Pärnu lennujaam

Pärnu lennujaam (IATA: EPU, ICAO: EEPU) on lennujaam Pärnumaal Tori vallas Eametsa külas. Lennujaam asub Pärnu kesklinnast 4 kilomeetrit loodes.

Eesti taasiseseisvumise järel teenindab Pärnu lennujaam tsiviillennukeid ja hooajalisi reisijateveo liinilende riigisiseselt Kihnusse, Ruhnusse, Kuressaarde ja rahvusvaheliselt Stockholmi ja Helsingisse.

2022. aastal läbis lennujaama 2887 reisijat. 2023. aastal teenindati 2087 reisijat."Pärnu lennujaam majandab end ära linna ja riigi toel" ERR, 18. märts 2024

Lennujaama pääseb Pärnu linnaliinibussiga nr 23 ja 24.

 Ajalugu 
Lennuväli rajati 1930. aastate lõpul. Pärnu lennuväljale pandi alus 1930. aastate keskel seoses Kaitseväe kavaga luua kogu Eestit kattev Õhukaitse lennuväljade võrk. Asukohaks valiti Sauga mõisa maad, kuhu rulliti murukattega rada, mis sai valmis kümnendi lõpuks.

 Sõjaväelennuväli 
Nõukogude okupatsiooni ajal paiknesid sellel sõjaväelennuväljal alates 1941. aastast sõjalennukid. 1941. aastal suvel paiknes lennuväljal lühikest aega Tupolev SB tüüpi pommitajatega varustatud Nõukogude Liidu Balti mere laevastiku 73. pommituslennuväe polk ja septembrist oktoobrini Saksa kahemootoriliste hävituslennukite Messerschmitt Bf 110 grupp. Kuni suveni 1944 seisis lennuväli kasutuseta, siis viidi sinna Liibavist üle Saksa mereluure lennuüksus Sonderstaffel Buschmann, mis õpetas välja eestlasi ja lätlasi. Sama aasta septembris taganes see üksus Eestist ning lennuväli läks uue okupandi, Nõukogude Liidu Baltimere laevastiku 9. ründelennuväe diviisi käsutusse.

Teise maailmasõja järel jäi Pärnu lennuväli NSV Liidu mereväe Balti laevastiku merelennuväele. Mais 1961 anti lennuväli üle NSV Liidu õhukaitsevägedele ning Pärnusse viidi Tapalt üle hävituslennukitega MiG-19 relvastatud 655. hävituslennuväe polk. Samal kümnendil vahetati MiG-19 välja Jak-28 vastu. Novembris 1977 allutati polk Balti Sõjaväeringkonnale, 1980. aastate algusest alates lendas see polk lennukitega MiG-23. Tsiviillennunduse jaoks oli kasutusel praegusest betoonrajast 1 kilomeeter kagus olnud rada 03/21 mõõtmetega 1100 x 35 meetrit ning lennujaamahoone tollase aadressiga Raua 5  .

Pärnu õhukaitselennuväe polgu raadiomajakad olid Valgerannas ja Nurmel, raketibaas Sanga-Ridalepas ning laod ja sideväeosa Mokal. Väeosale kuulus ka Lutsu (tuntud ka Kikepera või Tammaru nime all) raadiotehniline väeosa.

 Lennuväli taasiseseisvunud Eestis 
Pärast Eesti taasiseseisvumist ja Nõukogude vägede lahkumist jäi lennuväli hooletusse. Sellel tegevust alustanud Pärnu Lennujaam oli pidevas likvideerimise ohus, kuna kasin tehniline valmisolek piiras lendude arvu. Alates 17. november 1997 viidi kogu lennutegevus üle endisele sõjaväelennuväljale . Muudatuse tõi suuremahuline rekonstrueerimine, mille käigus ehitati  uus reisiterminal, mis avati 5. novembril 1999, paigaldati suure valgusjõuga valgustus ja VOR/DME raadiomajakas (2000). Pärnu lennuväljale rajati ka Piirivalve lennusalga hooldusbaas.

Pärnu lennupäevad toimusid 10.-11- august 1996 , 1.-2. august 1998 , 1.-2. juuni 2002  ning 7.-8. juunil 2003 .

Pärnu lennuväli oli varustatud VOR/DME ringsuunalise raadiomajakaga kutsungiga "PRN " ja töösagedusega 115,900 MHz ning lähi- ja kaugmajakaga rajal 21 (kutsungid ja töösagedused vastavalt "R" ja 376 kHz ning "RC" ja 425 kHz). Kahest lennurajast oli kasutuses üks betoonkattega rada suunaga 03/21 mõõtmetega 2480 x 31 meetrit, mis sobis kuni 120-tonniste lennukite vastuvõtuks, omaaegse tsiviillennunduse raja kasutusest loobuti täielikult. Lennud toimusid ööpäev läbi omal vastutusel, kuid lennujaama tööajal oli lenduritel võimalik kasutada lennuinformaatori teenuseid. 2013. aasta novembris piiras Lennuamet seoses raja väga halva olukorraga lennukite lubatud massi 6 tonnile."Pärnus tohivad edaspidi maanduda vaid kerged lennukid" ERR, 15. november 2013

23. maist kuni 31. augustini 2014 toimus lennuraja remont, mille käigus rekonstrueeriti olemasoleva rajal lõik mõõtmetega 799 x 23 meetrit. Ülejäänud rada deklareeriti kasutuskõlbmatuks. Kõik lennuvälja raadionavigatsiooniseadmed lülitati remondi käigus välja ning lubati ainult VFR liiklus.

2016. aastal hinnati, et lennujaama renoveerimine maksaks 13 miljonit eurot."Pärnu lennujaama renoveerimine maksab 13 miljonit eurot" Pärnu Postimees, 11. mai 2016 2017. aasta oktoobris allkirjastasid majandus- ja taristuminister Kadri Simson, Pärnu linnapea Romek Kosenkranius ja Tallinna Lennujaama juhatuse esimees Piret Mürk-Dubout koostööleppe lennujaama rekonstrueerimiseks. Riik lubas projekti toetada 20 miljoni euroga ning Pärnu lennujaam loodeti avada 2020. aasta kevadel."Pärnu lennujaama 20 miljoni eurone investeeringuotsus sai allkirjad" Ärileht, 4. oktoober 2017

Naaberkinnistu omanik vaidlustas lennuraja pikendamise ehitusloa kohtus"Pärnu lennujaama kohtuvaidluse tõttu jäi renoveerimine 2020. aasta eelarvest välja" ERR, 3. oktoober 2019 ning probleeme oli ka ehitushankega."Pärnu lennuvälja renoveerimine toppab vaidluste tõttu" ERR, 10. juuni 2019 Lennuliiklusala rekonstrueerimise leping allkirjastati viimaks 2020. aasta suvel."Algab Pärnu lennujaama lennuliiklusala renoveerimine" ERR, 1. juuli 2020 13,9 miljoni eurone leping sisaldas lisaks lennuraja rekonstrueerimisele ka ruleerimisteede laiendamist, õhusõidukite perrooni rekonstrueerimist, automaatse ilmastiku seiresüsteemi paigaldamist, lennuvälja tuledesüsteemi uuendamist ning uus hoolde- ja päästetehnika angaari ehitamist.

Terminali ehitushange läks luhta, sest ehitajad soovisid oodatust kõrgemat hinda."Pärnu lennujaama reisiterminali ehitushankest ei saanud asja" ERR, 20. oktoober 2020 Seejärel kuulutati välja uus ja eelmisest väiksem hange, et senine hoone renoveerida."Lennujaama reisiterminal tuleb plaanitust tagasihoidlikum" Pärnu Postimees, 27. aprill 2021 Valitsus kinnitas 17,3 miljoni eurose investeerimistoetuse Pärnu lennujaama väljaehitamiseks 2021. aasta algul."Valitsus kinnitas Pärnu lennujaama 17 miljoni eurose toetuse" Pärnu Postimees, 14. jaanuar 2021

Lende Pärnu ja Ruhnu vahel jätkati 4. oktoobril 2021. Kuna lennujaama terminali ehitamine alles käis, siis teenindati lennureisijaid ajutistes ruumides."Pärnu-Ruhnu lennuühendus taastus" ERR, 4. oktoober 2021

5. detsembril 2023 Pärnu lennuväljal maandunud Airbus 320 oli esimene lennuk, millele Pärnusse laienenud Magnetic MRO töötajad hooldusremonti tegid."Pärnu uue angaari esimeseks tööks on Airbus 320 hooldus" ERR, 5. detsember 2023 Ettevõte Rapid MRO rentis 2025. aastal järgnevaks viieks aastaks Pärnu lennujaama angaari, et kasutada seda Saab-340 tüüpi Euroopa kaubalennukite hooldusteenuse pakkumiseks."Rapid MRO hakkab Pärnu lennujaamas kaubalennukeid hooldama" ERR, 15. aprill 2025

2024. aastal teenis lennujaam omatulu 0,2 miljonit eurot, aga kulud olid 1,5 miljonit ning vahe kaeti riigi ja Pärnu linna toetustena."Kaks aastat lennuliikluseta seisnud Pärnu lennujaama varjutavad murepilved" ERR, 17. aprill 2025 Sama aasta lõpul tegi Pärnu linn koos teiste kohalike omavalitsustega ettepanekuga erastada suuresti tööta seisev lennujaam ja sellega sooviti lahti saada kohustusest panustada lennujaama käigushoidmisse. Riigi poolt seda aga mõistlikuks ei peetud, sest riik on lennujaama investeerinud miljoneid."Pärnu omavalitsused teevad valitsusele ettepaneku Pärnu lennujaam erastada" ERR, 19. detsember 2024

2025. aasta algul hakati uurima võimalust luua lennujaama territooriumile päikeseenergia, rohelise vesiniku ja rohelise metanooli tootmiskompleks."Pärnu lennujaama alale võib kerkida metanoolitehas" ERR, 3. aprill 2025 Aasta lõpuks selgus, et tehase rajaja oleks Destiny Energy Singapore, mida toetab Eestis Tolaram Group, ning hinnanguliselt 72 miljonit eurot maksev tehas (millest 8,6 miljonit oleks toetus Euroopa Liidu innovatsioonifondist) toodaks e-metanooli, mida saaks eelkõige kasutada kütusena laevanduses."Energiaettevõte rajab Pärnu lennujaama alale e-metanooli tehase" ERR, 5. november 2025

 Lennuliinid 

Endine sihtpunktHooajalineTuleviku sihtpunkt

+ Pärnust (Pärnu lennujaam) Linn Riik IATA ICAO Lennujaam Lennufirma Alates Kuni Lennuki tüüp Helsingi   Soome  HEL  EFHK  Helsingi Vantaa lennujaam  NyxAir 5. mai 2022  13. august 2023  SAAB2000 (2022), ATR 42-500 ja Saab 340 Kihnu   Eesti  –  EEKU  Kihnu lennuväli  Air Livonia  1996  2006  Antonov An-28 Avies  2006  2009  Let L-410 Luftverkehr Friesland Harle  2009  2016  Britten-Norman BN-2 Islander Ruhnu   Eesti  –  EERU  Ruhnu lennuväli  Air Livonia  1996  2006  Antonov An-28 Luftverkehr Friesland Harle  2006  praegune  Britten-Norman BN-2 Islander Stockholm   Rootsi  ARN  ESSA  Stockholmi Arlanda lennujaam  Skyways Express 2007  2008  Fokker 50 Estonian Air Regional  31. mai 2008  2010  Saab 340 Scandinavian Airlines (operaator Xfly) 25. juuni 2022  16. august 2022  ATR 72

Peale lisatud suvine 2023

 Lennuliikluse statistika 

+ Pärnu lennujaama reisijateveo statistika Aasta  Reisijaid kokku  Lennuoperatsioone 1992 2 416  290 1993 3 124  782 1994 1 914  640 1995 3 100  1076 1996 3 514  1104 1997 5 285  2240 1998 6 500  1300 1999 7 072  1458 2000 3 738  928 2001 4 506  1115 2002 5 413  1843 2003 4 996  2203 2004 5 035  1155 2005 4 774  1647 2006 3 351  1078 2007 2 350  1245 2008 3 110  1614 2009 4 025  1344 2010 5 184  1716 2011 3 863  1490 2012 5 634  1562 2013 3 538  1463 2014 2 752  914 2015 2 067  1326 2016 1 196  1017 2017 839  1066 2018 920  626 2019 1 009  590 2020 361  201 2021 379  152 2022 2 888  971 2023 2 087  810 2024 1 097  1151 2025 932  

Õnnetused
 9. juulil 2008 kukkus maandumise käigus lennuraja kõrvale  Liepajast tulnud Piper PA-28-235 SE-KUY, 58-aastane piloot hukkus.
 25. aprillil 2012 sõitis Cessna Reims F337F OY-BYZ peale ornitoloogiliselt vaatluslennult naasmist ruleerimisteelt välja, esitelik murdus peale kokkupõrget peatumisjoone tule betoonist vundamendiga. Õnnetuse põhjuseks oli eesmise teliku võnkeleevendi rike. 

Vaata ka
Pärnu Papiniidu lennuväliPärnu Papiniidu lennuväli Eesti Sõjaajaloo Andmebaasis

 Viited 

 Välislingid 

 Pärnu lennujaama veebileht
 Kaks aastat lennuliikluseta seisnud Pärnu lennujaama varjutavad murepilved ERR, 17. aprrill 2025
 "Pärnu–Stockholmi liinil toimus esimene regulaarlend" Eesti Päevaleht, 31. mai 2008
 "Lennujaama tulevik: regionaalne pärl või kuulsusetu surm?" Pärnu Postimees, 28. aprill 2010
 "Kuidas Pärnusse lennuvälja ehitati ja lennundust elustati" Pärnu lennujaam, 20. oktoober 2010
 "Uuendatud Pärnu lennujaamale üritatakse leida rakendust" ERR, 11. jaanuar 2022
 "Pärnu soovib lennujaama ülalpidamiseks mineva raha ümber suunata" ERR, 3. november 2024

Kategooria:Eesti lennujaamad
Kategooria:Tori vald
Kategooria:Nõukogude Liidu õhukaitseväed Eestis