Jämaja kihelkond

Jämaja kihelkond (lühend Jäm; ka Jamaja kihelkond; saksa keeles Kirchspiel Jamma) oli kihelkond Saaremaal ja Liivimaa kubermangus Kuressaare kreisis.

Kihelkonna järgi on nimetatud siluri Jamaja kihistu.Stratigraafia terminoloogia
Piirkonna ajalugu
Kuulus 13. sajandi alguses Kihelkonna-Sworve muinaskihelkonda, mille alale moodustati umbes 1228. aastal Kihelkonna kirikukihelkond. Eraldiseisev Jämaja kihelkond eraldati Kihelkonna kihelkonnast oletatavasti juba 13. sajandil. Preestri olemasolust on teateid aastast 1449.

Ala oli aastast 1233 Riia linna ja aastatel 1240–1573 Saare-Lääne piiskopi valduses.

Jämaja kirik ehitati arvatavasti 13. sajandil. Tollane puukirik aga hävis tules. Nüüdne, 1864. aastal rajatud kirik sai historitsistliku ilme.

Altarimaal oma süžeega "Päästa mind, Issand!" on leitav mereäärsetes kirikutes.

Vanast puukirikust on säilinud renessanss stiilis kantsel (17. sajandist) ja hiliskeskaegne raidreljeef "Maarja kuulutus" ning krutsifiksiga raidepitaaf.

Kihelkonna maadel oli ka Sääre kabel – ainus keskajal arvatavasti 14. sajandil ehitatud kabel Saaremaal, tänapäeval varemeis.

Jämaja kihelkonna mõisad
Jämaja mõis (Jamma) – kirikumõis  
Kaimri mõis (Kaimer) – rüütlimõis – eraldatud Torgust ajavahemikul 1738–1744 
Kargi mõis (Karky) – rüütlimõis – esmateated aastast 1490 
Kaunispe mõis (Kaunispäh) – rüütlimõis – rajatud 16. sajandil 
Kaldama mõis (Kaldama) – Kaunispe mõisa karjamõis  
Olbrüki mõis (Olbrück) – rüütlimõis, moodustatud Koltse, Mõntu ja Sääre mõisast 19. sajandi lõpul. Oli valdusmõis, kus puudus enda hoonestus, keskus asus endises Mõntu mõisas 
Koltse mõis (Koltz) – rüütlimõis – teateid 17. sajandi algusest
Mõntu mõis (Mento) – rüütlimõis – rajatud 17. sajandil
Põdra mõis (Pödra) – Olbrüki mõisa kõrvalmõis 
Stalbrüki mõis (Stahlbrück) – Olbrüki mõisa karjamõis
Sääre mõis (Zerel) – rüütlimõis – esmamainitud 1527. aastal
Torgu mõis (Torkenhof) – riigimõis – rajatud 14. sajandil

Jämaja kihelkonna mõisavallad 
Jämaja kihelkonnas 19. sajandi algul moodustatud mõisavallad, vallad on moodustamise järjekorras. Sellesse valdade ajalooperioodi jääb perekonnanimede (perenimede) panemine.

Jämaja kirikuvald (Gemeinde Jamm) – muudeti 1866 mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 10 peret perenime  
Torgu mõisavald (Gemeinde Torkenhof) – muudeti 1866 mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 195 peret perenime 
Kaimri mõisavald (Gemeinde Kaimer) – muudeti 1866 mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas perenimesid ei pandud 
Sääre mõisavald (Gemeinde Zerel) – muudeti 1866 mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 57 peret perenime 
Kaunispä mõisavald (Gemeinde Kaunispäh) – muudeti 1866 mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 25 peret perenime
Kargi mõisavald (Gemeinde Karky) – muudeti 1866 mõisavallast Mõntu-Koltse vallaks – vallas said 11 peret perenime
Mõntu mõisavald (Gemeinde Mento) – valda kuulusid Olbrüki ja Stalbrüki mõis – muudeti 1866 mõisavallast Mõntu-Koltse vallaks – vallas said 16 peret perenime
Koltse mõisavald (Gemeinde Koltz) – muudeti 1866 mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas perenimesid ei pandud

Jämaja kihelkonna vallad
Jämaja kihelkonna vallad alates 1866:
Torgu vald (Torkenhof) – alates 1891 peale valdade liitmist kuulusid valda kõik Jämaja kihelkonna mõisad – 1939. aasta vallareformi käigus anti osa maid Salme vallale  
Jämaja kirikuvald (Jämaja) – liideti 1891 Torgu vallaga  
 (Gemeinde Kaimer) – muudeti 1866 mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas perenimesid ei pandud 
Sääre vald (Zerel) – liideti 1891 Torgu vallaga   
Kaunispe vald (Kaunispäh) – liideti 1891 Torgu vallaga
Kargi vald (Karky) – liideti 1891 Torgu vallaga  
Mõntu-Koltse vald (Mento-Koltz) – valda kuulusid Mõntu, Olbrüki, Stalbrüki, Põdra ja Koltse mõis – liideti 1891 Torgu vallaga

Kihelkonna alad tänapäeval
Jämaja kihelkonna alad asuvad Sõrve poolsaare kesk- ja lõunaosas, nüüdse Saare maakonna Saaremaa valla alal.

 Viited 

Kirjandus

H. Sepp. Ajalooline traditsioon Ansekülast ja Jämaja kihelkonnast 1923. aastal. Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

Välislingid
Eesti kihelkondade kaart EKI veebis

Kategooria:Saaremaa kihelkonnad