1938. aasta Riigivolikogu valimised

I Riigivolikogu valimised toimusid Eestis 24.–25. veebruarini 1938 uue põhiseaduse alusel. Riigikogu alamkotta, 80-liikmelisse Riigivolikogusse, valiti isikuvalimistel üks liige igast 80 valimisringkonnast. 

 Enne valimisi 
12. märtsil 1934 korraldasid enne sama aasta aprilli kuusse plaanitud riigivanema valimistel kandideerinud Johan Laidoneri, Konstantin Pätsi ja August Rei poolt veretu sõjaväelise riigipöörde, mille käigus kindralleitnant Laidoner ning ajutine riigivanema kohusetäitja Päts lasid arreteerida konkureerivat neljandat kandidaati Andres Larkat toetanud vabadussõjalaste mitusada juhti ning aktivisti. Päts nimetas põhiseadust rikkudes Laidoneri kaitsevägede ülemjuhatajaks ning peatas oma dekreediga riigivanema ja riigikogu valimiste protsessi.

Riigipööret peetakse Eesti Vabariigi demokraatliku järjepidevuse hävitamiseks ning sisenemiseks Pätsi autoritaarvõimu ajastusse. Alanud perioodi on hakatud tagantjärele nimetama vaikivaks ajastuks. Päts algatas riigireformi, uue presidentaalse põhiseaduse vastuvõtmise ja ühiskonna ümberkorraldamise kohalike ja kutsealaste omavalitsuste võrgustiku alusel. Antud reformide läbiviimiseks teatas riigivanema kohusetäitja Päts 1. jaanuaril 1936 peetud raadiokõnes plaanist korraldada rahvahääletus uue „rahvaesinduskoja” ehk Rahvuskogu kokkukutsumise üle, mis otsustaks, kas kehtivat põhiseadust tuleb muuta või koostada uus ning viiks oma otsuse ka ellu. 1937. aasta veebruaris astus kokku Rahvuskogu, kes võttis sama aasta 28. juulil vastu uue Eesti Vabariigi põhiseaduse ning ka Riigivolikogu valimise seaduse, mis seadis valimiste kuupäevaks 1938. aasta veebruari.

 Valimised 
Sarnaselt Rahvuskogu valimistega oli Eesti jagatud 80 valimisringkonnaks, mis olid koondunud ühe maakonna piires, ja ka Tallinna ning Tartu linnas, ringkonna-komiteedeksTallinna-Nõmme Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 1–12): juhataja Anton Uesson, juhataja asetäitja Jaan Masing, liikmed Hendrik Vahtramäe ja Friedrich Vendach

Tartu Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 43–46): juhataja Aleksander Tõnisson (alates 22. jaanuarist 1938 Jaan Sass), juhataja asetäitja Jaan Sass (alates 22. jaanuarist 1938 Robert Sinka), liikmed Valter Stackelberg ja Konstantin Treffner

Harjumaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 13–18): juhataja Paul Mäggi, juhataja asetäitja Andres Loorits, liikmed Albert Siim ja Johannes Reintalu

Järvamaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 19–22): juhataja Juhan Kaarlimäe, juhataja asetäitja Ott Vellner liikmed Jaan Eilart ja Gerhard Pärli

Läänemaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 23–27): juhataja Jaan Nurk, juhataja asetäitja Jüri Loosme, liikmed Olev Reintalu ja Leonid Melts

Petserimaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 28–31): juhataja Alfred Mäeloog, juhataja asetäitja Nikolai Grünthal, liikmed Peeter Menšikov ja August Kull

Pärnumaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 32–38): juhataja Jüri Marksoo, juhataja asetäitja Ain Lusik, liikmed Heinrich Soo ja Jaan Leesment

Saaremaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 39–42): juhataja Hendrik Otstavel juhataja asetäitja Magnus Õispuu, liikmed Jaan Teetsov ja Vladimir Kallas

Tartumaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad (47–55): juhataja Heinrich Lauri, juhataja asetäitja Henn Treial (alates 22. jaanuarist 1938 Friedrich Malm), liikmed August Laas ja Jaan Konze

Valgamaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 56–58): juhataja Jaan Saul, juhataja asetäitja Villem Maidre, liikmed Theodor Villa ja Nikolai Kuks

Viljandimaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 59–69): juhataja Aleksander Siitam, juhataja asetäitja August Maramaa, liikmed Jaan Karu ja Mihkel Truusööt

Virumaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 65–74): juhataja Ülo Vahtrik, juhataja asetäitja Ernst Raatma, liikmed Heinrich Aviksoo ja Jaan Lust

Võrumaa Ringkondade-komitee (valimisringkonnad 75–80): juhataja Johan Keiss, juhataja asetäitja Jaan Treumuth, liikmed Frits Suit ja Heino Melesk. Neist valiti Riigivolikogu liikmed isikuvalimise teel enamusvalimise põhimõttel. Valimisõigus oli neil isikutel, kes valimisnimekirjade koostamise ajaks olid saanud vähemalt 22-aastaseks ning olnud vähemalt 3 aastat Eesti Vabariigi kodanikud.Hääleõiguslikud ei olnud hooldamise all nõdra- või hullumeelsena, pimedana, kurttumma või pillajana. Samuti ei tohtinud hääletada need, kes said riigilt või kohalikult omavalitsuselt alalist ülalpidamist või on võetud sundhooldusele vastava seaduse alusel. Hääletusõigus puudus vahialustel ja neile, kes olid mõistetud sunnitööle või vangi või viibivad nakkushaiglas ravil või on sõjaväes ajateenistuses.

Kõigi enne 1933. aasta rahvahääletust tegutsenud erakondade tegevus oli valimiste ajaks peatatud ning erakonnad likvideeriti lõplikult vaid mõni kuu pärast valimisi 19. aprillil 1938 seltside ja ühingute seadusega. Seega osalesid valimistel ainult üksikkandidaadid. Valimismääruse järgi võisid kodanike grupid kaheksa päeva jooksul (19.–26. jaanuarini 1938) oma kandidaate üles seada. Iga kandidaadi eest tuli maksta kautsjon 250 krooni ning soovituseks tuli koguda 150 allkirja. Kokku seati Riigivolikogu 80 kohale seati üles 208 kandidaati. Kuna 8 ringkonnas seati üles ainult üks kandidaat, siis vastavalt seadusele nendes ringkondades hääletamist ei toimunud ja need esitatud 8 kandidaati loeti automaatselt valituiks. 

Valimisi toimetas Valimiste Peakomitee järgmises koosseisus: esimees Peeter Puusep (Riigikohtu administratiivosakonna juhataja), aseesimees Karl Terras (riigisekretär), Vladimir Kuusik (Tallinna Ringkonnakohtu esimees), Jaan Soots (Tallinna linnapea), Karl-Robert Ruus (Harju Ajutise Maavalitsuse esimees) ja Eugen Maddisoo (Siseministri abi). Valimiste Peakomitee peasekretär oli Artur Mägi.

 Tulemused 
tühi|pisi|800x800px|Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinne - , PER-i toetajad - , Keskerakond - , Asunikud - , Vabadussõjalased - , Vasaksotsialistid - , opositsioonilised paremsotsialistid - , Metslangi sotsialistid - , EKP-le lähedane Tartu töölistegelane - .
28. veebruari 1938 Päevalehe andmeil anti Rahvarinde kandidaatide poolt 208 792 häält ning teised kogusid 237 359 häält. (O. Kuuli täpsustatud andmeil 208 245 ja 238 232 häält. Valimisaktiivsus oli 71 protsenti (arvestamata neid 8 valimisringkonda, kus hääletamist vaja ei olnud). Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde esitatud kandidaat võitis 54 valimisringkonnas. 10 ringkonnas võitis Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinnet toetav kandidaat. Iseseisvatest kandidaatidest võitsid kaks kohta kaks sõltumatut venelast, kes osutusid üldiselt valitsust toetavaks ning nn Vene rühma, millega kukkus opositsiooni saadikute arv 14-ni. 

Iseseisvate opositsiooni kandidaatide hulka kuulusid kaks endist keskerakondlast, kaks endist asunikku ning kaks endist vabadussõjalast. EKP ning vasaksotsialistide ühisrinne läks seekord valimistele koostöös opositsiooniliste parempoolsete sotsialistidega ning said 6 parlamendikohta, millest kolm said vasaksotsialistid, kaks opositsioonilised parempoolsed sotsialistid ning ühe sai EKP-le lähedane Tartu töölistegelane. Lisaks said veel kaks kohta kaks iseseisvat tööliskandidaati nn Metslangi sotsialistid. 

Ükski neljast esitatud naiskandidaadist valimisvõiduks vajalikul hulgal hääli ei kogunud. Kõige vanem valitud liige oli 69-aastane Karl Ernst Särgava Tallinnast ja kõige noorem, 26-aastane Neeme Ruus samuti Tallinnast. Kautsjoni kaotasid need 50 kandidaati, kes said oma valimisringkonnas vähem kui 25 protsenti antud häältest. Kõige väiksema häälte arvuga osutus Riigivolikokku valituks Leopold Johanson. Kõige väiksem ühele kandidaadile antud häälte koguarv oli 148 häält. 

 Märkmed 

 Kirjandus 
 Lääne Elu nr. 13. 22. veebruar 1938, lk. 3
 Postimees nr. 56. 26. veenruar 1938, lk. 4.
 L. Valimisarvud. Vaba Maa, 28. veebruar 1938, nr. 49, lk. 2.
 Rahvusraamatukogu "Meie parlament" 

 Välislingid 
 Riigivolikogu valimised 24. ja 25. veebruaril 1938 (alates 02:54)

Kategooria:1938. aasta Eestis
Kategooria:Eesti valimised
Kategooria:Riigivolikogu