Klaaspärlimäng

"Klaaspärlimäng" on Hermann Hesse romaan, mis ilmus 1943. aastal Šveitsis.

Eesti keeles ilmus see Helga Krossi tõlkes 1976. aastal ja uuesti 2005. aastal.

Romaani järgi on nime saanud Tartus toimuv klassikalise muusika festival "Klaaspärlimäng".

 Kirjeldus 
Romaani tegevus toimub täpsustamata ajal, sajandeid tulevikus. Hesse kujutas ette raamatu jutustajat kirjutamas umbes 25. sajandi alguses. Tegevuspaigaks on väljamõeldud Kesk-Euroopa provints nimega Kastaalia, mis oli poliitilise otsusega reserveeritud vaimuelule; tehnika ja majanduselu on viidud range miinimumini. Kastaalias tegutseb karm intellektuaalide ordu, mille ülesanne on pidada internaatkoole ning arendada ja mängida klaaspärlimängu, mille täpne olemus on tabamatu ja millele pühendunud elavad Kastaalia erikoolis, mida tuntakse Waldzelli nime all. Mängureeglitele on vaid vihjatud – need on nii keerukad, et neid on raske ette kujutada. Mängu hea mängimine nõuab  muusika, matemaatika ja kultuuriloo põhjalikku aastatepikkust õppimist. Mäng on sisuliselt kõigi kunstide ja teaduste abstraktne süntees. See toimub nii, et mängijad loovad sügavaid seoseid näiliselt mitteseotud teemade vahel.

Romaan on näide arenguromaanist (Bildungsroman). See jälgib Kastaalia ordu silmapaistva liikme Joseph Knechti elu. Temaperekonnanimi tähendab 'teener'. Romaani lõpus oleva "Kolme elu" esimese osa peategelase Vihmategija nimi on samuti Knecht.  Teise osa on "Pihtija isa" keskne tegelane on Josephus Famulus 
()Joseph Knechti nime ladinakeelne versioon).

Romaani põhiloo süžee kajastab Knechti haridusteed noorena, tema otsust orduga liituda, Mängu valdamist ja edutamist ordu hierarhias, mille tulemusel temast sai lõpuks Magister Ludi, Kastaalia Ordu mänguadministraatorite tegevjuht.

Kategooria:Saksa romaanid
Kategooria:1943. aasta kirjandusteosed