Kadrina Keskkool

Kadrina Keskkool on üldhariduskool Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina alevikus.

2021. aasta sügise seisuga õpib Kadrina Keskkoolis 612 õpilast. Gümnaasiumiastmes võimaldab kool õpet kolmes õppesuunas: humanitaar-sotsiaalsuunas (HUSO), loodusteaduste suunas (LOTE) ja insener-tehnoloogilises suunas (INTE). Koolil on oma e-päevik Minu Kool.

Koolis viiakse läbi IT- ja nutifestivali CADrina.CADrina koduleht

 Traditsioonid 

 Aktus on õppeaasta alguses, siis terve päev on klassijuhataja tund
 Läbi Kadrina jooks
 Õpetajate päeva tähistamine
 CADrina IT- ja nutifestival
 Jõulupeod ja kontserdid
 Sõbrapäeva tähistamine
 Direktori vastuvõtt silmapaistvatele õppuritele

 Õppeaasta ühine lõpetamine 
 Halloweeni stiilipäev
 Kelguralli 
 Väikeste teadlaste päev

 Ajalugu 
Esimesed viited kooli olemasolule Kadrinas pärinevad 17. sajandi lõpust.

30. septembril 1902 alustas Kadrina lähedal Kadapiku külas Strandmanide majas tegevust kihelkonnakool, mis tegutses ühe aasta. Koolijuhatajaks oli Ernst Martinson. Õpilasi oli 32.

20. septembril 1906 avati kool taas Johannes Heinrich Lutheri erakooli nime all. Kadrina Katariina koguduse õpetaja Lutheri kooli tarbeks renditi  hooned Kadrina kiriku läheduses., endise vasevalutöökoja omaniku R. Johansoni hoonetes. 1907. aastast alates tegutses kool Kadrina Eesti Haridusseltsi Koolina. 

1919. aastal muudeti kool 7-klassiliseks, kuid 1921. aasta kevadel 7. klass suleti, et minna üle seaduses ette nähtud 6 klassi algkooli tüübile.

1920. aastast läks kool Undla valla haldusse. Koolis õppis 151 õpilast.

1937. aastal võttis Undla vald vastu otsuse ehitada uus koolimajaKadrina maadles kooli küsimusega, Virumaa Teataja, nr. 44, 5 märts 2020, millele pandi nurgakivi 29. mail 1938.

1939. aasta septembris algas õppetöö uues koolimajas (praegune A-korpus).

1944. aastal kasutasid Saksa väed koolimaja hospidalina ja staabina.

1944. aasta sügisel alustas kool tööd 7-klassilise mittetäieliku keskkoolina. Õpilasi oli 283.

1957. aastal sai mittetäielik keskkool, keskkooliks. Õpilasi oli 350. Õppetöö toimus kahes vahetuses. 

1959. aastal alustati kooli juurdeehitust (praegune B-korpus), mis avati 1963. aasta jaanuaris.

1961. aastal lõpetas keskkooli I lend.

1962. aastal alustas kool tööd jälle ühes vahetuses.

1970. aasta kevadel valmis koolil oma puhkebaas Vainupeal.

1972. aastal valmis kooli staadion.

1978. aastal seati sisse kooli auraamat, kuhu kantakse silmapaistvate õpilaste ja kollektiivi liikmete nimed.

1984. aastal valmis kooli uus õppehoone (praegune C-korpus), kus on 35 ainekabinetti, söökla ja garderoob.

1987. aastal valmis kooli aulakorpus.VHS "Pildikesi koolielust – Kadrina Keskkool 100" (MM Agentuur, 2002) Sama aasta sügisest hakkasid toimuma õpilaste arvutitunnid.

1994. aasta sügisel alustas gümnaasiumiklassi kõrval õpinguid kutsekeskkooli- ja kutseklass.

1999. aasta talvel sai Kadrina Keskkool interneti püsiühenduse.

2011. aastast on gümnaasiumiastmes suunapõhine õpe.

Kooli nimed
1902 Kadrina kihelkonnakool
1906 Johannes H. Lutheri erakool
1907 Kadrina Eesti Hariduse Seltsi kool
1921 Kadrina algkool
1944 Kadrina Mittetäielik Keskkool
1957 Kadrina Keskkool

 Koolijuhid 
 1902–1903 Ernst Martinson
 1906–1911 Jaan Laur
 1911–1915 Jakob Kents
 1915–1935 Paul Pedisson
 1935–1940 Ott Siirak
 1940–1941 Paul Eessaar
 1941–1961 Elmar Kanter
 1961–1963 Kaljo Lomp
 1963–2000 Otto Amer
 2000–2022 Arvo Pani
 2022-2024 Krõõt Nõmmela-Mehide
 2024-          Evelin Teiva

Galerii

 Viited 

Välislingid

Kadrina Keskkooli koduleht
 Kadrina Keskkooli juubeliks valminud koolielu tutvustav dokumentaalfilm "Pildikesi koolielust – Kadrina keskkool 100" (2002)

Kategooria:Lääne-Viru maakonna koolid
Kategooria:Kadrina