Arborist

pisi|Arborist kettsaega
Arborist on puuhoolduse spetsialist, kelle tööks on asustatud piirkonnas kasvavate puittaimede (eelkõige puude) hooldamine kogu nende eluea jooksul.

Arboristitöö hõlmab puude istutamist ja hooldamist “juurtest ladvani” – sobivate istikute valimist, õiget istutamist ja järelhooldustööd, täiskasvanud ja vanade puude hoolduslõikust ning ohtlike võraharude toestamist.
Arborist langetab ohutult kitsastes tingimustes (majade vahel, kalmistul jm) kasvava puu, kasutades köistehnikat või korvtõstukit.  

Kõrgema taseme arborist võib olla konsultandiks ja anda dendroloogilisi või dendropatoloogilisi eksperdihinnanguid projekteerijatele, ehitajatele ja kinnistuomanikele puude seisundi, säilitamise võimaluse ja hooldusvajaduse kohta.

Arborist on õppinud tunnustatud õppekava alusel vastavat koolitusluba omavas õppeasutuses, teinud kutseeksami ning saanud arboristi kutsetunnistuse. Kutsetunnistuse olemasolu saab kontrollida SA Kutsekoda kodulehelt. 

Eestis saab arboristiks õppida Luua Metsanduskoolis.

 Vajadus 
Seoses metsade vähenemisega on hakatud üksikuid puid rohkem väärtustama ja seetõttu on ka puuhoolduse spetsialistide tähtsus suurenenud. Hoogustuva linnastumisega suureneb samuti vajadus üksikute puude hoolduseks, vajadusel ohtlikuks langetamiseks kitsastes tingimustes.

 Ohud 
pisi|Näide liiklejaid ohustavast langetamisest Tartus.
Mesilased, herilased, köie läbilõikamise oht, langetatava puu alla jäämine, (trolli)liinid.

 Konfliktid ja eetika 
Arborist spetsialistina teab, millal, millist ja kuidas puud hooldada. Näiteks väldib hooldustöid lindude pesitsusajal. Teisalt võib hooldusel tekkida konflikte kodanikega, kes leiavad, et puu näeb terve välja ja ei vaja lõikamist või vastanduvad hooldustöödele muude eeldustega, nagu näitas Tallinnas Haabersti tee-ehitusel tekkinud konflikt remmelga pärast (Haabersti hõberemmelgas), kus puu kaitsjad pidasid seda 300-aastaseks, kuid arboristi hinnangul oli puu 70-aastane.

 Ajalugu Eestis ja mujal 
Mõiste arborist võeti kasutusele 1930. aastatel USA-s.

Rahvusvaheline arboristika assotsiatsioon (International Society of Arboriculture. ISA) asutati Ameerika Ühendriikides, Stamfordis 1924 aastal.

Euroopa puuhoolduse nõukogu loodi 1992. aastal.

2006. aastal hakati Luua metsanduskoolis arboristi ametit õpetama.

2008 aasta 1. juuil asutati esimene arboristide organisatsioon Eestis - Eesti Arboristide Ühing.

2008. aastal toimus esimene Eesti rahvusvaheline arboristide koolituspäev. Selleks ajaks oli kutsetunnistuse saanud 22 arboristi 

2013. aastal hakati seda Pärnu kutsehariduskeskuses õpetama. Selleks ajaks oli Eestis välja antud 31 arboristi kutsetunnistust.

2016. aasta talveks oli arboristi kutsetunnistuse saanud 76 spetsialisti.

2018. aastaks on Eestis vaid Tallinnas kohustus puude hooldamisel kasutada arboristi teenust nii linna- kui eramaal. Tartus, Kuressaares, Keilas, Rakveres, Narvas ja Põltsamaal nõutakse arboristi linna territooriumil, Viljandis tellitakse linna territooriumil arborist  keerukamate tööde puhul, lihtsamaid töid teeb Viljandi linnahooldus.

Vaata ka
 Eesti Arboristide Ühing
 Arboristide Koda

Viited

Kategooria:Ametid
Kategooria:Metsandus