Kütus

Kütus ehk kütteaine on aine, mille põletamisel eraldub soojust ja mida seetõttu kasutatakse energiaallikana, näiteks elektrienergia saamiseks soojuselektrijaamades (kivisüsi, pruunsüsi, masuut, maagaas, põlevkivi, hakkpuit). Kütust kasutatakse toidu valmistamiseks (küttepuit, maagaas), eluaseme soojendamiseks (küttepuit), transpordivahendite ja masinate mootoreis (bensiin, petrooleum, diislikütus), tööstuses jne.

Kütuse täielikul põlemisel saadavat soojushulka (energiat) iseloomustab kütteväärtus.

Kütuseliigid

Fossiilkütus

Tahkekütused
Kivisüsi
Bituminoosne süsi
Subbituminoosne süsi ehk alambituminoosne süsi
Tükiline kivisüsi
Kivisöetolm
Kivisöebrikett
Kivisöepoolkoks
Kivisöekoks
Antratsiidid
Antratsiit
Meta-antratsiit
Poolantratsiit ehk semiantratsiit
Pruunsüsi
Briketeeritud pruunsüsi
Ligniit
Põlevkivi
Tükiline põlevkivi
Põlevkivipoolkoks
Põlevkivikoks
Turvas
Turbabrikett
Tükkturvas
Puisteturvas
Turbapoolkoks
Turbakoks
Asfalt
Parafiin
Urotropiin ehk kuivpiiritus

Vedelkütused
Nafta
Vedelgaas
Butaan
Propaan
Butaani ja propaani segu
Benseen
Tolueen
Ligoriin
Bensiin
Lennukibensiin ehk aviobensiin
Reaktiivkütus
Diislikütus
Petrooleum ehk lambiõli
Tehniline bensiin
Kerge kütteõli ehk ahjukütus ehk küttepetrool
Suvine ahjukütus
Talvine ahjukütus
Eriotstarbelised (väävlivabad) kütteõlid
Raske kütteõli
Masuut
Õlijäätmed
Kasutatud mootoriõli
Kasutatud kompressoriõli
Kasutatud turbiiniõli
Kasutatud määrdeõli
Kasutatud hüdroõli
Kasutatud masinaõli
Kasutatud transmissiooniõli
Kasutatud metallitöötlusõli
Kasutatud elektriisolatsiooniõli
Kasutatud korrosioonitõrjeõli
Reostustõrjel, mahutite pesemisel vms kogutud emulsioonid
Õlijäägid
Põlevkiviõli
Kivisöetõrv
Põlevkivitõrv

Gaaskütused
Maagaas
Naftagaas ehk kõrvalgaas
Kildagaas
Metaan
Etaan
Atsetüleen
Propüleen
Metüülatsetüleen-propadieen
Etüleen
Propaan
Butaan
Heksaan
Ammoniaak
Kivisöegaas ehk koksigaas
Põlevkivigaas
Generaatorgaas ehk veegaas
Kõrgahjugaas
Vesinik

Taastuvkütus

Tahkekütused
Metsas kasvavatest puudest ja põõsastest toodetavad tahked kütused
Küttepuit
Küttepuidu notid, pakud, halud
Hagu
Küttepuidu nottidest valmistatud hakmed
Raiejäätmete hakmed
Kogupuu hakmed
Puusüsi (nt grillsüsi)
Vaik
Tõrv
Käbid
Sae-, plaadi-, mööbli- ja tselluloositööstuse jäätmetest tahked kütused
Puukoor
Saepuru
Saetööstuse hakmed (kasutatakse peamiselt tselluloosi toormena, vähemal määral energeetikas)
Küttepinnud (laudade servamisjäägid)
Tükilised mõõtulõikamise jäägid (prussi-, laua-, lipi-, plaadi- ja liistujupid, klotsid, tükid)
Praakmaterjal
Höövlilaast
Teiste sektorite puidujäätmed
Lammutuspuit
Puidujäätmetest väärindatud kütused
Puitbrikett
Puidugraanulid ehk pelletid
Hakkpuit
Põllumajandusest saadavad tahked kütused
Õled ehk põhk
Aganad
Teravili
Hein
Silo
Suhkruroog
Köögiviljapealsed
Kartulipealsed
Biomassikultuurid
Energiahein
Päideroog ehk harilik paelrohi 
Ida-kitsehernes ehk galeega
Roog-aruhein
Ohtetu luste
Harilik kerahein
Siidpöörise liigid (prk Miscanthus)
Harilik hiidroog
Vitshirss
Mais
Sorgo
Lutsern
Kanep
Energiavõsa
Pajud (prk Salix)
Paplid (prk Populus)
Hall lepp
Hübriidhaab
Eukalüptiliigid (prk Eucalyptus)
Õlitaimede jäägid
Rapsipõhk
Rapsi õlikook
Rapsisrott
Rapsipellet
Rapsiseemnekestad
Päevalillevarred
Päevalille õlikook
Päevalillesrott
Päevalille seemnekestad
Õlitudra kuivatatud pressimisjäätmed
Valge sinepi kuivatatud pressimisjäätmed
Musta sinepi kuivatatud pressimisjäätmed
Lutserni kuivatatud pressimisjäätmed
Pallitud linakõrred
Linaluud
Linakook
Puuvillakook
Puuvillasrott
Maapähklikoored
Maapähklikook
Maapähklisrott
Safloorisrott
Kookoskook ehk koprakook
Kookossrott
Palmikook
Palmisrott
Õliramtillakook
Oliivisrott
Sojaubade kestad
Sojasrott
Seesamisrott
Kakaokestad
Kakaosrott
Guaarisrott
Loomakasvatuse jäägid
Sõnnik
Loomsed vahad
Mesilasvaha
Lanoliin
Toiduainetööstuse jäägid
Leivajäätmed
Kliid
Pähklikoored
Kuivatatud õlleraba
Piirituse tootmise kuivjäägid
Viinamarjaseemned
Viinamarjasrott
Viinamarjapulp
Maisipulp ehk mitseena
Kartulipulp
Tsitruspulp
Õunapulp
Tomatipulp
Suhkrupeedi difusioonilõigud
Kartulikoored
Köögiviljakoored
Puuviljakoored
Puuviljaseemned ja -varred 
Marjakestad ja -varred
Tahked loomsed ja taimsed rasvad ning vahad (kütusena kasutatakse peamiselt riknenult, saastunult või madalama kvaliteediga toodangut)
Steariin
Loomarasv
Kalarasv
Või
Sojavaha
Pähklivaha
Palmivaha
Palmirasv
Kakaovõi
Kaneelivaha
Looduslikest ja pool-looduslikest kooslustest saadavad tahked kütused
Pilliroog
Hundinui
Vetikas
Adru
Vetikajahu
Borneo rasv
Hiina taimne küünlarasv
Jaapani vahapuu vaha ehk vahamürgipuu vaha
Lakipuu vaha 
Mürtelvaha ehk vahaporsa vaha
Spermatseet ehk vaalavõidis
Hall ambra
Kalasteariin
Kuivatatud küünalkala (Thaleichthys pacificus)
Kuivatatud tormipääsud (Hydrobatidae)
Hiina vaha ehk putukavaha ehk puuvaha (Ceroplastes ceriferus ja Ericerus pela putukatelt)
Putukavaha (Coccus pela putukatelt)
Jäätmekütus ehk põlevjäätmed ehk prügikütus
Töötlemata jäätmekütus
Purustatud jäätmekütus
Jahvatatud jäätmekütus
Granuleeritud jäätmekütus ehk jäätmegraanulid
Briketeeritud jäätmekütus
Reoveesetted ehk reoveemuda
Kodused biojäätmed
Bioloogilised olmejäätmed
Köögijäätmed

Vedelkütused
Biodiislikütus
Etanool
Piiritus
Denatureeritud piiritus
Bioetanool
Bioetanool E85
Metanool ehk puupiiritus
Alkoholisegud (erinevate alkoholide sisaldusega segud, koostises peamiselt etanool, propanool ja butanool, mingil määral ka pentanool, heksanool, heptanool ja oktanool)
Biobutanool
Biobensiin (vetikatest toodetud heksaani ja dodecaani segu)
Biodimetüüleeter
Bio-ETBE (etüül-tert-butüüleeter)
Bio-MTBE (metüül-tert-butüüleeter)
Taimsed õlid (kütusena kasutatakse peamiselt riknenud või kasutatud õlina või biokütuste toormena)
Rapsiõli
Rüpsiõli
Päevalilleõli
Oliiviõli
Palmiõli
Palmituumaõli
Babassuõli
Sojaõli
Maisiõli
Linaõli
Riitsinusõli ehk kastoorõli
Sinepiõli
Tudraõli
Maapähkliõli
Kookosõli ehk kopraõli
Seesamiõli
Guaaraoaõli
Ramtillaõli
Saflooriõli
Loomsed õlid
Kalamaksaõli
Peedimelass
Suhkruroomelass
Õllepraak
Piiritusepraak
Must leelis (kasutatakse kütusena peamiselt tselluloositööstuse omatarbeks)
Ligniin (kasutatakse kütusena peamiselt tselluloositööstuse omatarbeks)
Tökat
Tärpentin (on kasutatud ajalooliselt mootorikütusena sõjaaegse mootorikütuste defitsiidi korral)

Gaaskütused
Biogaas
Prügilagaas
Biometaan
Puugaas
Vesinik
Väävelvesinik
Ammoniaak
Süsinikmonooksiid ehk vingugaas
Dimetüüleeter ehk metoksümetaan

Raketikütus

Tahkekütused
Ammoonium-perkloraat komposiitkütus, kus ammoonium-perkloraadist oksüdeerija ja metallioksiidist (nt diraudtrioksiidist) katalüsaator on polübutadieen-akrülonitriili või hüdroksüül-termineeritud polübutadieeni abil seotud pulbrilisest metallist kütusega:
alumiiniumiga
magneesiumiga
tsingiga
Nitrotselluloos
Must püssirohi
Tsingi ja väävli segu
Suhkrul põhinevad raketikütused
Kaaliumnitraat (salpeeter) + sahharoos (lauasuhkur)
Kaaliumnitraat + glükoos (viinamarjasuhkur)
Kaaliumnitraat + sorbitool

Vedelkütused
Ühekomponendilised vedelad raketikütused vabastavad oma keemilise energia katalüsaatoriga kokku puutudes
Hüdrasiin
Vesinikperoksiid ehk vesinikülihapend
Dilämmastikoksiid ehk naerugaas
Kahekomponendilised vedelad raketikütused toimivad enne kasutamist eraldi hoitava kütuse ja oksüdeerija segul
Hüdrasiin + dilämmastik tetroksiid
Monometüülhüdrasiin + dilämmastik tetroksiid
Hüdrasiini ja ebasümmeetrilise dimetüülhüdrasiini segu + dilämmastik tetroksiid
Petrooleum + vedelhapnik
Petrooleum + vesinikperoksiid
Vedelvesinik + vedelhapnik
Süntiin + vedelhapnik
Kolmekomponendilised vedelad raketikütused toimivad enne kasutamist eraldi hoitava kahe erineva kütuse ja ühe oksüdeerija segul
Vedelvesinik + vedelliitium + vedelfluor
Petrooleum + vedelvesinik + vedelhapnik

Gaaskütused

Hübriidkütused
Hüdroksüül-termineeritud polübutadieen + dilämmastikoksiid (naerugaas)

Geelkütused
 Geeliks muudetud vedelad raketikütused

Tuumkütus
Tuumalõhustumisel (ehk tuumafissioonil) toimivad tuumkütused
Uraan-235
Plutoonium-239
Uraan-233
Toorium-232
Tuumalagunemisel (ehk radioaktiivsusel) toimivad tuumkütused
Plutoonium-238
Küürium-242
Küürium-244
Strontsium-90
Poloonium-210
Tuumaühinemisel (ehk tuumafusioonil) toimivad tuumkütused
Triitium
Deuteerium
Heelium-3
Oksiidtuumkütus
Uraandioksiidtuumkütus (UOX)
Seguoksiidtuumkütus (MOX)
Metalne tuumkütus
Uraantsikooniumhüdriid
Aktiniidtuumkütus

Keraamiline tuumkütus
Uraannitriidtuumkütus
Uraankarbiidtuumkütus

Vedel tuumkütus
Sulasoolareaktorikütus (liitium-, berüllium-, toorium- ja uraanfluoriidi segu)
Uranüülisoolade vesilahus (nt uranüülsulfaat)

Kütteliikide võrdlus
 Kütteliik  Rajamiskulu 100 m2 maja puhul kroonides  Plussid  Miinused  Aastane küttekulu kroonides Õliküte (küttepetrool)  95 000  Suhteliselt väike hooldusvajadus, täisautomaatne  Kalleim kütteliik, suur rajamiskulu, kallis kütus  Ligi 17 000 Puidugraanulküte  105 000  Peaaegu täisautomaatne, taastuvkütus  Suur rajamiskulu, graanulite ladustamine, paar korda kuus katla puhastus  7500 Kivisöeküte  50 000 – 60 000  Odav ja kõrge energiatihedusega kütus  Ebamugav, määriv, raskesti automatiseeritav  6000 Maagaasiküte  65 000 – 70 000  Täisautomaatne, minimaalne hooldus  Halb kättesaadavus, sõltuvus Venemaast, plahvatusoht  6200 Elekter  20 000  Väikseim rajamiskulu, hooldusvaba, täisautomaatne, tuleohutus  Väga kallis energia, mitteautonoomne  15 500 Nunnauuni (voolukiviahi)  ca 100 000  Hea soojusmahtuvus, talub kestvat suurt kuumust, taastuvkütus  Suur rajamiskulu, ei ole automatiseeritav, ainus värv on sinakashall  6800 Õhksoojuspump  Alates 22 000  Odav rajada, odav pidada, hea tuleohutus  Ei soojenda tarbevett, pakasega kasutegur väike, müra, mitteautonoomne  4000 Maasoojuspump  Alates 120 000  Täisautomaatne, tuleohutuim  Suur rajamiskulu, võib tekitada igikeltsa, mitteautonoomne  6400 Küttekamin  25 000 – 50 000  Annab kiiresti sooja, taastuvkütus  Puude ladustamine, tassimine, tuha väljavedu, ei ole automatiseeritav  5000–7500 Pottkiviahi (kaks ahju)  54 000 – 64 000  Ei kuivata õhku nagu keskküte, odav rajada, odav pidada, taastuvkütus  Sama mis küttekamin  4000–6000 Tulikiviahi (voolukiviahi)  Alates 55 000  Tervislik kliima, odav pidada, taastuvkütus  Sama mis küttekamin  4000–6000
Tabel näitab kütteliikide suhtelist võrdlust 2005. aasta lõpu seisuga ja kroonides. Seadmete ja kütuste hinnad on pikas perspektiivis ühesuguste erinevustega, lühiajaliselt võib erinevusi esineda. Kui üks kütteliikidest liigub ära (valdavalt nafta), siis mingi aja jooksul loksuvad ka teised hinnad algsetesse proportsioonidesse tagasi.

 Vaata ka 
 biokütus
 süsinikuringe

 Viited