Punalipu orden

Punalipu orden (vene keeles орден Крaсного Знамени, ka орден Боевого Красного Знамени või орден «Красное знамя») oli Vene SFNV ja Nõukogude Liidu autasu sõjaväeliste teenete eest.

Vene SFNV Punalipu ordeni asutamine

Vene SFNV Punalipu ordeni asutas Vene SFNV Kesktäitevkomitee 16. septembril 1918.

 Esimesed autasustatud 

Esimesed Vene SNFV Punalipu ordeniga autasustamiseks esitatud olid Vassili Blücher, Vassili Panjuškin ja Kuzmitš (parteiline pseudonüüm; kodanikunimi Filipp Mironov) 28. septembril 1918.Bалерий Дуров, Николай Стрекалов. Орден Красного Знамени

Ordeniga autasustamisest teatati avalikult. Sellepärast on üldlevinud arvamus, et Punalipu orden nr 1 ongi välja antud Blücherile. Kuid Lev Trotskit ei rahuldanud ordenite kvaliteet (oskustööliste sõjaväkke mobiliseerimise tõttu) ja ta esitas Petrogradi mündikojale uue tellimuse. Nii sai Blücher alles 11. mail 1919 oma ordeni kätte. See oli Punalipu orden nr 114. 1937. aastal anti Blücherile ordeni number 1 duplikaat. Kuid juba järgmisel aastal Blücher vahistati ja piinati surnuks.

Vassili Panjuškin, kes pälvis Punalipu ordeni nr 2, oli Smolnõi kaitse juhataja, Venemaa Erakorralise Komitee liige, kes hiilgas Kaasani võtmisel. Panjuškin suri 1960. aastal, kui ta oli 23 aastat mitmes vangilaagris karistust kandnud.

Kuid hulk allikaid väidab, et Punalipu ordeniga nr 2 autasustati 1919 Jona Jakirit Liski, Korotojaki ja Ostrogorski ümber peetud lahingute eest. Võimalik segadus on seotud sellega, et Blücheri autasustamine Punalipu ordeniga oli tollal üldteada, teiste autasustamine mitte nii väga ja Petrogradi mündikojast polnud ordenid veel välja tulnud. Seetõttu võis paljudel inimestel kujuneda arvamus, et Jakir pälvis Punalipu ordeni nr 2. 1937. aastal Jakir vahistati, mõisteti surma ja lasti maha.

Kuzmitš oli varjunimi, mida kasutas Idarindel võidelnud hilisem 2. ratsaarmee komandör Filipp Mironov. Tema pälvis Punalipu ordeni kolmandana. Juba järgmisel aastal mõisteti Mironov reeturina surma, talle anti armu ja saadeti uuesti 2. ratsaarmeega rindele, kuid 1921. aastal vahistati ta uuesti kontrrevolutsioonilises tegevuses kahtlustatuna ja lasti Butõrka vanglas maha.

Jossif Stalinit autasustati Tsaritsõni kaitsmise eest 1919. aasta kevadel Punalipu ordeniga nr 400. See number tundus talle liiga suurena ja ta laskis hiljem endale välja anda duplikaadi, mis kandis Mironovist vabaks jäänud numbrit 3.

 NSV Liidu Punalipu orden 

Pärast NSV Liidu moodustamist asutati 1. augustil 1924 NSV Liidu Punalipu orden.

Enne Lenini ordeni loomist oli Punalipu orden Nõukogude Liidu kõrgeim (ja praktiliselt ainuke) sõjaliste teenete eest antav orden.

Punalipu ordeneid on välja antud umbes 580 000.

Viited

 Välislingid 
 СБОРНИК ЛИЦ, НАГРАЖДЕННЫХ ОРДЕНОМ КРАСНОГО ЗНАМЕНИ (РСФСР) и ПОЧЕТНЫМ РЕВОЛЮЦИОННЫМ ОРУЖИЕМ 

Kategooria:Nõukogude Liidu autasud