen Hardi Tiidusest: Hardi oli igas saates nagu kirss tordil Eesti Naine / Delfi, 09.11.2017. Ta oli 135-osalise telesarja "Vana hõbe" ja raamatu "Vana hõbe. Lugusid Vana-Kreekast ja Vana-Roomast" (1997) autor ning üks mälumängutraditsiooni juurutajaid Eestis.

Õpingud
Tiidus õppis Tallinna 1. Algkoolis ja lõpetas 1937. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Ta soovis astuda Tallinna Konservatooriumi, kuid isa nõudel õppis siiski aastatel 1937–1941 Tallinna Tehnikaülikoolis ehitusteaduskonnas. 1938. aastal astus korporatsiooni Tehnola.Toivo Tootsen. Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber. 2013. lk. 45. Kõik Tehnola liikmed kuulusid Kaitseliitu, kuid kuna Tiidus hiljem seda oma parteiliikme ankeedis ei maininud, sai ta EKP Keskkomitee büroolt parteilise karistuse.Toivo Tootsen. Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber. 2013. lk. 214. Ta oli ansambli Laulvad Seilorid liige. 

Aastatel 1946–1952 õppis ta kaugõppes Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu.

Teine maailmasõda
Teisest maailmasõjast võttis ta 1941. aastal osa Oranienburgi platsdarmil (Leningradi blokaadi ajal) Punaarmee 8. armee staabi juures olnud I üksikus side-telegraafiroodus teenides ja 1942. aastast sõja lõpuni Eesti Laskurkorpuse koosseisus. Pärast ÜK(b)P liikmeks astumist 1943. aastal (partei liige oli Tiidus 1990. aastani) oli ta 7. Eesti Laskurdiviisi 23. Suvorovi ordeniga suurtükipolgu 1. divisjoni ülema asetäitja poliitalalRelva ja lauluga, err.ee arhiiv, 25.09.1964, seejärel ka Laskurkorpuse divisjoni partorg ning hiljem diviisi poliitosakonna vaneminstruktor-klubiülem, kellena organiseeris diviisis meelelahutust ja korraldas isetegevust.

Töö ja looming
Pärast sõda töötas Hardi Tiidus ajalehes Noorte Hääl, Vabariikliku Noorte Maja direktorina ja lektorina ELKNÜ Keskkomitees. Aastatel 1948–1950 ja 1956–1960 oli ta Eesti Raadio vastutav toimetaja, 1950–1955 Eesti Riikliku Kirjastuse vastutav toimetaja. Aastatel 1956–1978 töötas ta Eesti Televisioonis, kus oli vaheldumisi mitme toimetuse peatoimetaja ja toimetaja.Hardi Tiidus Eesti Entsüklopeedia. 

Tema telesaadetest oli tuntuim seitsme aasta jooksul toimetatud ja juhitud 135-osaline telesari "Vana hõbe", mis tutvustas antiikajalugu. 

Tiidus oli Eesti Reklaamfilmi egiidi all korraldatud mälumängusarjade "Trips-traps-trull", "Reis ümber maailma", "Viis viie vastu", "Viimane langeb välja", "Parem pääseb edasi", "Kes keda?" jms üks algatajaid ja žürii liige. Ta osales aastatel 1966–1970 Soome-Eesti telemälumängudes "Naapurivisa". 

Tiidus kuulus aastaid Eesti Raadio "Mnemoturniiri" tarkade klubisse, lõi kaasa RAMETO toimetuse initsiatiivrühmas ning osales saadetes üle 800 korra. Ta oli populaarne külaline kõikvõimalikel mälumängudel ja kultuuriüritustel.Toivo Tootsen. Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber. 2013. lk. 138, lk. 145, lk. 148. Aastatel 1989–1992 tegi ta raadiosaatesarja "Silmaring" (vähemalt 43 saadet) maailma kultuuriloost.Sarja "Silmaring" saated ERR Arhiiv. Vaadatud 14.05.2025.

Ilukirjandust hakkas Tiidus tõlkima 1940. aastate lõpul, kokku tõlkis enam kui poolsada raamatut peamiselt kas vene, inglise või saksa keelest. Kirjanike Liidu liige oli ta 1951. aastast. Ta on tõlkinud Estonia teatrile neli ooperit: "Carmeni", "Padaemanda", "Nikita Veršinini" ja "Boriss Godunovi" libreto, muu hulgas on ta tõlkinud kreeka keelest eesti keelde ka olümpiahümni. Lisaks on ta tõlkinud paljudest keeltest luulevärsse ja tsitaate, mida on kasutatud muude tõlketeoste osadena.Toivo Tootsen. Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber. 2013. lk. 134.

1995. aasta oktoobris korraldati Olev Remsu eestvõttel ning "Meelejahutaja" ja Eesti Ajakirjanike Liidu toel Hardi Tiidusele elu unistuste tööreis Itaaliasse ja Vatikani, et teenekas erudiit saaks oma silmaga üle vaadata kõik need Rooma ajaloolised kohad, millest ta oli elu jooksul palju lugenud ja rääkinud.Hipe Tarvel. Hardi Tiidus filmitäheks Itaalias Eesti Päevaleht / LP, 24.10.1995.

Tiidus mängis mitmes Eesti filmis. 

Keelteoskus
Enda sõnul suutis Hardi Tiidus vestelda kaheksas keeles, lugeda ja aru saada kõnest veel umbes sama paljudes keeltes.Multitalent Hardi Tiiduse lugu Kesknädal, 13.06.2018. 

Muusika ja muud harrastused
Koolipoisina oli ta visa pikamaajooksja ja huvitus juba siis antiikajaloost. Tol ajal kogus Hardi Tiidus ka riikide lippe, vappe ja hümne, milliseid sai ta ka Tallinnas asunud välisriikide esindustest. Ta võis tähestiku järjekorras loetleda kõik Ameerika Ühendriikide osariigid.Rainer Kerge. Siim Kallas: Hardi suutis tähestiku järjekorras üles loetleda USA kõik osariigid Õhtuleht.ee, 13.04.2015.

Elu lõpul ütles ta end oskavat klaveril mängida 110 riigi hümni.Toivo Tootsen. Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber. 2013. lk. 41. Vaadatud 18.01.2023.

Ehkki nooti ta ei tundnud, mängis ta kuulmise järgi paljusid pille (klaver, akordion, suupill, bajaan jne) ja komponeeris ka laule ("Hõbedane sõlg", "Sünnipäevalaul" jm). Ta oli sadade kupleede sõnade autor ja esitaja, esimesed kupleed ja laulud sündisid juba Eesti Laskurkorpuse ajal ("Erika", "Seitse patja, neli tekki" jt). Soomlane Kauko Röyhkä on temast teinud laulu "Hardi Tiidus". Soomes on välja antud heliplaat, millel Hardi Tiidus esitab Paul Robesoni laulu „Oo, my baby”. Toivo Tootsen. Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber. 2013. lk 8, lk 78.

Teosed
Kirjutatud raamatud
 "Tere, inimene!". Meelejahutaja raamatukogu nr 6(28), Meelejahutaja AS, 1995 (huumorikogumik, kaasautor koos Olev Remsuga; illustreerinud Hugo Hiibus)
 "Vana hõbe. Lugusid Vana-Kreekast ja Vana-Roomast". Ilo, 1997. ISBN 9985571398; teine trükk: Tammerraamat, 2016

Tõlgitud raamatuid
 Howard Fast. "Viimne piir". Eesti Riiklik Kirjastus 1951
 Heinrich Mann. "Kuningas Henri IV noorus" (värsside tõlge). Eesti Riiklik Kirjastus. 1961 
 Mark Twain. "Võhikud võõrsil", Eesti Riiklik Kirjastus. 1963
 Mark Twain. "Kirjad Maa pealt", Eesti Raamat. 1966
 Irwin Shaw. "Noored lõvid", Eesti Raamat. 1969
 Lion Feuchtwanger. "Rebased viinamäel", Eesti Raamat. 1973
 Edith Hamilton. "Antiikmütoloogia". Eesti Raamat. 1975
 Robert Graves. "Jumal Claudius ja tema naine Messalina". Eesti Raamat. 1978
 Robert Graves. "Mina, Claudius", Eesti Raamat. 1978

Filmid
 1965 – "Külmale maale", telemängufilm, filmi toimetaja
 1966 – "Mis juhtus Andres Lapeteusega?", mängufilm, Sammelselg
 1967 – "Keskpäevane praam", mängufilm, mees bussis
 1967 – "Must habe tahab teada", muusikafilm, filmi toimetaja
 1968 – "Mehed ei nuta", telemängufilm, jahikapten
 1970 – "Varastati Vana Toomas", mängufilm, rahulik numismaatik
 1970 – "Kolme katku vahel", telemängufilm, raehärra
 1972 – "Noor pensionär", telemängufilm, kohtu eesistuja
 1976 – "Minu naine sai vanaemaks", telemängufilm, mees tänavalt
 1986 – "Sensatsioon", muusikafilm, turuline"Sensatsioon" Eesti Filmi Andmebaasis. Vaadatud 09.05.2025.

Lendlauseks saanud ütlusi
 „Ennem hakkab kipskuju riigilaenu tellima, kui ma seda või teist teen!” 
 „Paikkonna kultuuri saab kõige paremini hinnata peldikute järgi!” 
 „Meie igapäevast huumorit anna meile tänapäev!” 
 „Bene, ut estis – hea, et olete!” 

Tunnustus
 1945 – Isamaasõja II järgu ordenKorpusepoisid, leht 22. Vaadatud 14.01.2023.
 1978 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelaneToivo Tootsen. Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber. 2013. lk. 318–319.
 1993 – huumoriauhind Meie MatsMeie Hardi: "Meie Mats 1993".

Mälestuse jäädvustamine
2000. aastal valmis temast dokumentaalfilm "Tere, kallis inimene!", mille režissöör oli Mati Talvik. 

Koolinoortele on korraldatud Gustav Adolfi Gümnaasiumis Hardi Tiiduse nimelisi mälumänge Uus Hõbe,Uus Hõbe Gustav Adolfi Gümnaasiumi koduleht. Vaadatud 14.05.2025.Rainer Kerge. Siim Kallas: Hardi suutis tähestiku järjekorras üles loetleda USA kõik osariigid Õhtuleht.ee, 13.04.2015. Pirital peetakse aga Hardi Tiiduse mälestusturniiri Mälugigant, mis näiteks 2023. aastal toimus 19. korda. Eesti individuaalsetel mälumängu meistrivõistlustel antakse välja auhinda Kuldne Hardi.Hardi oli igas saates nagu kirss tordil Eesti Naine, 09.11.2017.

2015. aastal andsid Hardi Tiiduse omaksed Tiiduse isikliku raamatukogu üle Gustav Adolfi Gümnaasiumi raamatukogule.Karl-Martin Sinijärv. Hardi Tiiduse raamatukogu - tee tarkuse varasalvedesse Maaleht.ee, 02.05.2015.

2025. aasta mais paigaldati Põhja-Tallinnas majale Uus-Kalamaja 1 Hardi Tiiduse ja tema esimese abikaasa, ooperilaulja Klaudia Tiiduse mälestustahvlid (panuse eest Eesti kultuurilukku).Põhja-Tallinnas avati mälestustahvlid Hardi ja Klaudia Tiidusele Tallinna koduleht. 17.05.2025.

Isiklikku
Hardi Tiidus sündis Tallinnas Vene tänava vanglas. Tema sündimise päeval vabastas Saksa okupatsioonivõim ema koos vastsündinuga, isa sai vabaks päev hiljem.Krista Taim. Hardi Tiiduse menüü: 50 grammi viina ja 6 sigaretti Õhtuleht.ee, 21.02.2000.Toivo Tootsen Hardi Tiidusest: Hardi oli igas saates nagu kirss tordil Eesti Naine / Delfi, 09.11.2017.

Hardi Tiiduse isa oli August Eduard Tiidus (Tiitus) ja ema Eliise Tiidus. Hardi isa ja lelled olid kaugsõidukaptenid. Tal oli noorem õde Valve (Märtson) (1920–1999) ja vanem vend Erich (suri noormehena). 

Isa pani pojale Hardi nimeks kuulsa Rootsi väejuhi Pontus De la Gardie järgi, muutes Gardie veidi lihtsamaks.Hipe Tarvel. Hardi Tiidus filmitäheks Itaalias Eesti Päevaleht / LP, 24.10.1995.

Tema abikaasad olid ooperilaulja ja muusikapedagoog Klaudia Tiidus (s. Ojatar, 1917–1996; nende tütar Tiiu sündis 1942) ja Salme Akel (1926–2010). Viimasest abielust Margi Tiidusega (eluaastad 1942–2013) sündis tütar Maria Tiidus (1981).Genealoogia.

Hardi Tiidus on maetud Tallinna Metsakalmistule televisioonikolleeg Valdo Pandi haua naabrusse.Metsakalmistu. 

Viited

Kirjandus
 Olev Remsu. "Legendaarne mälumängur Hardi" (järjejutt). Postimees, 28. oktoober – 10. november 1995
 Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 595, artikli autor Eerik Teder
 Toivo Tootsen. "Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber". Maagiline Ruum. Tallinn 2013, 320 lk; ISBN 9789949940219; teine trükk: Ekspress Meedia, 2017

Välislingid
 "Maailmapilt. Hardi Tiidus" Martin Viirandi koostatud saade Hardi Tiiduse 80. sünnipäevaks. Vikerraadio, 10. november 1998
 "Hardi Tiidus 8. XI 1918 - 21. III 1999" Sirp, 26. märts 1999, lk 20
 Krista Taim. Hardi Tiiduse menüü: 50 grammi viina ja 6 sigaretti Õhtuleht, 21. veebruar 2000
 Hardi Tiidus Ristik 2006
 Allar Viivik. Milliseid elutarkusi õpetas Hardi Tiidus tütrele Mariale? Õhtuleht, 8. november 2008

 Portree raamatus "Eesti abituriendid 1937"
 Raadiosaade "Delta. Hardi Tiiduse elulooraamat" Klassikaraadio, 6. november 2013
 Toivo Tootsen Hardi Tiidusest: Hardi oli igas saates nagu kirss tordil Eesti Naine / Delfi, 9. november 2017
 Galerii: Meenuta Hardi Tiidust tema 100. sünniaastapäeval (31 fotot). ERR Eeter, 8. november 2018

Kategooria:Eesti tõlkijad
Kategooria:Eesti teleajakirjanikud
Kategooria:Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Kategooria:Korporatsioon Tehnola liikmed
Kategooria:Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Kategooria:Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Kategooria:8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Kategooria:Eesti NSV teenelised kultuuritegelased
Kategooria:Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1918
Kategooria:Surnud 1999