Mati Talvik

Mati Talvik (11. aprill 1942 Tallinn – 25. juuli 2018 Tallinn) oli eesti teleajakirjanik ja dokumentalist. 

Elukäik
Mati Talvik alustas kooliteed 1949. aastal Tartu 6. keskkooli 1. klassis. 1952. aastal kolis pere tagasi Tallinna. Talvik lõpetas Tallinna 20. Keskkooli (12. lend) 1960. aastal. Ta harrastas koolipõlves kergejõustikku ning hüpates 1960. aastal kaugust 6.97, tuli sellel alal Eesti noortemeistriks (hooaja edetabelis 12. koht). Võistles edukalt ka tõkkejooksus ning kolmikhüppes. 

1960. aastal alustas ta õpinguid Tallinna Polütehnilisse Instituuti ehitusteaduskonnas, kuid sai peagi aru, et valitud eriala talle ei sobi.Mati Talvik. eal.ee Sel ajal hakkas ta osalema Eesti Raadios Noorte Reporterite Klubi töös. Tema juhendajaks sai legendaarne spordireporter Gunnar Hololei, kes usaldas talle esimese reportaaži tegemise juba 1961. aasta märtsis.

Aastatel 1962–1964 õppis Talvik Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas eesti keelt ja kirjandust (spetsialiseerumisega ajakirjandusele). Pärast kohustuslikku sõjaväeteenistust jätkas ta aastatel 1967–1970 õpinguid kaugõppes. Juhan Peegli toetusel hakkas ta ülikoolipäevil tegema kaastööd Eesti Televisiooni Tartu stuudiole. 1981. aastal lõpetas Talvik Leningradi Kõrgema Parteikooli.Mati Talvik. Eesti Entsüklopeedia.

1968. aasta jaanuaris algas tema elutöö Eesti Televisioonis. Algul oli ta Noortestuudio koosseisuline korrespondent-stažöör. Oktoobris 1968 sai temast "Aktuaalse kaamera" peatoimetuse informatsiooniosakonna korrespondent-stažöör. Saatejuhina oli ta esimest korda eetris noortesaates "Kanal 13" (1968). 1. juulist 1971 sai temast kunstisaadete toimetaja. Talvik oli omal ajal pikima staažiga (tele)ajakirjanik Eestis.Ene Pajula. Mati Talvik kaks aastat tagasi: mul on igav CV – ainult üks töökoht ja üks abielu Eesti Naine Delfi, 11. aprill 2018 

Töö televisioonis
Mati Talvik on koostanud ja juhtinud paljusid menukaks kujunenud telesaateid ja -sarju, sealhulgas:
"Peegelprogramm" (1970–1971), "Käokava" (1971–72), "Palav puder" (1973–1975), "Laupäevaõhtu", "Aeg luubis" (1972–1989), "Ainult üks miljon" (1979–1980), "Rahva sõda" (1980–1985), "Terav pilk" (1981–1987), "Vaatevinkel" (1985–1994), "Mitmevärviline Eesti" (1988–1989), "Eestlased Kanadas" (1991), "Ameerika eestlased" (1992–1993), "Pikapäevarühm" (1993–1994) "Talviku tund" (1995–1997), "Liikluspeegel" (1996–2004), "Oli kord Eesti NSV" (1998–1999), "Päevast päeva" (1998–1999), "Agenda" (2000, 24 saadet), "Ainult 10 aastat" (2001–2002), "Üks silmapilk" (2003–2004, 41 saadet), "Ajaproov“ (2004–2005, 30 saadet), "Projekt: EI!" (2006, 43 saadet).

Talvik juhtis suurte ühiskondlike muutuste perioodil paljusid diskussiooni- ja valimissaateid otse-eetris, portreteeris oma kaasaegseid. 2007. aastal alustas ta Eesti riigi ajaloost kaalukate saadete tegemist, valmis sari "Eesti aja lood“, mis hõlmas 92 saadet Eesti esimesest iseseisvusajast ja selle lõpust. Aastatel 2010–2018 oli eetris 166-osaline sari "Ajavaod", mis käsitles huvitavaid ja põnevaid seiku Eesti ajaloost. Sarja kuuluvad ka kolm portreede tsüklit: "Riigi mehed", "Ärimehed" ja viimaseks jäänud "Teaduse mehed".Mati Talvik. telekraat.ee 

Filmid
Mati Talvik oli 1960.–1970. aastatel paljude kroonika- ja dokumentaalfilmide teksti autor, teksti lugeja, reporter. Stsenaristi ja režissöörina oli ta osaline järgmiste filmide loomisel:
 1970 – "Duett-duell" muusikafilm; stsenarist
 1975 – "Rannameloodiad" muusikafilm; stsenarist, reporter
 1976 – "Kodurand" muusikafilm; stsenarist, reporter
 1977 – "Vabaõhukontseert" muusikafilm; stsenarist, reporter
 1977 – "Uus samm" populaarteaduslik film; stsenarist, režissöör
 1977 – "Naaberrannad" muusikafilm; stsenarist, reporter
 1978 – "Vilma" dokumentaalfilm; stsenarist, režissöör
 1978 – "Suveviisid Võrtsjärvel" muusikafilm; stsenarist
 1979 – "Linn põlevatel kividel" dokumentaalfilm; stsenarist, režissöör
 1981 – "Piimamehed Põlvast" dokumentaalfilm; stsenarist, režissöör
 1981 – "Muusad ei vaikinud" dokumentaalfilm; stsenarist, režissöör
 1982 – "Nõukogude Eesti" dokumentaalfilm; stsenarist, režissöör
 1984 – "Moonsundi sügis" dokumentaalfilm; stsenarist, režissöör
 1994 – "Impeeriumi jäljed: Mehhaaniline reostus " dokumentaalfilm; stsenarist
 1994 – "Impeeriumi jäljed: Paldiski 1994" dokumentaalfilm; režissöör
 1994 – "Impeeriumi jäljed: Keemiline reostus " dokumentaalfilm; režissöör
 1997 – "Piki Piibe maanteed I – IV" dokumentaalfilmid; režissöör
 2003 – "Eesti vangla" dokumentaalfilm; stsenarist
 2017 – "Linna hall" dokumentaalfilm; konsultant
Näitlejana osales Talvik 1993. aasta mängufilmis "Tallinn pimeduses", kus mängis panga asepresidenti.
Talvik oli üks prototüüpe Eesti Televisioonis Urmas Vadi stsenaariumi põhjal 2005. aastal valminud telefilmis "Kohtumine tundmatuga", kus teda kehastas Tiit Sukk."Kes? Mis? Kus?" 2006, lk 441
pisi|265x265px|Välisministeeriumi 2017. aasta kultuuripreemia saamisel
Tunnustus
 1980 – Eesti NSV Ajakirjanike Liidu Jaan Anveldi preemia
 1982 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik
 1985 – Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia
 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärkhttp://vp2001-2006.vpk.ee/et/ametitegevus/otsused.php?gid=73115
 2008 – Eesti Ringhäälingute Liidu auhind Kuldmikrofon
 2008 – Eesti Ajakirjanike Liidu auliige
 2009 – Kaitseliidu eriteenete medal saatesarjas "Eesti aja lood" Eesti ajaloo uurimise ja jäädvustamise eestMati Talvik pälvis kaitseliidu eriteenete medali. ohtuleht.ee, 20. veebruar 2009
 2017 - välisministeeriumi kultuuripreemia telesaate "Ajavaod" eest. 

Isiklikku
pisi|Harri Kingo, Mati ja Alice Talvik "Miss Estonia 88" valimisel
pisi|Mati Talvik 1988. aastalFoto: Jaan Künnap
Tema isa oli jurist Edgar Talvik (1911–1992) ja onu oli laulja Kalmer Tennosaar. Tema õde on arhitekt Tiina Linna, kelle abikaasa oli Ivo Linna vend Taivo Linna. Nende onu oli Juhan Peegel. 

Tema abikaasa Alice Talvik oli samuti kauaaegne Eesti Televisiooni töötaja, nad abiellusid 1970. Tema pojad on eesti filmiprodutsent, stsenarist ja poliitik Artur Talvik ning Andres Talvik ning tütred Annika Marmora (sündinud Talvik) ja Astra Arvill (sündinud Talvik).Kümnekordne vanaisa Mati Talvik jätab lapsevahtimise meelsasti abikaasa Alice’i hoolde. ohtuleht.ee, 26. jaanuar 2015 

Mati Talvik suri Tallinnas, leinatalitus peeti 31. juulil 2018 Eesti Televisiooni neljandas stuudios. Talvik maeti Metsakalmistule, Jaak Joala haua naabrusse.Mati Talvik saadeti telemajast viimsele teele. err.ee, 31. juuli 2018

Viited

Kirjandus
Mati Talviku elu õppetunnid Kroonika, 28. märts 2008
Mati Talvik: ETV palgalehel olen olnud aastast 1968 Maaleht, 16. veebruar 2006
Urmas Vahe. Mati Talvik: "Ma ei ole ju see mees, kelle kallal haukuda." Õhtuleht, 30. detsember 2008
Ilmar Palli. Kuidas Talvikust sai Talvik Maaleht, 8. jaanuar 2009
Riho Laurisaar. Kuldmikrofon Mati Talvik unistab spordireportaažist EPL, 10. jaanuar 2009
Rainer Kangro. Mati Talvik oli Eesti esimene läbi ja lõhki teleinimene. ohtuleht.ee, 28. juuli 2018

Välislingid
Talvik, Eesti Televisioonist videoarhiiv, jupiter.err.ee, 2017
Vahur Kersna Mati Talvikust: täna tõmbame alla joone tervele ajastule err.ee, 31. juuli 2018  
Kanal 13. Andres Oja arhiiv, vikerraadio.err.ee, 9. detsember 2018
Haud Tallinna Metsakalmistul

Kategooria:Eesti teleajakirjanikud
Kategooria:Eesti NSV teenelised ajakirjanikud
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Ajakirjanike Liidu auliikmed
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1942
Kategooria:Surnud 2018