Maavaba talupoeg

Maavaba talupoeg (lühemalt ka: maavaba) oli keskaegse Eesti talupoja sotsiaalne kategooria. 

Maavabad talupojad olid isiklikult vabad ja said oma talu (lääni) tavaliselt läänikirjaga. Nad pidid täitma sõjateenistuskohustust ja maksma oma lääniisandale maksu ehk rekognitsiooni. Neil polnud tavalise adratalupoja kohustusi. Hilisemal ajal maavabade talupoegade hulk vähenes, kuna suurenes teotöö osakaal.pisi|Wolter von Plettenbergi poolt 1532. aastal Koguva Hanskenile antud vabaduskirja originaal. Isiklikult vabaks jäid üldiselt vaid rannarootsi talupojad, aga ka näiteks Muhu saarel Koguvas elanud Schmuulide (Koguva Hanskeni) suguvõsa, mis tegeles postiveo ja küüditööga.

Arvatavasti olid maavabad muinasülikute järglased või vähemalt osa nende eesõiguste pärijad. Mõnikord on neid loetud vabatalupoja allkategooriaks, kuid nad eristuvad teistest vabatalupoegadest siiski selle poolest, et teistel isiklikku vabadust reeglina ei olnud.

Evald Blumfeldt liigitas vabatalupojad kolme kategooriasse: 
vabad, kes valdasid oma talusid mingi alama, kohaliku, näiteks Kura või Liivi lääniõiguse alusel, kel ei lasunud talupoja-feodaalkoormisi, vaid kes kandsid sõjateenistuskohustust (hiljem ka käskjalakohustust rahuajal). Nende erinevus vasallidest, läänimeestest polnud mitte niivõrd juriidiline kui majanduslik: neile vabadele ei kuulunud sõltuvaid talupoegi, seepärast tegid nad ise tööd ning olid oma elulaadilt talupoeglikud
vabad, kes valdasid oma talusid pärushinnuseõiguse alusel, olles vabastatud tavalistest talupojakoormistest. Mõnikord lisandus sellele kindla suurusega regulaarsele maksule (harilikult rahas) — ka sõjateenistus- või käskjalakohustus
vabatalupojad, kelle vabadus ei baseerunud lääniõigusel. Maad kasutasid nad samasugusel alusel kui tavalised talupojad; vabadus seisnes selles, et nad olid tavalistest adratalupoja koormistest (eriti teokoormisest) vabastatud kindla suurusega rahamaksu (nn. vabaraha) tasumise või mingi ameti, näiteks kupjaameti kandmise tingimuselEnn Tarvel, Koguva vabaduskiri. Keel ja Kirjandus, 1972, nr 2, lk 111.

 Vaata ka 
 adratalupoeg
 ori ehk trääl
 pundenik
 sulane
 teenija
 vabadik
 vabatalupoeg
 üksjalg
 pooleteramees
 Kura kuningad
 Viited 

Kirjandus
Eesti talurahva ajalugu. 1. Tallinn: Olion, 1992.
Andres Parve. "Koguva maavabad Liivimaa vasalliteenistuse ja 16. sajandi sõdade kontekstis". KVÜÕA toimetised 13/2010. Tartu 2010.

Kategooria:Eesti keskaeg
Kategooria:Vana-Liivimaa
Kategooria:Maamajandus
Kategooria:Talurahvas
Kategooria:Eesti talurahvas