Merevägi

Merevägi on riigi sõjaväe osa (väeliik), mille põhiülesanne on sõjalise operatsioonide läbiviimine riigi territoriaalvetes ja vajadusel ka kaugemal merealadel. Mereväe rahuaegne põhiülesanne on tavaliselt riigi territoriaalvetes suveräänsuse tagamine, kohaloleku demonstreerimine ja sageli ka seadusliku korra tagamise toetamine.

 Üldist 
pisi|USA mereväe ühisõppus Keen Sword 21 Jaapani mereväega 2020. aasta oktoobris
Merevägi on reeglina kõigil vähemalt osaliselt merega piirnevatel riikidel, kuid ka suuremate siseveekogude ääres paiknevad riigid võivad omada mereväe tüüpi sõjalisi struktuure. Mereväel on oma spetsiifiline vormiriietus, auastmed, struktuur, sümboolika ja traditsioonid.

Merevägesid kasutatakse sageli tänu paindlikule iseseisvale tegevusvõimele ka väljaspool koduriiki meredel või rannikutel poliitilise või sõjalise kohaoleku demonstreerimiseks ja olukorra jälgimiseks. Traditsiooniliselt on meresõjalist poliitilist mõjutustegevust tuntud ka, kui suurtükipaadidiplomaatiat.

 Ajalugu 
pisi|Võitmatu Armaada lahing Inglismaa laevastikuga 1588. aasta augustis
Merevägi on juba antiikajast alates aidanud ellu viia riiklikku poliitikat – nii oli see näiteks Egiptuses, Pärsias, Kreekas, Roomas ja teistes arenenud merenduse ja laevaehitusega riikides. Samal ajal on valitsevad grupid kasutanud sõjalise võimsusega laevu mereäärsete alade anastamisel, näiteks külvasid Taani ja Norra viikingid 8.–10. sajandil hirmu ja häda Lääne-Euroopa ja Vahemere piirkonnas.

Alates 15. sajandi alguses alanud suurte maadeavastuse ajastust kuni 19. sajandi lõpuni võitlesid juhtivate mereriikide Hispaania, Hollandi, Prantsusmaa ja Inglismaa mereväed uute mereteede valdamise pärast omavahel alatasa. 19. sajandi lõpus jäid kõrvale Hispaania ja Holland ning võitlusse sekkusid USA, Jaapani ja Saksamaa merevägi.

Kaks maailmasõda 20. sajandil muutsid oluliselt jõudude vahekorda maailmamerel, võimu eest jäid võitlema USA ja Nõukogude Liit. Võrreldes Nõukogude Liiduga on tema õigusjärglase Venemaa sõjaline võimekus merel väiksem, kuid ka 21. sajandil tuleb Venemaaga maailmamerel siiski arvestada.

 Mereväe koosseis 
Mereväe koosseisus võivad olla peamiselt:
 Staap
 Juhtimis- ja sideüksused
 Laevastik 
 Mereväebaasid (koos ujuvvahendeid teenindavate kaldaüksustega)
 Merejalavägi (meredessantvägi) ja rannikukaitseüksused 
 Erioperatsioonide üksused
 Rannakaitse raketi- ja suurtükiväeüksused
 Merelennuvägi
 Mereseire ja -luure kaldaüksused
 Uurimis- ja katsebaasid
 Õppeasutused ja õppeüksused
 Logistika- ja teenindustoetusüksused.

 Laevastiku ülesehitus 
Laevastik on mereväe põhiosa, mille põhijõuks ja iseloomulikuks alusvahendiks on sõjalaevad.

Mereväe laevastiku koosseisuliste üksuste tavapärased nimetused ja järjestus:
Laevastik
Laevabrigaad
Laevadivisjon
Laevasalk
Flotill - kindla piirkonna põhisena tegutsev iseseisev üksus.
Laevadiviis - suurriikide laevastke suurte avameresõjalaevade koondis, praktiliselt enam ei kasutata.

Lisaks võidakse laevadest moodustada vastavalt taktikalisele vajadusele spetsiifilisi ülesandepõhiseid üksusi:
 Laevade grupp (inglise keeles: task group, strike group) ehk eskaader
 Laevade tegevusüksus (inglise keeles: task unit)

 Merevägesid 
 Tegutsevad mereväed 
+  Riik  Merevägi   Ameerika Ühendriikide merevägi    Eesti merevägi   Läti merevägi   Norra kuninglik merevägi   Poola merevägi   Rootsi merevägi   Saksa merevägi    Soome merevägi    Ukraina merevägi    Venemaa merevägi 

 Tegevuse lõpetanud mereväed 
+   Riik  Merevägi NSVL  NSV Liidu merevägi  Rooma riik  Vana-Rooma merevägi

Vaata ka
Mereväebaas
Merelahing
Sõjalaev
Zheng He