August Balder

August Balder VR II/3 (25. oktoober 1891 Puusepa talu Ridaküla lähedal, Undla vald, Kadrina kihelkond, VirumaaKolonel August Balder 120. Kaitseliidu pressiteade, 23. oktoober 2011. – 26. september 1973 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1937), Kaitseliidu Peastaabi ülem.

August Balder õppis Vanamõisa vallakoolis, Rakvere kolmeklassilises linnakoolisRakveres kohaliku 3 - klasIsilise linnakooli löpetasivad, Tallinna Teataja (1910-1922), nr. 93, 10 juuni 1910 ja seejärel Nikolai (Gustav Adolfi) gümnaasiumis Tallinnas. 

Esimese maailmasõja ajal lõpetas Petrogradi 2. lipnikekooli 1915. aastal ja oli rooduülemana rindel, sai haavata.

Eestis sai kapten August Balder 11. novembrist 1918 Kaitseliidu Viru maleva Kadrina (Undla ja Vohnja valla) kaitseliidu pealikuks ja oli ka Kadrina komandandiks. 1918. aasta lõpus Eesti vägede taganemislahingute ajal osales ta koos Nikolai Reegi 5. Jalaväepolguga ja Kadrina kaitseliitlastega Rägavere lahingus.

Vabadussõjas teenis 1. Jalaväepolgus ja pärast Rakvere vallutamist läks ohvitseride reservi; märtsi algul läkitati 1. jalaväepolku, kus teenis 7. roodu ülemana, jalaluurajate komando ülemana ja 5. roodu ülemana kuni Vabadussõja lõpuni. Kuulus ka 1919. aasta veebruaris vene sõjaväemäärustike eesti keelde tõlkimise komisjoni, mille eesistuja oli kapten Voldemar Koch ning liikmed leitnant J. Mühlbach, leitnant H. Tuksam ja alamkapten H. Rossländer. 1919. aasta detsembris osales Viru rindel 1. Jalaväepolgu 5. roodu rooduülemana Narva kaitselahingutesJ. Saidlo, Läbimurre Mustjõe küla all 18. dets. 1919. a. ja selle likvideerimine., VABADUSSÕJA TÄHISTEL, AUGUST 1938 NR. 8 (23), lk 256. Teenistuse eest Vabadussõjas tunnustati A. Balderit Vabadusristi II liigi 3. järgu teenetemärgiga.

1. oktoobril 1925 astus major August Balder Kõrgemasse Sõjakooli. Tema lõputöö teema oli "Kaitseliidu ülesanded ja tähtsus riigikaitse seisukohalt".

1927. aastast oli Balder Kaitseliidu teenistuses, sealhulgas aastail 1928–1939 Kaitseliidu Peastaabi õppe- ja spordiosakonna pealik. Selle kõrvalt oli ta aastail 1934–1939 Tallinna maleva Põhja malevkonna pealik ning korduvalt ka Kaitseliidu ülema ja Kaitseliidu Peastaabi ülema kohusetäitja.

Novembris 1931 külastas Lodzi (Poolas)Portreit photo [in:] "Łódź w Ilustracji", 1 XI 1931, no. 44, p. 5 ()..

1937. aastal ülendati August Balder koloneliks. Tema artikleid ilmus ajakirjades Kaitse Kodu! ja Sõdur. Ta on koostanud Kaitseliidu väljaõppetrükiseid, näiteks raamatu "Pealik lahingus" ja kaasautorina ka "Merekaitseliitlase käsiraamatu".

Aastail 1939–1940 oli 1. diviisi staabiülem, veebruarist juunini 1940 aga Kaitseliidu Peastaabi ülem.

Esimese Nõukogude okupatsiooni ajal arreteeriti August Balder 29. juulil 1940, 23. aprillil 1941 mõistis NSV Liidu SARKi erinõupidamine talle Vene NFSV Kriminaalkoodeksi §58-4 ja 58-1aKÜÜDITATUD ARRETEERITUD TAPETUD, MEMENTO raamat nr 8/1, Tallinn, 2010, lk 252 süüdistusega kaheksa aastat vabaduskaotust. 

Aastail 1961–1968 töötas A. Balder Eesti Põllumajandusprojektis maamõõtjana. Pensionärina elas ta Tallinnas, kus ka suri 26. septembril 1973.

August Balder on maetud Kadrina kalmistule.

 Tunnustus 
 1920 – Vabadusristi II liigi 3. järk (11. juuni 1920)
 1934 – Kotkaristi teenetemärgi III klass (22. veebruar 1934)
 1938 – Valgetähe teenetemärgi III klass (24. veebruar 1938)

Viited

Välislingid
Ohvitseride andmekogu
Kaitseliit mälestab sünniaastapäeval kolonel August Balderit, Virumaa Teataja, 24. oktoober 2011

Kategooria:Eesti kolonelid
Kategooria:Kaitseliidu peastaabi ülemad
Kategooria:Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Kategooria:Eesti kodanliku õhukaitse ametiisikud
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Kategooria:Kotkaristi III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti sõjaväelased Venemaa sõjaväes Esimeses maailmasõjas
Kategooria:Eesti represseeritud isikud
Kategooria:Sündinud 1891
Kategooria:Surnud 1973