Inari saami keel

Inari saami keel (Inari saami keeles anarâškielâ) on uurali keelte rühma kuuluv saami keel, mida kõneleb umbes 400 inimest Soomes Inari järve ümbruses.

Emakeelena kõneles Inari saami keelt 2008. aastal kokku 279 inimest.Alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva eurooppalainen peruskirja. Peruskirjan soveltaminen Suomessa. 4. valvontakierros A. Asiantuntijakomitean peruskirjaa koskeva raportti B. Euroopan neuvoston ministerikomitean suositus peruskirjan soveltamisesta Suomessa. Euroopa Nõukogu, Strasbourg, 14.3.2012. (Kasutatud 15.12.2016.)

Inari saami keelt õpetatakse keelepesas, lasteaias ja algkoolis.

Inari saami keeles ilmub ajaleht Anarâš ja ajakiri Kierâš.

Põline leviala
Inari saami keelt on kõneldud ja kõneldakse praeguse Inari valla järgmistes külades (soomekeelsed nimed sulgudes):
Njellim (Nellim) 
Avveel (Ivalo)
Menišjävri (Menesjärvi)
Riemâšjuuhâ (Repojoki)
Mosshâš (Tirro)
Aanaar markkân (Inari)
Kaamâs (Kaamanen)
Ákšujävri (Aksujärvi)
Čovčjävri (Syysjärvi)
Ijjävri (Iijärvi)
Čevetjävri (Sevettijärvi)
Päärtih (Partakko)Kielâ. Anarâš. Inarinsaamelaiset. The Inari Sámis. Sámi musea Siida & Anarâškielâ servi, 2006. (Kasutatud 29.12.2016.)

Inari saami keel on koos soome keele, koltasaami keele ja põhjasaami keelega Inari valla ametlik keel.

 Inari saami tähestik 
 А а Á á Ä ä Â â B b C c  Č č D d Đ đ E e  F f G g H h I i J j K k L l M m N n Ŋ ŋ O o P p  R r S s Š š T t U u  V v Y y Z z Ž ž  

Grammatika
Asesõnad
Inari saami keeles on kolm isikuliste asesõnade arvu: ainsus, kaksus ja mitmus. Need käänduvad järgmistes käänetes: nominatiiv (nimetav), genitiiv (omastav), akusatiiv (sihitav), illatiiv (sisseütlev), lokatiiv, komitatiiv (kaasaütlev), abessiiv (ilmaütlev), essiiv (olev) ja partitiiv (osastav) ning samuti nende käänete mitmuse vormides. 

  nominatiiv genitiivAinsuse esimene isik  mina  mun  minu  muuAinsuse teine isik  sina  tun  sinu  tuuAinsuse kolmas isik  tema  sun  tema  suuKaksuse esimene isik  meie kaks  muoi  meie kahe  munnuuKaksuse teine isik  teie kaks  tuoi  meie kahe  tunnuuKaksuse kolmas isik  nemad kaks  suoi  nende kahe  sunnuuMitmuse esimene isik  meie  mij  meie  miiMitmuse teine isik  teie  tij  teie  tiiMitmuse kolmas isik  nemad  sij  nende  sii

Noomenid

Inari saami keele noomenid käänduvad üheksas käändes kahes arvus: ainsuses ja mitmuses. Käänded on nominatiiv (nimetav), genitiiv (omastav), akusatiiv (sihitav), illatiiv, lokatiiv, komitatiiv (kaasaütlev), abessiiv, essiiv (olev) ja partitiiv (osastav).

Verbid 

Inari saami keele verbid pöörduvad kõigis üheksas isikus ja kõigis ajavormides. Aegu on neli: olevik, lihtminevik, täisminevik ja enneminevik.

 Omadused 
Inari saami on Ida-Saami murre ning erineb teistest saami keeltest väga palju, mistõttu ei saa kasutada teiste saami murrete materjale Inari saami keele õppimisel. Sõna ilves on Inari saami keeles iilvâs, põhja saami keeles albbas ja koltasaami keeles riiss.

Saamide sõnavaras on väga palju sõnu loodusega seotud. Maailma, tehnoloogia ja keele moderniseerumisel on Inari saami keele sõnavarasse lisatud üle 10 000 uue sõna.

Inari saami keeles on palju tüvemuutusi, mille hulka kuulub ka tegusõnade pööramine. Omane on vältevaheldus (tt : t), laadivahetus (h : u) ning nii välte- kui ka laadivahetus (kk : u). Muutuda võib ka tüve pikkus.

Inari saami keeles esineb ümardatud eesvokaalid (ü ja ö vokaalid) . Inari saami keele häälikuid saab hääldada kolme pikkusega. Nende pikkus sõltub lühikeste konsonantide, poolpikkade geminaatide ehk kaashäälikute klastrite ja pikkade geminaatide ehk konsonandikogumite eristamisest. Rõhuliste silpide vokaalid saavad olla nii pikad kui ka lühikesed. Rõhutud silbid on ainult lühikesed.

 Ohustatus 
19. sajandist pärinevad varaseimad märgid keele ohustatusest, kui algas rahvuslus. Eesmärgiks oli luua ühtne soomlaste identiteet, mistõttu saamid nende ideoloogiasse ei sobinud. 20. sajandi alguses alustati assimileerumispoliitikaga. Rändkoolid, kus saami lapsed said omakeelset haridust, asendati rahvakoolidega, kus õpetati soome keeles. Koolikohustus muutus üldiseks ning saami lapsed, kelle kodud jäid rahvakoolidest liiga kaugele, olid sunnitud internaatkoolis elama. Kuna paljud õpetajad olid pärit Lõuna-Soomest ning ei osanud ega soosinud saami keeli, mõjutasid nad saamide keeli ja identiteeti. Paljudes koolides keelati saami keelte kõnelemine.

II maailmasõja ajal 1944. aastal evakueeriti Inari saamid Lõuna-Soome ja Rootsi Lapi sõja tagajärjel. Sakslased hävitasid riigist lahkudes paljud Lapimaa hooned. Inari vallas hävitati 85% hoonetest. Mitusada Inari saami ei naasnud oma kodupaika ning aladele läksid elama soomlased, mille järel hakkasid Inari saamid soomestuma. 1980. aastatel rääkisid Inari piirkonnas ainult kaks perekonda Inari saami keelt kodukeelena.

 Taaselustamine 
1980. aastatel hakati taaselustama Inari saami keelt, kui 1986. aastal loodi saami aktivistide poolt Inari saami keeleühing Anarâškielâ Servi. Ühinguga tehti uus Inari saami keele ortograafia ning hakati publitseerima omakeelset ajalehte ja väljaandeid. 1997. aastal püstitati sama keeleühingu poolt Inari valda esimene Inari saami keelepesa. 2000. aastal loodi Inari küla algkooli esimene Inari saamikeele rühm.

 Inari saami kirjandus 
Inari saamide kirjandust hakati kirjutama 20. sajandi alguses, mistõttu on nende kirjandus väga noor. Pastor Wilhem Borg avaldas 1857. aastal "Inari saami aabits". 1902. aastal tõlkis Inari pastor Lauri Itkonen usuõpetuse käsiraamatu "Katekismus". 1917. aastal avaldas kirjanik August Valdemar Koskimiesi  koos ajaloolase Toivo Immanuel Itkoneniga "Inari lapi rahvaluule". Teos koosneb 1886. aastal Koskimiesi kogutud Inari saami rahvajuttudest. 2004. aastal tõlgiti kirjanik Antoine de Saint-Exupéry kirjandusteos "Väike prints" Inari saami keelde.

Vaata ka
 Inari saamid
 Petter Morottaja

Viited

 Kirjandus 
 Erkki Itkonen: Inarilappisches Wörterbuch. Lexica societatis fenno-ugricae: 20. Suomalais-Ugrilainen Seura. Helsinki. ISBN 951-9019-94-4.
 Pekka Sammallahti, Matti Morottaja: Säämi-suoma sänikirje. Inarinsaamelais-suomalainen sanakirja. Girjegiisá. Ykkösoffset Oy, Vaasa 1993. ISBN 951-8939-27-6.
 Marja-Liisa Olthuis: Kielâoppâ. [Inari] : Sämitigge, 2000.
 Kari Østmo: Sämikielâ vieres kiellân vuáđuškoovlâst. Helsinki : Valtion painatuskeskus, 1988.

Välislingid

Kategooria:Saami keeled
Kategooria:Soome keeled