Luksemburgi suurhertsog

Luksemburgi suurhertsog on sõltumatu monarhi tiitel, mida kannab alates 15. märtsist 1815 Luksemburgi riigipea. Alates 3. oktoobrist 2025 on Luksemburgi suurhertsog Guillaume, kes tõusis troonile pärast seda, kui tema isa Henri oli 24. detsembril 2024 teatanud troonist loobumisest. Henri valitses alates 2000. aastast, kui troonist loobus tema isa Jean.

Aastatel 1815–1890 oli Luksemburgi suurhertsogiks Madalmaade kuningas. Tiitel on alati kuulunud Nassau perekonna harudele: kuni aastani 1890 kandsid seda suurhertsogi krooni Oranje-Nassau dünastia esindajad, seejärel läks see üle Nassau-Weilburgi dünastiale. Sisuliselt on tegemist sama Nassau dünastia eri harudega.

Aastatel 1815–2011 päriti Luksemburgi suurhertsogi trooni esmajärjekorras meesliinis ning naised pääsesid troonile vaid meessoost järeltulijate puudumisel. 2011. aastal muudeti riigi põhiseadust ja sellega kehtestati absoluutne esmasünniõigus – trooni pärib valitseja vanim laps sõltumata soost.

Luksemburgi põhiseaduse kohaselt on suurhertsog "riigipea, riigi ühtsuse sümbol ja riikliku sõltumatuse tagaja". Suures osas on suurhertsogi roll riigipeana konstitutsioonilise monarhia tingimustes sümboolne. Kuni 2008. aastani vajasid seadused jõustumiseks suurhertsogi allkirja, kuid pärast seda, kui suurhertsog keeldus allkirjastamast eutanaasiat lubavat seadust, muutis parlament põhiseadust ning sestpeale ei ole suurhertsogil ka enam nominaalset täidesaatvat võimu.

Luksemburgi suurhertsogi täielik tiitel on "Jumala armust Luksemburgi suurhertsog, Nassau hertsog, Reini pfaltskrahv, Sayni, Königsteini, Katzenelnbogeni ja Diezi krahv, Hammersteini burgkrahv, Mahlbergi, Wiesbadeni, Idsteini, Merenbergi, Limburgi ja Eppsteini isand".

Vaata ka

Luksemburgi riigipeade loend
Luksemburgi valitsejate loend

 Välislingid 

Cour grand-ducale de Luxembourg (Luksemburgi õukonna veebileht, prantsuse keeles)