Tõnu Ots

Tõnu Ots (sündinud 6. veebruaril 1941 Rakveres) on eesti psühholoog, seksuoloog ja ajakirjanik. 

Ta tegeleb peamiselt pere- ja kasvatusnõustamisega. Ta on olnud perenõuandla, usaldustelefoni ja tutvumisteenistuse asutaja, Eesti ja Soome ülikoolide õppejõudAnne Metsis. Sünnipäevalaps Tõnu Ots: Kui iga naine ei sünnita enda asemele tütart, siis me sureme välja. Eesti Naine / Delfi Lood, 06.02.2018. ning Eesti valitsuse nõunik.Peeter Raidla. Persoon: Tõnu Ots õpib seikluspedagoogikat Eesti Päevaleht, 06.02.2001. 

Haridus
Ta on lõpetanud Tallinna 2. Keskkoolihttps://www.real.edu.ee/ajatelg/r1951-1960.html ning Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia alal ja 1999. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli pedagoogika alal, lisaks õppinud EKP Keskkomitee Vabariiklikus Parteikoolis ajakirjandust, Ždanovi-nimelises Leningradi Riiklikus Ülikoolis pedagoogikat ja Rootsis Linköpingi Ülikoolis seikluspedagoogikat. Filosoofiakandidaat. 

Tegevus ajakirjanduses
Töö Eesti Raadios
1966.–1967. aastal töötas Tõnu Ots Eesti Raadios noortesaadete toimetaja ja autorina. Noore ajakirjanikuna õnnestus tal toonastest ajakirjanduskorüfeedest toimetada näiteks Valdo Panti, täpsemalt Valdo Pandi juhitud noortesaadet "Nii algas sõda" (1966). Sõjateemade käsitlemist jätkas Ots reporterina noortesaadete tsüklis "Isade võitlusteedel" (1966).

Oma autorisaadetes intervjueeris ta näiteks Tallinna Tähetorni juhatajat astronoom Peep Kalvi ("Kuu ootab oma saatust", 1966) ja Prangli saare elanikke ("Süüdatud kaljud", 1966). 1967. aastal tegi ta autori, toimetaja ja saatejuhina noortesaadete sarja "Populaarsuse pooltund". Samasse aastasse jääb ka noortesaade "Sinu aastate leib".Tõnu Otsa raadiosaateid ERR Arhiiv. Vaadatud 07.08.2023.

Psühholoogina saatesarjas "Huvitaja"
Aastatel 2013–2014 sisustas Tõnu Ots psühholoogina Vikerraadio saatesarja "Huvitaja" psühholoogiasaateid. Saatejuht oli Krista Taim. 

Saateteemade näiteid (sulgudes esmaeetri aeg)Vikerraadio saatesaari "Huvitaja. Tõnu Ots" ERR Arhiiv. Vaadatud 07.08.2023.:
<tr valign=top><td>
 Õppimine (5. september 2013)
 Unustamine (12. september 2013)
 Sotsialiseerumine (19. september 2013)
 Erivõimed 1. (26. september 2013)
 Erivõimed 2. (3. oktoober 2013)
 Tähelepanu (10. oktoober 2013)
 Kasvatamise algus (17. oktoober 2013)
 Ei õpetamine (24. oktoober 2013)
 Väikelapse kasvatamine (31. oktoober 2013)
 Murdeiga (7. november 2013)
 Enesehinnang (14. november 2013)
 Elujõud (21. november 2013)
 Kaamos ja pime aeg (28. november 2013)
 Jõuluootus (5. detsember 2013)
 Inimlik omadus – headus (12. detsember 2013)
 Inimlik tugevus (19. detsember 2013)
 Inimlik omadus. Siirus (31. detsember 2013)
 Lihtsatest asjadest keeruliselt (2. jaanuar 2014)
<td>
 Sissejuhatus instinktidesse (9. jaanuar 2014)
 Soojätkamise instinkt (16. jaanuar 2014)
 Arenguinstinkt (23. jaanuar 2014)
 Enesealalhoiuinstinkt (30. jaanuar 2014)
 Vabaduse instinkt (6. veebruar 2014)
 Dominantsusinstinkt 1. (13. veebruar 2014)
 Dominantsusinstinkt 2. (20. veebruar 2014)
 Identiteediinstinkt (27. veebruar 2014)
 Väärikuse instinkt 1. (6. märts 2014)
 Väärikuse instinkt 2. (13. märts 2014)
 Altruismi instinkt (20. märts 2014)
 Naiselikkuse kasvatamine (3. aprill 2014)
 Mehelikkuse kasvatamine (10. aprill 2014)
 Kevad ja armumine (24. aprill 2014)
 Suhtlemine (8. mai 2014)
 Tüli (15. mai 2014)
 Välimuse kirjeldamine ja muutmine (22. mai 2014)
 Enesealüüs (29. mai 2014)

Ajakirjas Noorus ja doktor Noormannina
Tõnu Ots on olnud ajakirja Noorus vastutav sekretär, mis oli küll tehniline ametikoht, ja peatoimetaja asetäitjaEesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus nr 434 ajakirja «Noorus» toimetuse töötajate autasustamise kohta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjaga. 11. november 1978. Riigi Teataja nr 46 (566), 19.11.1976., kuid oma mitmekülgset haridust ja sõnaseadmisoskust sai ta realiseerida ka kirjutava ajakirjanikuna. Nii oli tal aastatel 1977–1984Roosmarii Kurvits, Tiit Hennoste. 101 Eesti ajakirjanduspala. Varrak, 2019. Lk 104. ajakirjas Noorus oma rubriik "Vastab dr. Noormann", kus ta lahkas küsimuste ja vastuste vormis vaimukalt suhte- ja seksuaalprobleeme. Et osata vastata doktorina küsimustele asjatundlikult, tuli Otsal kiiresti mitmesugustel kursustel meditsiini, psühhiaatriat, neuroloogiat, endokrinoloogiat ja geneetikat juurde õppida.Kalev Vilgats. Tõnu Ots: Elan ääremaal, lapiku maailma serva peal Pärnu Postimees, 23.12.2017. Rubriik tekitas seni nõukoguliku sordiini ja tsensuuri all kannatama pidanud ühiskonnas elavat vastukaja, ajakiri sai igal kuul tohutu hulga kirju lugejate esitatud küsimustega ning kiivalt anonüümsena hoitud doktor Noormanni kutsuti ikkagi kõikvõimalikele üritustele esinema.Aigi Viira. Seksidoktor Noormann: «Armastus ja seks ei ole müügiks!» Õhtuleht.ee, 03.02.2005. 

Doktor Noormanni tegelaskuju jõudis lauludes ansamblite Ruja (Rein Rannapi "Dr. Noormann", 1981) ja Push Up ning Gunnar Grapsi repertuaariDoktor Noormann on tagasi Eesti Ekspress, 28.08.2010. ning Mati Undi näidendis "Doktor Noormanni kirjasõprade kokkutulek" (1979) Pärnu teatri lavale. Just doktor Noormanni rollis kohatud probleemid ajendasid Otsa asutama Eestis noorte usaldustelefoni ja looma tutvumisteenistust. Sündis ka Tallinna perekonnanõuandla [mis tegutses aadressil Koidula 24], kus Ots ise aastaid psühholoogi ja psühhoterapeudina töötas.

Intrigeeriva sõnameistrina sai Tõnu Ots doktor Noormanni rollis oma tahtmist mööda olla väga otsekohene (öelda lihtsalt ja keerutamata, kuidas asjad on – kui just tsensor ei sekkunud) või kalambuuritseda ja rikkalikult muid kõnekujundeid kasutada, aga vahel tuli ta välja ka päris uute sõnadega. Nii on ta näiteks nimetanud poisslaste keerukat mürsikuaega "hullupoisitõveks"Kas poisid jäävadki käituma nagu lollikari? Kroonika, Delfi. 29.10.2010. ning teinud sel teemal isegi hariduskonverentsil "Mida teeb Y-kromosoom hariduses?" (2013) psühholoogina ettekande.Konverents "Mida teeb Y-kromosoom hariduses?" Hariduse Tugiteenuste koduleht. 11.11.2013.

Muudes meediakanalites
Pärast ajakirja Noorus töötas ta paar aastat ajakirjas Nõukogude Naine, kus kirjutas rubriiki "Sündinud meheks või naiseks". Aastatel 2011–2017 ilmus tema psühholoogiaartikleid ajakirjas Psühholoogia Sinule.Elust enesest: Tõnu Ots Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühenduse veebisait. Vaadatud 01.08.2023.

1991. aastal sisustas ta Eesti Televisioonis psühholoogiateemalist saatesarja "Mõistatuslik mina".Sarja "Mõistatuslik mina" saateid ERR arhiivis. Saatejuht Tõnu Ots. Vaadatud 01.08.2023. Ta on olnud sage saatekülaline ETV saatesarjas "Prillitoos".

Peamiselt psühholoogi vaatevinklist esitatud arvamuslugusid on tal ilmunud ka ajalehtedes Õpetajate Leht, Maaleht, Postimees jm. 

2023. aasta juunis tuli ta ajalehes Postimees ilmunud arvamusloos välja värvika ettepanekuga, et kui riigis seadustatakse vaenukõne karistamine, siis peavad olemas olema ka mõõdupuud, millega vaenu mõõta – ilmselt tuleks sisse seada näiteks roppuste kataloog. "Sellist määratlust või isegi loendit seaduse eeltingimusena, et mis on ebatsensuursus, sõimusõna või roppus, koos tõlgete ja mõisteseletustega teistesse meil räägitavatesse keeltesse vajavad nii kohtuorganid, politsei, õpetajad, tõlgid kui ka tavainimesed, et mitte tahtmatult olla verbaalne vaenutseja," on ta kirjutanud.Tõnu Ots. Vaenukõne seadustamine nõuab roppuste kataloogi Postimees.ee, 01.06.2023.

Tegevus koolijuhina
Ots on olnud aastatel 1995–2000 Lihula Gümnaasiumi direktor.Kaie Ilves. Tõnu Ots: elamise ühik on päev Lääne Elu veebiväljaanne, 12.03.2016. 

Pitsati kadumine
1999. aasta augustis sai Lihula gümnaasiumi direktor Tõnu Ots Lihula linnapealt Tõnis Metsalt käskkirja gümnaasiumi pitsati kaotsimineku pärast. Pitsat oli portfellis, mis Otsalt Tallinnas autost varastati. Koolijuht avastas oma Tallinnas Suur-Ameerika tänavale pargitud Toyota lahtimuugituna ja portfellita. Ta oli põiganud 4-5 minutiks apteeki ravimeid ostma. Ots soetas oma raha eest koolile uue pitsati.Marii Karell. Kurioosne Lihula Eesti Päevaleht / LP, 11.09.2004.

Panus filmide tegemisse
Kui Tõnu Ots oli 14-aastane, oli tal mängufilmis "Jahid merel" (1955, režissöör Mihhail Jegorov) täita palliga poisi episoodiline roll.

Aastatel 1968–1971 aitas ta filmistuudios Tallinnfilm teha kroonikafilme, kirjutades ringvaate "Nõukogude Eesti" filmilõikudele tekste. 

1986. aastal valmis tema stsenaariumi järgi dokumentaalfilm "Otsin head inimest" (režissöör Heli Speek) toonasest tutvumisteenistusest. (Sisukokkuvõte: psühholoog Tõnu Ots püüab leida vastuseid küsimustele, miks nõukogude inimesed üksikuks jäävad ja kuidas leida elukaaslast. Filmitegijad jälgivad kahe peategelase, maamees Arvo ja linnanaise Ülle elu ja tegemisi.)Dokumentaalfilm "Otsin head inimest" Eesti Filmi Andmebaasis. Vaadatud 08.08.2023.

Ta on olnud telemängufilmide "Õnnelind flamingo" (1986, režissöör Tõnis Kask) ja "Vana mees tahab koju" (1991, režissöör Tõnis Kask) konsultant.Tõnu Otsa filmograafia Eesti Filmi Andmebaasis. Vaadatud 08.08.2023.

Poliitiline ja seltsitegevus
Tõnu Ots on Matsalu külavanem ja Eesti Rooma Klubi liige. 

Alates 1987. aastast lõi ta kaasa Pirgu Arenduskeskuse mõttekoja tegevuses (kõrvuti Marju Lauristini, Merle Karusoo, Ülo Vooglaiu, Harri Õunapuu, Ruve ja Ester Šangi, Mikk Sarve, Andrus Ristkoki ja teistega).Tõnis Tõnisson. Pirgu arenduskeskuse inimesed said korraks kokku. Raplamaa Sõnumid, nr 32, 09.08.2017. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Eesti 200 nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 76 häält ning ei osutunud valituks.

Tõnu Otsa lemmiktarkuseteri
 Psühholoogia põhitõde: "Igasugune psühholoogia taandub lõpuks ühele – räägi teise inimesega!"Margus Mikomägi. Psühholoog Tõnu Ots: murelikuks teeb, et üha rohkem inimesi põgeneb stressist vabanemiseks üksindusse Maaleht, 12.11.2020.
 Tsitaat inglise kasvatusteadusest: "Mees peab olema härrasmees elu lõpuni, sest mine tea, kelle isa sa oled!"Kajalood. Tõnu Ots ERR Vikerraadio, esmaeeter: 11.11.2017.
 Isalt õpitu: “Iga mees peab püüdma elada oma isa üle” ja “Poole oma elust peab iga mees elama nii, et pojad tunneksid ta üle uhkust. Teise poole nii, et oleks põhjust oma poegade üle uhkust tunda.”

Isiklikku
Tema ema Melanie Ots oli õpetajaTõnu Ots. Jutt vanast käiakivist. Õpetajate Leht, 12.05.2006., tema isa oli Evald Ots.

Tema abikaasa on ajakirjanik Mare Ots. Nende pojad on ajakirjanik Jaano-Martin Ots ja suhtekorraldaja Peeter-Eerik Ots ning tütar on perearst Triinu-Mari Ots. 

Viited

Välislingid
 Keskööprogramm. Ma kuulan teid Härmo Saarmi vestlus doktor Noormanni ehk Tõnu Otsaga. Vikerraadio, esmaeeter: 29. september 1993
 Priit Pullerits, "Kevad tuleb. Jälle armastuseta" Postimees, 11. aprill 2009
 "Tõnu Ots: Karistatakse halba tegu, mitte paha last" Õpetajate Leht, 27. november 2009
 Tõnu Ots. "Vaenukõne seadustamine nõuab roppuste kataloogi" Postimees, 1. juuni 2023
 ""Pealtnägija": doktor Noormann 40 aastat hiljem" ERR menu, 16. oktoober 2024

Kategooria:Eesti psühholoogid
Kategooria:Seksuoloogid
Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Eesti Rooma Klubi liikmed
Kategooria:Tallinna Reaalkooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1941