Urmas Ott

Urmas Ott (23. aprill 1955 OtepääDannar Leitmaa, Urmas Ott 1955–2008, Eesti Päevaleht, 17. oktoober 2008 – 17. oktoober 2008 Tartu) oli eesti ajakirjanik.
 Haridus 
Urmas Ott õppis aastatel 1962–1972 Otepää Keskkoolis, kuid vastuolude tõttu kooli juhtkonnaga läks 11. klassi alguseks üle Valga Kaugõppe Keskkooli, mille lõpetas 1973. aastal. 
Aastatel 1974–1975 õppis ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris.Madis Jürgen:35 aastat tagasi astus Urmas Ott lavakasse Eesti Ekspress, 21. august 2009 Ta õppis Tallinna Pedagoogilise Instituudis kultuurharidust ja lõpetas kõrgkooli taidlusteatri režissöörina 1979. aastal.Sajandi vilistlased. Tallinna Ülikool. Ülikooliõpingute kõrvalt läbis Ott Marksismi-Leninismi Õhtuülikooli kaheaastased kursused teletöötajatele, lisaks õppis ta ETV kõrgematel telekursustel.Sõbrad ja kolleegid meenutavad Urmas Otti. postimees.ee, 18. oktoober 2008

 Teleajakirjaniku töö 
Urmas Ott alustas ajakirjanikutööd Eesti Raadios (1977–1979). 

1979. aastast töötas ta Eesti Televisioonis diktorina, töö peamise osa moodustas uudistesaade "Aktuaalne kaamera"."Aktuaalne kaamera" 60: kõige tähtsam on tegijate usaldatavus. eestinaine.delfi.ee, 01. märts 2016 Diktoritöö kõrval juhtis ta "Estraaditähestikku" (1981–1983), "Aktuaalse kaamera" uudiseid luges 1991. aasta varasuveni. 

Nõukogude Liidu televaatajate seas sai ta tuntuks seitse hooaega 1986–1993 kestnud saatesarjaga "Teletutvus", milles ta intervjueeris põhiliselt Nõukogude Liidu ja Venemaa kultuuri- ja ühiskonnategelasi. Esimene saatekülaline oli Nõukogude Liidu filmitäht Ljudmila Gurtšenko.Urmas Ott on "avanud" sadu suurkujusid. ohtuleht.ee, 17. oktoober 2008 Sarjas sündis 61 isikuintervjuud. Saatesarja näidati nii Eesti Televisioonis kui ka Kesktelevisioonis. 
Enamik intervjuusid (49) on ilmunud trükis raamatutes "Телевизионное знакомство", 1992, "Вопрос + ответ = интервью", 1991 ja "Playback", 1994.

Ott juhtis ka ETV saateid "Hommikutelevisioon", "Öötelevisioon", "Duett-duell" (1991–1992), (ETV) aastavahetuse autorisaateid "Urmas Ott ja teised" Vol I–V 1991–1995 jt.

Septembrist 1992 kuni juunini 1998 juhtis Ott Eesti Televisioonis saatesarja "Carte blanche" (kokku 138 saadet). Neist 41 on ka raamatutes trükituna ilmunud. ERR-i kodulehel on näha 70 saadet. Kevadel 2001 usutles toonases TV1-s seitset võimalikku presidendikandidaati. 2003. aastal "Augustivalgust" (ETV) ning 2003–2006 Kanal 2 saadet "Happy Hour". 

Urmas Ott juhtis mitut populaarset telesaadet ka Venemaal. Veebruarist 1998 kuni jaanuarini 2000 oli ta saatejuht vene telekanalil RTR, juhtides intervjuusaadet "Урмас Отт с ...".ТЕЛЕНОВОСТЬ. Урмаса Отта сняли с эфира из-за низкого рейтинга. Комсомольская правда (10 января 2000). Aastatel 2003–2004 oli ta saatejuht ja kommentaator Venemaa föderaalse telekanali Ren TV saates "Лучшие шоу мира с Урмасом Оттом" ("Maailma parim show Urmas Otiga").Урмас Отт возвращается в Москву. Комсомольская правда (19 июня 2003). Дата обращения: 15 июля 2021. Viimaseks saateks jäi tal venekeelne intervjuusari Raadio 4-s "Sündsuse piires" ("В рамках приличия").

Ta suri pärast leukeemia raviks tehtud luuüdi siirdamist müokardi infarkti.Tuuli Aug:Suri Urmas Ott Eesti Päevaleht, 17. oktoober 2008. Vaadatud 5. jaanuaril 2024 Urmas Oti surma puhul avaldas kaastunnet ka Venemaa president Dmitri Medvedev.Urmas ei tahaks nutulaulu kuulata. delfi.ee, 18. august 2008

 Teosed 
Urmas Ott oli aastaid osanik kirjastuses SE&JS, kus on välja antud kõik tema raamatud: 
 "Playback" (1994) 
 "Carte Blanche" (1995) 
 "Encore! Neeme Järvi" (2001) 
 portreeraamat Erika Salumäest „Surplace“ (2002) 
 portreeraamat Vardo Rumessenist „En face“ (2002)
 "Asmerid. Topeltpeeglis" (2007)

 Tunnustus 
 1988 – NSV Liidu ajakirjanike liidu preemia telesaate "Teletutvus" eest
 1988 – ETV aastapreemiad pälvisid Urmas Ott (“Teletutvus”) ja Juhan Aare
 1992 – ETV aastapreemia, Urmas Ott ajakirjanikutöö eest
 1993 – ETV aastapreemia, esimesed Tele-Vollid: Enn Eesmaa, Reet Oja ja Urmas Ott
 1994 – ETV aastapreemia – Tele-Volli – Urmas Ott, populaarseim meessaatejuht
 1996 – ETV aastapreemia, populaarseim meessaatejuht Urmas OttRahvusringhääling mälestab Urmas Otti. kroonika.delfi.ee, 17. oktoober 2008
 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärkVabariigi Presidendi teenetemärgid.
 2008 – Tallinna vapimärk teleajakirjanduse tunnustatud edendajale, mõjukale liidrile Eesti meediamaastikul, rahvuskultuuri ja ajaloolise mälu talletajale ning rahvuskultuuridevahelise sideme loojaleUrmas Oti viimane intervjuu: ta oli teinud lõplikud järeldused. eeter.err.ee, 2. jaanuar 2018Urmas Ott saab Tallinna vapimärgi. epl.delfi.ee, 8. veebruar 2008
 2010 – 21 televisiooni-asjatundja ja autoriteedi koostatud Eesti kõigi aegade parimate telesaatejuhtide pingereas oli Urmas Ott Valdo Pandi järel ja Mati Talviku ees teisel kohal.Priit Pullerits. Kes on Eesti kõigi aegade parimad telesaatejuhid? postimees.ee, 9. oktoober 2010 
 2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlaneSajandi vilistlased. Tallinna Ülikool.

Mälestuse jäädvustamine
2018. aastal arutasid Tallinna linnavalitsus ja linnavolikogu Raimond Kaljulaidi plaani rajada Balti jaama Tartus olevale Eduard Vilde ja Oscar Wilde'i kujuga analoogne kaksikmonument, kus pingil istuksid koos Jaak Joala ja Urmas Ott. 2019. aasta algul teatati, et Urmas Oti lähedased selle kavaga ei nõustunud ning jaama tuleb seetõttu vaid Joala kuju.Balti jaama kõrvale tuleb ainult Jaak Joala kuju ERR, 13.02.2019.

 Viited 

 Kirjandus 
 "Urmas Ott. Teletähe lugu". Koostaja Marii Karell. Kirjastus Fookus Meedia, Tallinn 2009, 176 lk; kättesaadav ka helisalvestisena CD-l: Pimedate Infoühing Helikiri, Võru 2009; raamatu venekeelne variant: "Урмас Отт: история телезвезды". Соавтор русскоязычной версии Алексей Гюнтер; перевод с эстонского: Игорь Таро; редактор и составитель Марии Карелль. Fookus Meedia, Tallinn 2010, 192 lk
 "Õukonnata kuningas – intervjuukuningas". Urmas Oti arvamusi kogunud ja täiendanud Voldemar Lindström. Tallinn 2009, 160 lk
 "Kes tappis Urmas Oti?". Autor ja kirjastaja Vahur Kersna, 2018, 344 lk. ISBN 9789949887446

 Välislingid 
 "Augustivalgus" (portreesaade Andrus Kivirähkist)
 Alo Lõhmus. "Teletutvus Urmas Otiga lõppes". Postimees, 18. oktoober 2008
 Katrin Pauts. Urmas Oti vähiravi oli edukas, operatsioon õnnestus, alt vedas hoopis süda, Õhtuleht, 18. oktoober 2008
 Heiki Suurkask, Liivi Šein. Ve­ne­maa mä­le­tab unustamatut Ur­mas Ot­ti suur­rii­gi murd­ja­na, Eesti Päevaleht, 20. oktoober 2008
 Urmas Vahe. "Teletutvus" vormis Urmas Otist (üleliidulise) staari, Õhtuleht, 25. oktoober 2008
 Margot Visnap. Kes teeks järele ja annaks võimaluse?, Sirp, 24. oktoober 2008
 Joonas Hellerma: Hiljaks jäänud mõtted Urmas Otile, Sirp, 24. oktoober 2008
 "Sündsuse piires", raadiosaate arhiiv, (vene keeles)
 Bye, Urmas. Urmas Ott ja teised, ETV saadete arhiiv
 Urmas Ott ja teised. Viimane saade, ETV, 28. detsember 2008
 Kertu Kalmus, "Vene telekanal tegi Urmas Otist filmi", Eesti Päevalehe veebiväljaanne, 15. aprill 2009
 Алина Малахова, Урмас Отт: «Со мной уже не случится очень многого», Журнал «Интервью: Люди и события», № 2 (56), март-апрель 2013
 Urmas Ott. One Man Show, ERR, 1. jaanuar 2018

Kategooria:Eesti saatejuhid
Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Tallinna Ülikooli vilistlased
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1955
Kategooria:Surnud 2008