Lääne-Eesti saarestik

pisi
Lääne-Eesti saarestik (Muhu väina järgi nimetatud ka Moonsundi saarestikuks) on saarterühm Läänemere idaosas. Selle pindala on 3933 km2, elanikke 46 000 (2003)Autorite kollektiiv. 2003. EE 12 [Eesti A-Ü]. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 308. Saarestikku eraldab Mandri-Eestist Väinameri ja Läti Kuramaast Kura kurk.

Saarestiku suurimad saared on Saaremaa, Hiiumaa, Muhu ja Vormsi.

 Kliima ja loodus 
Lääne-Eesti saarestiku kliima on Läänemere vahetu läheduse tõttu Mandri-Eestist merelisem. Selle loodus on isepärane ja seal leidub mitmeid taimeliike, mida Mandri-Eesti territooriumil ei kasva (näiteks harilik jugapuu).
pisi|Lääne-Eesti saarestik ja Lääne-Eesti rannik 19. sajandi Suurbritannia Admiraliteedi kaardil

 Ajalugu 
Ajalooliselt ja teistes keeltes on saarestikku nimetatud Moonsundi arhipelaagiks (vene keeles Моонзундский архипелаг). See oli ka 18.–20. sajandil Vene Keisririigi ja Nõukogude Liidu sõjanduses kasutatav termin Lääne-Eesti saarestiku kohta.

Saarestikul oli suur tähtsus Peeter Suure Merekindluse Väinamere positsiooni ja Kura kurgu positsioonide koosseisus Peterburi kaitses. Tähtsus oli võrreldav Edela-Soome rannikul asuva Hanko saarega ning Soome lahes asuvate Aegna saare ning Porkkala saarestikuga.

Esimene maailmasõda
pisi|Lääne-Eesti saarestik, Venemaa keisririigi 20. sajandi alguse kaardil
Ettevalmistused
 Tahkuna rannakaitsepatarei nr 26
 Muhu rannakaitsepatarei nr 32 (5×254 mm ehk 5×10 tolli) – Muhu saare lõunaküljel, suunaga kagusse, Muhu väina poole; oktoobris 1917 Vene vägede lahkumisel patarei õhiti
 Virtsu rannakaitsepatarei nr 33 – Virtsu sadamas
 Tohvri rannakaitsepatarei nr 34 (командир мичман Лесгафт) – Hiiumaal Tohvris
 rannakaitsepatarei nr 36 – Muhu saarel,
 rannakaitsepatarei nr 38 – Hiiumaal Lehtmas; oktoobris 1917 Vene vägede lahkumisel patareid ei õhitud, vaid eemaldati suurtükilukud ning peideti, tehes sellega patarei võitlusvõimetuks
 rannakaitsepatarei nr 39 – Hiiumaal Tahkunas
 Tamuna rannakaitsepatarei nr 40 – Saaremaal 
 rannakaitsepatarei nr 41 – Saaremaal Mõntu sadamas
 rannakaitsepatarei nr 42 – Saaremaal 
 Sõrvesääre rannakaitsepatarei nr 43 – Saaremaal Sõrve sääres
 rannakaitsepatarei nr 44
 rannakaitsepatarei nr 45 – (4×152 mm) Saaremaal Undva poolsaarel
 rannakaitsepatarei nr 46 – (4×152 mm)

Sõjategevus
 2.–5.oktoobril 1917 Muhu saare kaitsmine Saksamaa Keisririigi sõjalaevastiku eest.
 12. oktoobril 1917 saabusid Saaremaa põhjaranniku lähedusse Saksa sõja- ja transpordilaevad. Üksikud Vene rannakaitsepatareid lõpetasid kiiresti vastupanu ning Saksa väed saatsid Tagalahes ja Pammana poolsaarel maale 24 600 sõdurit ja ohvitseri, 8500 hobust, 2500 vankrit, 40 suurtükki, 220 kuulipildujat ja 80 miinipildujat. Merel oli ligi kolmsada alust, teiste seas vesilennukite emalaev ja kuus allveelaeva.

Teine maailmasõda
 Rannakaitsepatarei nr 6 (3×100) – Muhu saarel
 Rannakaitsepatarei nr 44 – Hiiumaal Tohvris
 Rannakaitsepatarei nr 314 – Osmussaarel
 Rannakaitsepatarei nr 315 – Saaremaal Sõrve sääres;
 Rannakaitsepatarei nr 316 (2×180 mm) – Hiiumaal Tahkuna poolsaarel;
 Rannakaitsepatarei nr 317 Ninasel (4×180, 1941)

 Vaata ka 
 Muhu väina regatt

 Viited 

Kirjandus
Eerik Kumari jt. Lääne-Eesti rannikualade loodus, Tallinn 1970
Urve Kirss "Reisijuht: Lääne-Eesti saared", Huma 2001

Kategooria:Läänemere saarestikud
Kategooria:Eesti saarestikud