Kalandus

Kalanduse liigid 
Kalandus jaguneb kaheks: majanduslikuks kalanduseks ja harrastuskalastuseks.

 Majanduslik kalandus on kutseline kalapüük, mille eesmärk on kalade ja teiste veeorganismide (nt. vähid, karbid, veetaimed) püük kaubanduslikuks kasutamiseks. Sellega tegelevad kutselised kalurid ja kalalaevad, kellel on väljastatud vastav püügiluba. Majanduslik kalandus on suunatud toidu tootmisele ja rahvusvahelise turu nõudluse rahuldamisele.
 Harrastuskalastus on kalapüük, mida harrastatakse  vabaaja veetmise või hobi eesmärgil. tehtud kalapüük, mille eesmärgiks ei ole tulu teenimine ja isikule on väljastatud harrastus püügiluba või õigus. 

 Kalanduse mõju keskkonnale 
Kalanduse kestlikkus on keskkonnahoidliku majandamise seisukohalt äärmiselt oluline. Ülepüük võib viia kalavarude ammendumiseni ja vähendada liigirikkust, mis omakorda kahjustab ökosüsteemide tasakaalu. Selle vältimiseks on kehtestatud rahvusvahelised regulatsioonid ja kokkulepped, mille eesmärk on tagada kalavarude jätkusuutlik kasutamine.

Majanduslikus kalanduses on kalapüük reguleeritud, eriti riikide territoriaalvetes ja majandusvööndites, kus kehtivad kvoodid, hooajalised piirangud ja lubade süsteemid.

Harrastuskalastuses aitavad kalavarude kaitset tagada kalapüügi eeskirjad, mis piiravad näiteks röövpüüki ja alamõõduliste isendite püüki. Kalakaitse tegevused on olulised veekogude elurikkuse ja ökosüsteemide säilitamisel.

 Vesiviljelus kui kalanduse oluline osa 
Vesiviljelus, ehk akvakultuur on kalade, karploomade (nt. karpide), koorikloomade (nt. vähkide) ja veetaimede (nt vetikad) kasvatamine kontrollitud tingimustes.

Vesiviljeluses kasvatatavad liigid on olulised toiduallikad, kuna nad on toitainerikkad ja keskkonnasäästlikud. Selleks kasutatakse spetsiaalseid tehnoloogiaid, mille abil on võimalik saavutada suuremat toodangut kui looduslikes keskkonnatingimustes.

Vesiviljelus on üks kiiremini arenevaid toidutootmise valdkondi maailmas, kuna kalade ja mereandide tarbimine kasvab pidevalt. Võrreldes looduslikest vetest pärineva kalasaagiga suureneb vesiviljelusest saadud toodete osakaal märgatavalt.

Kontrollitud keskkonnas kasvatamine aitab vähendada survet looduslikele kalavarudele ning tagab veeorganismide kättesaadavuse toidutootmises.

 Vaata ka 
Kalanduse mõisteid
Akvakultuur
Kalapüük
Kalakasvatus
Säästev kalandus

 Viited 

 Välislingid 
Tekku, S. (2020). 2.3.1.Kalandus. 2.3.2.Vesiviljelus. (Täiskasvanute gümnaasium) Kasutamise kuupäev: 06. Märts 2025. a., allikas Biosfäär ja loodusvarad kursus: https://sites.google.com/tg.edu.ee/geograafiamooc/2-loodusvarade-kasutamine/2-3-kalandus-ja-vesiviljelus/2-3-1-kalandus;https://sites.google.com/tg.edu.ee/geograafiamooc/2-loodusvarade-kasutamine/2-3-kalandus-ja-vesiviljelus/2-3-2-vesiviljelus 
 Kalamajandus ja kalapüük. (kuupäev puudub). Kasutamise kuupäev: 28. 04 2025. a., allikas Regionaal- ja põllumajandusministeerium: https://www.agri.ee/kalamajandus-teadus-nouanne/kalamajandus-ja-kalapuuk 
 Fishing and aquaculture: underestimated as a source of income and food. (08. August 2021. a.). (World food journal) Kasutamise kuupäev: 06. Märts 2025. a., allikas Welthungerhilfe: https://www.welthungerhilfe.org/news/latest-articles/2021/fishing-and-aquaculture-as-a-source-of-income-and-food
 Ritchie, H., Roser, M (2021). Fishing and overfishing. Kasutamise kuupäev: 25. Märts 2025. a., allikas OurWorldInData: https://ourworldindata.org/fish-and-overfishing