Anseküla kihelkond

Anseküla kihelkond (lühend Ans, saksa keeles Kirchspiel Anseküll) oli kirikukihelkond Saaremaal ja Liivimaa kubermangus Kuressaare kreisis.

Piirkonna ajalugu
Kihelkond eraldus iseseisvaks kirikukihelkonnaks 16. sajandi alguses Kärla kihelkonnast. Anseküla kihelkonda ümbritsesid Kärla, Kaarma, Jämaja ja Kihelkonna kihelkond.

Esimene kirik kihelkonna maadel – Anseküla Maarja kirik – oli ehitatud umbes 1300. aastal, uus kirik ehitati arvatavasti 14. sajandi lõpus. Kirik hävis teise maailmasõja ajal oktoobris 1944. Kirikus oli haruldane 14. sajandist Ojamaalt pärit ristimiskivi.Eesti Entsüklopeedia. 1 kd, 437 veerg

Anseküla kihelkonna mõisad
Abruka mõis (Abro) – riigimõis – teateid 16. sajandi keskelt 
Anseküla mõis (Anseküll) – kirikumõis  
Tiinuse mõis (Ficht) – rüütlimõis – teateid 16. sajandi keskelt 
Lõmala mõis ka Lömala mõis (Lemmalsnäse) – Kuressaare linna linnamõis – rajatud 17. sajandi keskel 
Lõo mõis (Leo) – rüütlimõis – teateid 1473 
Tiirimetsa mõis (Tirimetz) – riigimõis – rajatud 16. sajandi keskel

Anseküla kihelkonna mõisavallad
Anseküla kihelkonnas 19. sajandi algul moodustatud mõisavallad. Vallad on moodustamise järjekorras. Sellesse valdade perioodi jääb perekonnanimede (perenimede) panemine.

Anseküla kirikuvald (Gemeinde Anseküll) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 12 peret perenime
Abruka mõisavald (Gemeinde Abro) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 36 peret perenime
Tiirimetsa mõisavald (Gemeinde Tirimetz) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas perenimesid ei pandud
Lömala mõisavald (Gemeinde Lemmalsnäse) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 25 peret perenime
Tiinuse mõisavald (Gemeinde Ficht) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 42 peret perenime
Lõo mõisavald (Gemeinde Leo) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 15 peret perenime

Anseküla kihelkonna vallad
Anseküla kihelkonna vallad alates 1866. aastast:
Abruka vald (Abro) – 1930. aastatel nimetati vald Salme vallaks. 1939. vallareformi käigus liideti vallaga maid Torgu ja Kaarma-Suure vallast
Anseküla vald (Anseküll) – liideti 1891. aastal Abruka vallaga
Tiirimetsa vald (Tirimetz) – liideti 1891. aastal Abruka vallaga
Lömala vald (Lemmalsnäse) – liideti 1891. aastal Abruka vallaga
Tiinuse vald (Ficht) – liideti 1891. aastal Abruka vallaga
Lõo vald (Leo) – liideti 1891. aastal Abruka vallaga

Kihelkonna alad tänapäeval
Anseküla kihelkond hõlmas Saare maakonna endise Salme valla ala. Kihelkonna loodesopp ulatus kuni Suurlahe ja Nasva jõeni. Kihelkonda kuulus ka Abruka saar.

Vaata ka
Eesti kihelkondade loend
Eesti kihelkondade loend maakonniti
Kihelkond

Viited

Kirjandus

H. Sepp. Ajalooline traditsioon Ansekülast ja Jämaja kihelkonnast 1923. aastal. Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

Välislingid
Eesti kihelkondade kaart EKI veebiportaalis

Kategooria:Saaremaa kihelkonnad