Christoph Haberland

Christoph Haberland (läti Kristofs Hāberlands; 1. jaanuar 1750 Riia – 7. märts 1803 Riia) oli baltisaksa päritolu arhitekt. 

Tema nimi seostub enamasti Lätis asuvate ehitistega, eriti Riia linna rajatud hoonetega, samas on ta olulisel kohal ka Eesti 18. sajandi kultuuriloos. Haberlandi peetakse üheks varaklassitsistliku suuna teerajajaks Läänemere kubermangudes ning tema hoonetes põimuvad harmooniliselt hilisbarokk ja klassitsism. 

 Haridustee ja mõjutajad 
Christoph Haberlandi isa ja ka emapoolne vanaisa olid müürseppmeistrid. Just vanaisa, kes oli ka Riia linna ehitusmeister aastatel 1734–1754, oli Christophi esimene ehitusala õpetaja. 1768. aastal sai Haberlandist Riia müürseppade tsunfti liikmekandidaat. Christoph Haberland jätkas õppimist Berliinis ja Dresdenis. Aastatel 1789–1797 oli ta Riia linna ehitusmeister.

Mõne kunstiajaloolase arvates õppis ta tuntud Friedrich August Krubsaciuse juures. Voldemar Vaga järgi esindab Christoph Haberland prantsuse-saksa vanaklassitsistlikku stiili. Arvatakse, et Haberlandi loomingut mõjutas prantsuse arhitekt Jean François de Neufforge, kes hindas oma teostes kõrgelt antiigile omast lihtsust. Heinz Pirangi arvates on Haberlandi loomingule mõju avaldanud arhitektid Zacharias Longelune ja Jean de Bodt.

 Looming 
 Hooned Lätis 
pisi|Katlakalna luteri kirik 
pisi|Aluliina luteri kirik küljelt
Ta rekonstrueeris aastatel 1778–1783 Riia toomkloostri ristikäigu idatiiva ning ehitas kapiitlisaali peale linnaraamatukogu, kus praegu tegutseb Riia Ajaloo- ja Meremuuseum.

Tema projekteeritud on Riias Ruthenbergi ja Cruse maja, lisaks hooned Cēsises, Liepājas ja Valmieras ning mitu mõisa. 

Ka Haberlandi projekteeritud kirikud olid uudse vormiga – valdavalt võlvimata ning liigendamata ovaalja põhiplaaniga. 

Ta lõi Riias kohaliku linnapaleeliku elamutüübi, milles olid ühendatud varaklassitsistlik fassaad ja otstarbekas ruumiplaneering.

 Katlakalna luteri kirik 
Katlakalna luteri kirik Riia lähistel valmis 1794. aastaks. See meenutab panteoni ja on ümara põhiplaaniga, portaalid on eenduvad ja kolmnurkfrontoonidega. Ühe eendi katusel asub ka kiriku kellatorn.

 Aluliina luteri kirik 
Teine silmapaistev töö on Aluliina kirik, mis ehitati aastatel 1781–1788 ja õnnistati sisse 23. veebruaril 1788. Kiriku torn on 55,5 meetrit kõrge ja selle tuulelipp on kukk. Kiriku tornis on üleval ka näitus teistest Christoph Haberlandi projekteeritud kirikutest nii Lätis kui ka Eestis. Hoone on ehitatud maakividest ja selle tornis asub vaateplatvorm.

 Püha Peetri kiriku marmorist kantsel 
Haberlandi jooniste järgi valmistati Itaalias ka Riia linna ühe tuntuma sümboli Püha Peetri kiriku marmorist kantsel, mis küll tänapäevaks on välja vahetatud. Samuti taastati Haberlandi juhtimisel kiriku löövi keskosa puidust võlvlaed.

 Hooned Eestis 
 Valga Jaani kirik 
pisi|213x213px|Valga Jaani kirik
Valga Jaani kiriku ehitus sai alguse juba 1787. aastal. Ehitustöid juhatas Christoph Haberland. Kui ehitustööd olid kaks aastat kestnud ja kiriku torniosale oli jõutud katus peale panna, jäeti ehitus rahapuudusel 25 aastaks seisma. Kirik õnnistati sisse alles 1816. aastal. Stiililiselt on tegu üleminekuperioodile vastava hoonega, milles on esindatud nii baroki kui ka varaklassitsismi elemente. Barokile omased elemendid on mansardkatus ja liigendamata saaliruum, mille kõrgus oli üheksa meetrit. Kirik mahutas 800 inimest.

 Valga linnakool 
pisi|246x246px|Võru Katariina kirik
Valga linnakooli (tänapäevase Valga Muusikakooli) hoone ehitati samal kohal asunud puust koolimaja asemele 18. sajandi lõpus. Tegemist on kahekorruselise klassitsistliku kivihoonega, mida katab valge krohv. Hoone esifassaadil on kolmnurkfrontooniga risaliit ja peaukse ümber pilasterraamistus. Hoonet on aja jooksul mitmel korral ümber ehitatud.

 Võru luteri Katariina kirik 
Võru luteri Katariina kirik on üleminekustiilis baroki sugemetega klassitsistlik ehitis, mis on valminud ajavahemikus 1788–1793. Tegemist on ühelöövilise kivikirikuga, mille peafassaadil on näha petiknišše ja liseenidega ääristatud risaliite. Samuti on fassaadi keskmes kolmnurkfrontoon, toskaana kapiteelidega pilastrid ja voluudid. Kirikutorn on neljatahuline, igal tahul asub segmentfrontoon ja kell. Tornil ja ustel on girlandi motiiv, mis on omane just Haberlandi sünnilinna Riia arhitektuurile.

 Haberlandile omistatud teosed 
 Valga katoliku kabel 
pisi|Valga katoliku kabel
Kirikut ümbritsevasse ansamblisse kuulub ka kabelihoone, mille projekteerimine on omistatud Christoph Haberlandile. Hoone on valminud Jaani kirikuga samal perioodil ehk 1780. aastatel. Kabel on põhiplaanilt ruudukujuline, välisseina pikkusega 7,75 meetrit. Sarnaselt Jaani kirikuga on ka kabel klassitsistlikus stiilis, valgeks krohvitud ja mansardkatusega. Esifassaadil on mõlemal pool portaali kaks sisselõigetesse paigutatud poolsammast. 

 Uus tänav 9 
Pärnus aadressil Uus tänav 9 asuva maja projekteerimine on Haberlandile omistatud vaid stiili põhjal. Hoonel on kõrge mansardkatus, sümmeetriline fassaad ja üldkuju on peaaegu kuup. Uus tänav 9 hoone on valminud pärast 1780. aastaid ja enne sajandivahetust, seega sobiks see ajaliselt Haberlandi teiste töödega Valgas ja Võrus.

Pildid

Viited

Kirjandus
Juhan Maiste. "Haberland, Haberlandt, Christoph, arhitekt ja ehitusmeister". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 92
"Ajalooline Valga". Valga Muuseum. 1999

Kategooria:Liivimaa inimesed
Kategooria:Baltisaksa arhitektid
Kategooria:Riia Suurele kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1750
Kategooria:Surnud 1803