Karhula alev

Karhula oli alev Soomes Kymi läänis Kymenlaakso maakonnas aastatel 1951–1977. Selle territoorium eraldati 1951. aastal Kymi vallast ja liideti 1977. aastal Kotka linnaga.

 Ajalugu 
Kymi valla kiire areng viis Kotka linna rajamiseni 1878. aastal, ent ka mujal Kymi vallas asutati aurusaeveskeid, mille kõrvale tekkis juba 1870. aastatel palju muud tööstust ja väikeettevõtteid.

Aastatel 1949–1950 oli päevakorras Kymi valla ja Kotka linna halduslik liitmine, kuid 1951 otsustati lõpuks moodustada Kymi valla tööstusasulatest alev ning jätta Kymi valla koosseisu maa-asulad. Aleviga liideti Kymi valla keskne osa – kirikuküla Helilä ning tööstuspiirkonnad Sunila ja Korkeakoski.

Alev sai nime Karhulanniemi tööstuspiirkonna järgi, mis omakorda oli nime saanud Helilä külla kuulunud paiga Karhula järgi.

Alvar Aalto projekteeritud Sunila elamupiirkond oli algul planeeritud eraldi alana Kymi vallas. Otto-Iivari Meurmanni loodud esimeses Karhula alevi generaalplaanis (1955) püüti koondada külad alevi "eesaleviteks" ning kujundada Heliläst ärikeskus.

Karhula alev liideti Kotka linnaga 1977. aastal koos Kymi vallaga. Liitumise ajal oli Karhula alevis 22 867, Kymi vallas 5204 ja Kotka linnas 34 074 elanikku. Ühinenud omavalitsusüksuses oli kokku 62 145 elanikku.

 Sport 
Karhula alevis tegutsesid spordiseltsid Peli-Karhut, Karhulan Veikot, Rateko, Sunilan Sisu ja muud.

 Kultuur 
Karhulas oli 1969. aastal avatud Kåre kelder (Kåren kellari), üks Soome esimesi diskoteeke.

 Aleviosad 
Karhula alevi osad 1956. aastal:
 Helilä
 Karhulanniemi
 Rauhala
 Itäranta
 Suulisniemi
 Popinniemi
 Sunila
 Kierikkala
 Koivula
 Hovila
 Kalliokoski
 Kyminsuu
 Eskola
 Otsola
 Korkeakoski
 Halla-Tiutinen

 Vaata ka 
 Karhula–Sunila Raudtee
 Peli-Karhut

Kategooria:Kymenlaakso maakonna endised vallad
Kategooria:Kotka