Pagari tänav

pisi|Pagari tänav
Pagari tänav on tänav Tallinna vanalinnas Pika tänava ja Laia tänava vahel. Lühike Pagari tänav on tuntud selle poolest, et läbi aegade on sealsetes hoonetes asunud riikliku julgeoleku ametkonnad, ehkki 1911. aastal ehitati hooned elamuteks.

 Ajalugu 
Pagari tänav on kandnud nimesid: Paggari; saksa keeles Bäckerstraße, vene keeles Булочная, Пагари.Pagari tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 11.07.2021)

1911. aastal ostis Suurbritannia kodanik William Tulip Pagari, Pika ja Laia tänava vahelises kvartalis kolm kinnistut. Kinnistud liideti, varasem kesk- ja varauusaegne hoonestus lammutatiVoldemar Vaga, TALLINNA KESKAEGNE ELAMU, EESTI NSV AJALOO KÜSIMUSI, 1960, VIHIK № 87, TARTU 1960, lk 46. Eelmised hooned Pika ja Pagari tänava nurgal kuulusid Emilie von Essenile, August von Kotzebuele, Ida Josefile ja Virginia von Hueckile, kes olid saanud hooned pärandusena. Vanade nurgapealsete hoonete omanikuks oli saanud Virginia von Hueck alles 1908. aastal.

Uus suur äri- ja eluhoone valmis 1912. aastal arhitekt Hans Schmidti projekti järgi. Hoolimata hoone suurusest on tegemist siiski elegantse ehitisega, mis ei mõju vanalinnas pealetükkivalt ebamastaapsena. See meenutab nii suuruselt kui ka arhitektuurilt pigem Riia või Kesk-Euroopa suurlinnade arhitektuuri ning on Tallinnas väga erandlik. Kui Tallinna rajati Peeter Suure merekindlust ja ehitati selle tarbeks uusi hooneid, otsiti lisaks ka juba olemasolevaid maju. Tulipi üürimaja leiti olevat sobilik merekindluse juhtkonna elamuks ning see osteti 1917. aasta jaanuaris Vene keisririigile.

1918. aasta märtsi alguses toimusid maja ühes toas Eesti Ajutise Valitsuse koosolekud. Saksa okupatsiooni ajal läks hoone Saksa keisririigi 8. armee staabi tooraine- ja kaubandusosakonnale (RoHa). 1918. aasta novembri keskel paiknes majas Harjumaa Maakonna Valitsus.
pisi|Vaade Pagari tänavale Laialt tänavalt
pisi|püsti|Lai 44 // Pagari 1
pisi|püsti|Pagari 1 // Lai 44
Pagari tänava hoonestus koosneb kolmest hoonest:
Toompea suunal asuv ja kolme tänavaga piirnev hoone aadressiga Lai 44 // Pagari 1 // Pikk 59
Tallinna lahe suunal asuv ja kolme tänavaga piirnev hoone aadressiga Pagari 4 // Lai 46 // Oleviste 5
Lasnamäe suunal asuv ja kolme tänavaga piirnev hoone aadressiga Pikk 61 // Pagari 2 // Oleviste 1

1918–1940 
24. novembril 1918 taotles sõjaminister kindralmajor Andres Larka siseministrilt Harju maakonna valitsuse kasutuses oleva hoone Pagari 1 sõjaväeliste asutuste jaoks üleandmist ja see anti üle Eesti Vabariigi Sõjaministeeriumile. Lisaks ministeeriumile olid hoones ka sõjaväe peastaap ning Vabadussõja Ajaloo Komitee ruumid: kontor, raamatukogu ja soklikorrusel arhiiv. 1936. aastal omandas Eesti Vabariik Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikult hooned Pikk 61, 62, 63.

1940–1941

9. oktoobril 1940 anti Pagari 1 hoone üle Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadile ning seal hakkas tööle Nõukogude repressiivaparaat. 1941 rajati Pagari 1 keldrisse kongid. 

1941–1944 
1941. aasta augustis, kui Saksa väed vallutasid Tallinna, püüdis NKVD Pagari tänava hoone torni õhku lastes oma tegevuse jälgi hävitada, osa tornist häviski. Saksa okupatsiooni ajal asusid Pagari tänava majas Eesti Omavalitsuse Sisedirektoorium, Välispolitsei Peaosakond, Politsei ja Omakaitse Peaosakond ja Omakaitse staap ning teised Saksa sõjaväega seotud asutused. Saksa Julgeolekupolitsei ja SD asus Tõnismäel Antonisberg-Strasse 16 majas, julgeolekupolitsei Eesti osakond aga Toompuiestee 4.

1944–1991

Hoone Pagari 2 // Pikk 61 // 63 sai 1944. aastal Nõukogude lennuväe märtsipommitamise käigus suuri kahjustusi ja taastati 1950. aastail. Siseministeeriumi hoone ühendati Pagari 1 hoonega II korruse galerii kaudu.

Nõukogude võimu taaskehtestamisel endine tegevus jätkus. Pagari tänava majas nr. 1 ja 2 asusid Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaat ja Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat. Enamik 1940. ja 1950. aastail poliitilistel põhjustel kinnipeetutest viidi "Pagari maja" keldritesse ning saadeti sealt edasi Patarei tänava Keskvanglasse. 

1991. aastani tegutses majas Pagari 1 Eesti NSV Julgeolekukomitee ja Pagari 2 Eesti NSV Siseministeerium. 

Pärast Eesti NSV Siseministeeriumi väljumist NSV Liidu Siseministeeriumi alluvusest ning Eesti politsei taasloomist jäi Pagari 1 hoone Eesti Politsei Politseiameti käsutusse. 1. detsembril 1990 anti Eesti NSV Julgeolekukomitee hoone üle Eesti valitsusele. Pagari tänav 2 hoone läks aga Eesti Vabariigi Siseministeeriumile.

2010. aasta ja erastamine
2010. aastal erastati aadressil Lai 44 // Pagari 1 // Pikk 59 asuv kinnistu Pagari 1 OÜ-le, mis kinnitas ajaloomälestiseks tunnistatud hoone rekonstrueerimise eskiisprojekti ning kavatses hoone rekonstrueerida äripindadega korterelamuks: ehitist sooviti kasutada 90% ulatuses eluruumidena, 5% ulatuses äripindadena ja 5% ulatuses muuseumina.

 Arhitektuur 
Pagari 1 hoone
Hoone on üks silmapaistvamaid juugendlikus uusklassitsistlikus stiilis ehitatud korterelamuid Tallinnas. Viiekorruselise, kõrge soklikorrusega hoone kandeseinad on ehitatud tellise-pae segaehitisena. Hoonel on kaks peatrepikoda ja kolm õuepoolset trepikoda. Sokkel on viimistletud klombitud paekivist, esimene korrus lihvitud paekivist. Hoone fassaad on säilinud alates 1912. aastast muutumatuna. II–V korrus on krohvitud. Madala kaldega katus oli algselt kaetud betoonvaltskividega, hiljem värvitud terasplekiga. Kahe pidulikult vormistatud sissepääsuga Pagari tänava poolsel peafassaadil on kaks poolümarat ja kaks kandilist kolme korrust läbivat ärklit. 

Üle tee Pagari 2 asuv hoone, kus asus Eesti NSV Siseministeerium, ühendati 1950. aastatel Pagari 1 hoonega II korruse galerii kaudu, mis katab ühe kandilistest ärklitest. Analoogselt, kuid ilma paraadsissepääsudeta on lahendatud kitsamad Pika ja Laia tänava fassaadid. Tänavafassaadi ilmestavad krohvmedaljonid, aknaalused ornamentidega tahvlid ning metall- ja kivipiiretega rõdud. Valminud hoones olid II–V korrusel ruumikad korterid, I korruse suurtes korterites olid ka avaliku funktsiooniga büroo- või vastuvõturuumid. Soklikorrusel olid kaupluse- või töökojaruumid, ülemiste korterite panipaigad ja 2–4 korterit. 

Algset plaanilahendust on hiljem muudetud, kohandades seda ametiasutusele sobivaks. Praegune hoone siseplaneering pärineb 1920. aastatest, mil hoone kohandati ümber korterelamust ametiasutuseks: ühe korruse ruumid seoti omavahel pikkade koridoridega. Esimesele korrusele ja soklikorrusele on juurde tehtud arhiivi-, kinnipidamis-, söökla- jms ruume. Eriti väärtuslikuks ja säilitamisväärseks tuleb lugeda hoone keldreid, kus on seni alles Eesti NSV SARK-i aegne vangla kongisüsteem. 

Interjööris on säilinud mitmeid väärtuslikke detaile: tahveluksed, trepid koos piirete ja käsipuudega, pea- ja köögitrepikodade liftid, betoonplaatidest trepikoja- ja koridoripõrandad, eluruumide parkettpõrandad, põrandates olevad tuulutusrestid, laerosetid jms.

2008. aastal kaalus valitsus hoone maha müümist, aga vabadusvõitlejad ja represseeritud soovisid seal hoopis kommunismikuritegude muuseumi näha.

Ettevõte Tolaram Grupp kavatses muuta hoone luksuslikuks kortermajaks. Planeeritud oli 42 korterit, mis pidid valmima 2013. aastal.

 Viited 

 Välislingid 

Tallinn linna I hüpoteegiringkond. Kinnistute üldandmed: Pagari tänav. Kinnistu nr. 147, Tallinn Lai 44 // Pagari 1 // Pikk 59/61 jne, Eesti Rahvusarhiiv, Kinnistute register
 Fotogalerii: vaata, milline endine KGB hoone seest välja näeb! Ärileht, 5. veebruar 2011
 Pagari 1 korterelamu sai ehitusloa, Eesti Päevaleht, 5. juuli 2011
Pagari „õuduste maja” korterite ruutmeeter maksab 4000 eurot, Ärileht.ee, 9. juuli 2013
Kuulus ja kurikuulus Pagari tänava maja Eesti Ekspress, 20. september 2013

Kategooria:Tallinna vanalinna tänavad
Kategooria:Tallinna 6. linnajagu