Päriskonnalised

Päriskonnalised ehk anuurid (Anura) on kahepaiksete klassi kuuluv selts.

Sõna "anuurid" tähendab kreeka keeles 'sabatud' (αν + ουρα 'saba'). Tõepoolest, üksnes mõnel päriskonnalisel on täiskasvanuna lühike saba, enamikul liikidel puudub see täielikult. Siiski on päriskonnaliste kullestel pikk saba, mis näitab, et päriskonnalised põlvnevad sabaga esivanematest.

Päriskonnalisi nimetatakse sageli lihtsalt konnadeks (laiemas mõttes, kitsamas mõttes peetakse konnade all silmas perekonda konn (Rana)).

Levik
Päriskonnalised on levinud kõigis maailmajagudes peale Antarktise. Nad puuduvad üksnes Põhja-Jäämere saartel ja rannikul ning mõnel ookeanisaarel, näiteks Uus-Meremaa Lõunasaarel. Nad vajavad eluks niiskust, mistõttu neid ei ela ka Saharas ega Araabia poolsaare põhja- ja keskosas, kus on nende jaoks liiga kuiv.

Eestis
Eestis elab päriskonnalisi 9 liiki, kolmest sugukonnast (kärnkonlased, mudakonlased ja konlased.

Fülogenees
Ürgseimate päriskonnaliste jäänused on leitud Põhja-Madagaskari alamtriiase ladestikust. Need kuulusid konnale Protobatrachus massinoti, kes oli umbes 10 cm pikk ja 16 selgroolüliga. Sealjuures olid kõik kerepiirkonna lülid peale esimese roietega (näiteks eeslohulistel ja võõriklohulistel puuduvad roided üldse). 3 sabalüli paiknesid lühikeste niudeluude vahel. Küünar- ja kodarluu, samuti sääre- ja pindluu polnud veel omavahel kokku kasvanud. 

 Välimus 
Täiskasvanud konni iseloomustavad pikad tagajalad, lühike keha, varvastevahelised ujunahad, esiletulevad (enamasti suhteliselt suured) silmad ja saba puudumine, mis on olemas sabakonnalistel (Caudata).

 Eluviis 
Enamik konni on poolveelise eluviisiga, maapinnal suudavad nad kergelt liikuda kas hüpates või ronides. 

 Paljunemine 
Tavaliselt arenevad nende munad, mis moodustavad klimpja olluse (kudu), vees. 
Nende vastsed, kes arenevad vees, hingavad lõpustega. Viimaseid kutsutakse (konna)kullesteks. 

 Toitumine 
Konnad on karnivoorid: nad söövad lülijalgseid, rõngusse ja tigusid. 

 Krooksumine 
Konnade üks iseäralikumaid tunnusjooni on eriomased häälitsused (krooksumine), mida võib kuulda nii päeval kui ka öösel, eriti aga kudemisperioodil.

 Paaritumine 
Konnade omapärast paaritusasendit kopulatsioonil nimetatakse ampleksiks.

Süstemaatika
Päriskonnaliste selts jaguneb kolme alamseltsi: Archaeobatrachia, Mesobatrachia ja Neobatrachia.

"Loomade elu" jagab päriskonnalised viide alamseltsi, lähtudes selgroolülide liigestumise iseärasustest: kaksilohulised (Amphicoela), tagalohulised (Opisthocoela), erilohulised (Anomocoela), eeslohulised (Procoela) ja võõriklohulised (Diplasiocoela). Raamat eristab 19 sugukonda ja 176 perekonda. "Loomade elu", 5. kd., lk. 52, 53

Sugukondi
Alytidae
Bufonidae – kärnkonlased
Hylidae – lehekonlased
Pelobatidae – mudakonlased
Pipidae – kärgkonlased
Ranidae – konlased

Vaata ka
Eesti kahepaiksed

 Viited 

 Välislingid 
Loodusaed: konnad