Juhan Vilms

Juhan Vilms (22. september 1893 Kabala vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 22. veebruar 1952 Buenos Aires) oli eesti arst ja eugeenik.

Elulugu
Juhan Vilms lõpetas Tartu Reaalkooli. Ta õppis aastatel 1914–1917 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, kuid lõpetas 1919. aastal Tomski Ülikooli"Tartu Ülikooli üliõpilaskonna teatmik II 1889–1918". Toimetanud Richard Kleis. Tartu 1987 (Tomskisse oli ta evakueerunud Esimese maailmasõja eest). Ta kaitses 1923. aastal Tartu Ülikoolis eksternina väitekirja "Kõhreglükogeeni püsivusest mõnesuguste glükogeeni vähendavate tegurite puhul" ja sai meditsiinidoktori kraadi. Juhan Vilms oli Üliõpilaste Selts Raimla liige (1922/II).

Vilms liitus Siberis Tšehhoslovakkia korpusega ja naasis hiljem kodumaale Vladivostoki kaudu. Aastatel 1920–1924 oli ta Tartu Ülikooli patoloogia instituudi assistent. Ta valmistus ülikooli kehalise kasvatuse teooria professuuriks, kuid sellest kohast ta siiski loobus ning asus 1926. aastal praktiseeriva naha- ja suguhaiguste arstina Tallinna. Aastatel 1940–1943 töötas ta Tallinna Tehnikaülikoolis tööstuse tervishoiu lektorina.Ken Kalling. [file:///C:/Users/Kasutaja/AppData/Local/Temp/12433-Article%20Text-9509-1-10-20151208.pdf 84 "Kultuurrahvaste mentaliteet peab saama enam kollektivistlikumaks. (Dr Juhan Vilmsi sõnad ja teod)"]. Tartu Ülikooli Ajaloo Küsimusi XLIII (2015). Lk 85–86

Vilms oli Riigikogu IV koosseisu liige.Riigikogu IV koosseis Ta kuulus Tööerakonda, kuid astus sealt 1930. aastal välja põhjendusega, et erakonna juht Otto Strandman ei viinud riigivanemana ellu Tööerakonna põhimõtteid. Ta oli 1930. aastal üks ühingu Radikaal asutajaid. 1931. aastal asutas Vilms koos oma toetajatega erakonna Rahvuslik Töökoondus.

Aastatel 1930­–1932 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.

Alates 1922. aastast oli Vilms karskusliidu liige ja aastatel 1925­–1926 selle juhatuse esimees. 

Ta põgenes 1943. aastal Soome, sealt 1944. aastal Rootsi ja elas hiljem Argentinas, kus ta 1952. aastal suri.

Kirjutisi
"Noor-Eesti ja teadus". // Kümme aastat. Noor-Eesti 1905–1915. Tartu 1918
Korporatiivne parlament ja meie uus põhiseadus. Vaba Maa nr 274, 22. november 1933. Lk 4
Uue vaimu teostamisest. Kaja nr 217, 14. september 1934. Lk 2
Kodadest – Asutava Koguni. Vaba Maa nr 40, 15. veebruar 1935. Lk 2
Eesti kodade süsteem on omapärane Euroopas. Uus Eesti nr 8, 9. jaanuar 1936. Lk 9
Kutsekojad ja meie. Vaba Maa nr 32, 9. veebruar 1937. Lk 2
Kutsekodade õigused ja parlamentarism välismaal. Vaba Maa nr 56, 10. märts 1937. Lk 2

Isiklikku
Tema vanem vend oli Jüri Vilms. 

Viited

 Kirjandus 
Ken Kalling. "Näitlik juhtum Eesti meditsiiniloost: Dr. Juhan Vilms ja eugeenika". Eesti Arst, 3 (2002). Lk 182–185
Pekka Erelt. "Korralikul eesti mehel võiks mitu naist olla". Eesti Ekspress, 16. september 2012
Ken Kalling. "Kultuurrahvaste mentaliteet peab saama enam kollektivistlikumaks. (Dr Juhan Vilmsi sõnad ja teod)". Tartu Ülikooli Ajaloo Küsimusi XLIII (2015). Lk 85–112

Kategooria:Eugeenikud
Kategooria:Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud
Kategooria:Arstide Koja liikmed
Kategooria:Tomski ülikooli vilistlased
Kategooria:Üliõpilaste Selts Raimla liikmed
Kategooria:Eestlased Soomes
Kategooria:Eestlased Rootsis
Kategooria:Eestlased Argentinas
Kategooria:Sündinud 1893
Kategooria:Surnud 1952