Arnold Friedrich Johann Knüpffer

Arnold Friedrich Johann Knüpffer (5. juuli (24. juuni vkj) 1777 Juuru kirikumõis, Harjumaa – 15. oktoober (3. oktoober vkj) 1843 Kadrina, Virumaa) oli baltisaksa päritolu Eestimaa vaimulik, rahvaluule- ja keeleuurija.

Lisaks jumalasõna kuulutamisele andis ta panuse eesti keele grammatika ja rahvaluule uurimisse. Kadrina ümbrusest kirjutas ta üles umbes 500 regivärsiteksti ja rohkesti Kalevipoja-ainelisi muistendeid. Rosenplänteri ajakirjas Beiträge avaldas ta palju ülevaateid eestlaste müütide, ajaloo, keele, rahvaluule, kooli ja muu eluolu alalt. Knüpffer rajas eesti keele tuletusõpetuse ja soovitas 1817 eesti keele grammatika aluseks võtta mitte ladina, vaid soome keele grammatika; eestikeelses luules soovitas kasutada regivärsi vormi. Ta uuris ja avaldas eesti rahvaluulet, keelt ja kombeid käsitlevaid kirjutisi. Muuhulgas tõlkis ta põhjaeesti murdesse 1832. aastal kehtestatud agenda, andes sellega aastakümneteks kuju jumalateenistuste pidamiseks.

 Elulugu 
 Päriolu ja haridus 
Arnold Friedrich Johann Knüpffer sündis Juuru kirikumõisas pastori Friedrich Gustav Knüpfferi ja Beata Christine Knüpfferi (sündinud Tideböhl) pojana. Tema vanaisa Arnold Johann Knüpffer oli samuti pastor.

Ta õppis Tallinna toomkoolis 1787–1794 ning aastatel 1794–1797 Jena ülikoolis teoloogiat.

 Vaimuliku ja keeleuurijana 
pisi|Knüpfferi mälestusrist Kadrina kiriku sissepääsu juures (2009)

Pärast stuudiumi oli Knüpffer koduõpetaja Eestimaal, kuni ta 1800. aastal ordineeriti Kadrina Katariina koguduse pastoriks. Sellele ametikohale jäi ta kuni surmani.

1803. aastast oli ta abielus Sophie Krafftiga.

Aastatel 1817–1833 oli ta Eestimaa konsistooriumi assessor ja esimene Eestimaa kindralsuperintendent aastatel 1833–1834. Viimasest ametist astus ta tagasi, kuna ei soovinud loobuda kogudusest.

Ta oli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi ristija.

Knüpffer oli Rakvere linna heakorrakomisjoni esimees, Isamaaliste Sõprade Eesti Ühingu liige, Õpetatud Eesti Seltsi auliige (1841. aastast) ja Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige (1842. aastast).

Ta suri 1843 ja on maetud Kadrina kirikuaeda.

 Välislingid 


 Eesti biograafiline andmebaas ISIK
 Eesti monumentide e-kataloog


Kategooria:Eestimaa kindralsuperintendendid
Kategooria:Kadrina Katariina koguduse vaimulikud
Kategooria:Baltisaksa vaimulikud
Kategooria:Õpetatud Eesti Seltsi auliikmed
Kategooria:Eestimaa Kirjanduse Ühingu liikmed
Kategooria:Eesti keeleteadlased
Kategooria:Tallinna Toomkooli vilistlased
Kategooria:Jena ülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1777
Kategooria:Surnud 1843