Gustav Bernhard Julius Naunyn

Gustav Bernhard Julius Naunyn (2. september 1839 Berliin – 28. juuli 1925 Baden-BadenTeistel andmetel 26. juulil Berliinis) oli Eestis tegutsenud saksa arstiteadlane, sisearst ja patoloog, Tartu ülikooli professor."Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide

Elukäik
Bernhard Naunyn oli Berliini ülemlinnapea Franz Christian Naunyni poeg.

Naunyn lõpetas Berliinis Berderi Gümnaasiumi, õppis Bonni ja Berliini ülikoolis meditsiini. 1862 kaitses ta Berliini ülikoolis meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga "De echinococcei evolutione".

1863–1866 oli ta Berliini Charité kliinilise haigla assistent, 1867–1869 eradotsent ja ühtlasi ühe osakonna peaarst. 1869 oli ta Tartu Ülikoolis eripatoloogia ja kliiniku kateedri juhataja ja erakorraline professor, 1870–1871 korraline professor. Avaloengus rõhutas ta eksperimendi tähtsust meditsiinis. Tartu Ülikooli polikliinikus töötades tegi koos üliõpilastega ka koduvisiite. 1871 lahkus Naunyn Eestist, seejärel oli ta Berni Ülikooli ja 1872–1888 Königsbergi Ülikooli sisehaiguste professor, 1888–1905 Strasbourgi Ülikooli professor, seejärel Baden-Badenis emeriitprofessor. TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918.

Teadustöö
Bernhard Naunyn uuris kusiniku eritumist "latentse palaviku" korral ja vere leelisereservi palavikuhaigel. Tema juhendamisel valmis Tartu Ülikoolis Ferdinand Franckeni tuntud doktoriväitekiri "Über die künstliche Blutgerinnung in den Blutgefässen des lebenden Körpes". Bernis asutas ta koos Oswald Schmiedebergi ja professor Edwin Klebsiga ajakirja Archiv für experimentelle Pathologie und Pharmakologie, mis levitas üle maailma Tartu eksperimentaalfarmakoloogia koolkonna põhimõtteid. Ta oli 53 aastat üks selle ajakirja toimetajaid. Ajakiri ilmub veel praegugi nimega Naunyn-Schmideberg's Archives of Pharmakologie ingliskeelsena Berliinis. 

Königsbergis osales Naunyn ainevahetuse uurimises ja sel alal mitme püsiva väärtusega avastuse tegemisel. Ta leidis, et suhkurtõve korral areneb kudedes glükogeenivaegus, ja töötas välja suhkurtõve dieetravi.

Teoseid
 Beitr. z. Pathologie der Transsudate. // Dorpater med. Z., I, 1871
 Beitr. z. Fieberlehre (kaasautor Dubizanski). // Arch. für exper. Pathol. Pharm., 1872
 Blutgerinnung im lebenden Körper. // Arch. exper. Pathol. Pharm., 1872
 Klinik der Cholelithiasis. Leipzig, 1892
 Diabetes. Diätische Behandlung des Diabetes. // Volkmann Vorträge, 1897
 Diabetes. Nothagel's Sammelwerk, 1898
 Diabetes. Leyden's Sammelwerk (Deutsche Klinik), 1901.

Viited

Kirjandus
 Levitski, G. V. "Biografitšeskij slovarj professorov i prepodavatelei Imperatorskogo Jurjevskogo, bõvšego Derptskogo universiteta za sto let jego suštšestvovanii (1802–1902)" Jurjev, 1902–1903, kd II, lk 135–138.
 "Album doctorum honoris causa sociorumque honorariorum Universitatis Dorpatensis/Tartuensis (1803–1997)" Trt, 1997, lk 118.
 Kõrge, K. "Bernhard Naunyn ja Tartu Ülikool" // Nõukogude Eesti Tervishoid, 4 (1981) lk 272–275.
 "Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites" Tallinn, 1982, kd II, lk 244.
 Käbin, I. "Die medizinische Forschung und Lehre and der Universität Dorpat/Tartu 1862–1940. Ergebnisse und Bedeutung für die Entwicklung der Medizin" Lüneburg, 1996, lk 165, 311–315, 329, 335, 358, 362, 394–397, 404.
 .

Kategooria:Eesti arstiteadlased
Kategooria:Eesti sisearstid
Kategooria:Eesti patoloogid
Kategooria:Saksamaa arstiteadlased
Kategooria:Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professorid
Kategooria:Königsbergi ülikooli professorid
Kategooria:Berliini Humboldti Ülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1839
Kategooria:Surnud 1925