E08

pisi
pisi|Maailma kõige põhjapoolsem automagistraal, asub Tornio ja Keminmaa vahel. Foto on tehtud Tornios Kyläjoe ühendustee juures.
pisi|Kemi. Tuuleturbiini vedu
pisi|Oulu, Kontinkangas. Vaade Kajaanintie sillalt lõunasse. Taustal valtatie 22 ühendustee. 
E08 on Euroopa tee, mis kulgeb põhjast lõunasse ja viib Tromsøst Norras Turusse Soomes. 

Tee pikkus on 1209 km: Tromsø 0 – Nordkjosbotn 56 – Skibotn 90 – Kilpisjärvi 137 – Tornio 518 – Oulu 631 – Vaasa 912 – Turu 1209.

Nordkjosbotni ja Skibotni vahelisel lõigul kulgeb samal teel ka tee E06, Keminmaa ja Liminka vahelisel lõigul E75 ja lühikesel lõigul Vaasa lähedal E12. Tee ristub Kaaresuvantos teega E45, Tornios E04-ga ning Turu lähedal E18 ja E63-ga.

Soomes kulgeb tee Kilpisjärvi ja Tornio vahelisel lõigul ka automagistraal valtatie 21, Tornio ja Keminmaa vahelisel lõigul valtatie 29, Keminmaa ja Liminka vahelisel lõigul valtatie 4 ning Liminka ja Turu vahelisel lõigul valtatie 8.

Teel on lühikesed automagistraalilõigud Tornio ja Keminmaa vahel ning Oulu, Vaasa ja Turu lähedal. Mujal on tee peamiselt kaherealine.

Tee pikkus Norras (välja arvatud E06-ga ühine teelõik) on 117,9 km.

Aastatel 1965–1992 oli Kilpisjärvi ja Tornio vaheline lõik osa teest E78. 

Teel on asfaltbetoonkate ja see on suuremalt jaolt kaherealine.

 Norra 

Tee algab Tromsøst ja kulgeb esialgu kagusse. Kõigepealt läbib see Tromsøysundi tunneli Tromsøya saareni. Kui linn silmapiirilt kaob, kitseneb tee kaherealiseks. Nordkjosbotni ja Skibotni vahel kulgeb sama teed pidi ka tee E06, mis tuleb edelast Narvikist ning läheb kirdesse Alta ja Nordkapi suunasSuur maailma atlas, lk. 50. Skibotnist alates, kus E08 kagusse keerab, läheb tee järsult üles ja on kahe auto laiune. Tee jõuab kõrgeima punktini (550 m) ja seejärel Soome piirini. 

 Soome 
 Kilpisjärvilt Tornioni  

Kohe pärast piiri tee laskub ning möödub vasakult Kilpisjärvi järvest, mille lähedal asub Norra, Soome ja Rootsi kolmikpunkt Treriksröset, ning paremalt Kilpisjärvi külast. Sealt kuni Tornioni kulgeb tee Soome-Rootsi piiri kõrval, milleks on algul Muonio ja siis Tornio jõgi. Karesuandost kuni Tornio naaberlinna Haparandani kulgeb enam-vähem piki jõgede kaldaid Rootsi Riksväg 99 (varem 400). Esialgu kulgeb E08 rööbiti Könkämäenoga Peerast läbi. Seal on peaaegu asustamata ala (suur padur mõne mäega). Kuni Kaaresuvantoni jääb tee kitsaks. Rootsi poolel Karesuandos algab ristuv tee E45 ja liiklus elavneb; seal on esimene võimalus otse Rootsi sõita. Palojoensuust saab mööda Soome teed 958 sõita Hettasse. Lõuna pool läbib tee Muonio ja Kolari. Muonios keerab maantee lõunasse ja sealt keerab kõrvaltee Sodankylä suunas. Kohe pärast Kolarit suubub Muonio jõgi Tornio jõkke. Pello ja Ylitornio läbitakse piki Tornio jõge Tornedalis. Pellost keerab kõrvaltee Rovaniemi suunas. Kolarist Ouluni kulgeb rööbiti kiirteega raudtee. Tornio juures jõuab tee Põhjalaheni ja kulgeb edaspidi kuni lõpuni selle rannikut pidi.

 Torniost Liminkani 

Tornios pöördub maantee taas kagusse. Sealt Kemini on tegu 1999 rajatud neljarealise teega. Põhjuseks on ühendus Tornio-Kemi lennujaamaga. Kemis jõuab E08-ni Rovaniemist tulev E75. Kemis pöördub maantee itta, Simos kagusse ja Iis lõunasse. Pärast Kemit on tee jälle kaherealine, kuni see Oulust kümmekond kilomeetrit põhja pool muutub taas neljarealiseks, sest Oulu on üks Soome suurimaid linnu. Kümmekond kilomeetrit Oulust lõuna pool läheb tee jälle kaherealiseks. Liminkas hargneb E75 sisemaa poole (Pyhäsalmi, Viitasaari, Jyväskylä), E08 kulgeb aga edasi mööda randa. Liminkas lahknevad ka maantee ja raudtee teineteise kõrvalt.

 Liminkast Turuni 

Liminkas pöörab E08 läände ja ületab Siikajoe, Raahes edelasse ja ületab Pyhäjoe. Maantee läbib Kalajoe, Himanka ja Kokkola ning viimases ületab ta Perhonjoe. Jakobstadtist möödub tee sisemaa poolt ja ületab Ahtavanjoe. Enne Pohjanmaa keskust Vaasat ületab E08 veel Lapuanjoe ja Kyröonjoe.

Vaasas ristub E08-ga E12, mis jätkub seal pärast parvlaevaühendust Rootsi linna Umeåga. Sealgi on tee neljarealine. Järgmine suur asula maantee ääres on Satakunna keskus Pori. Suuremad jõed enne seda on Närpes ja Lapväärtinjoki, tee kulgeb mere ja Isojärvi vahelt. Poris ületab tee Kokemäenjoe.Suur maailma atlas, lk. 53

Pärast Pori läbib E08 Eurajoe ja pöördub edelasse, aga Raumas kagusse. Maantee läbib Laitila ja jõuab lõpuks Varsinaissuomi keskusse Turusse. Viimane on tähtis liiklussõlm ja suur sadamalinn. E8 möödub Turu lennujaamast ja viib Turu kesklinna. Turus jätkavad E08-t järgmised teed:
parvlaevaühendus Rootsi ja Ahvenamaaga;
E18 Helsingi ja Peterburi suunas;
E63 Tampere suunas ja edasi kuni Sodankyläni Lõuna-Lapimaal.

Vallad ja sõlmpunktid Norras

Tromsi maakond
pisi|Tromsøysundet Tromsøs. E08 läheb esiplaanil oleva silla alt läbi Tromsøysundi tunneli.
Tromsø vald
ristub Riksvei 862 Breivikani
ristub Fylkesvei 59 (Troms): Stakkevollvegen Põhja-Norra Ülikoolihaiglast Stakkevollanini (1,2 km)
Tromsøysundi tunnel (3500 m, sellest 102 m mere all)
ristub Fylkesvei 53 (Troms) Tomasjordast Oldervikini (38,4 km)
Riksvei 862 Tromsøysund
ristub Riksvei 862 Hungeren
haru Sandvikeidetist Olavsvernini (3,5 km)
Kalvebakkeni sild (76 m)
Lauksletta
Riksvei 91 Fagernes
Fylkesvei 294 (Troms) Sørbotnist Kantornesini
Balsfjordi vald
Fylkesvei 294 (Troms) Kantornes
Fylkesvei 293 (Troms) Laksvatn
Fylkesvei 293 (Troms) Myra, Fylkesvei 292 Fylkesvei 293-le Fossvoll (19,3 km)
E06 Nordkjosbotn, ühine teelõik Skibotnini
Riksvei 87 Øvergård
pisi|Norra ja Soome piir, Kilpisjärvi küla
Storfjordi vald
Riksvei 868 Åsgården
Fylkesvei 322 (Troms) Lássegieddist Sørengini
E06 Skibotn
Tee kõrgeim punkt Norras, 521 m üle merepinna
Riigipiir Kilpisjärvis

Ajalugu

1. juunil 1965 hakati Tromsø–Kilpisjärvi–Tornio teed tähistama tähisega E78. Aastal 1983 otsustas UNECE süsteemi reformida. E78 pidi saama numbri E08 ja E6 pidi saama numbri E47. Läbirääkimised kestsid aastaid ja alles 1992 võeti see süsteem kasutusele Norras, kus E08 hakkas tähistama Tromsø–Kilpisjärvi–Tornio teed. Aastal 2002 pikendati teed E08 Torniost Turuni. Enne 1985. aastat kulges E8 Londonist Hoek van Hollandi, Hannoveri ja Berliini kaudu Brestini.

 Vaata ka 
 Rahvusvaheline E-teede võrk

 Viited 

Kategooria:E-teed