249. Eesti Laskurdiviis

249. Eesti Laskurdiviis (vene 249-я Эстонская стрелковая дивизия) (s/o 24676) oli Teise maailmasõja ajal NSV Liidu Punaarmee koosseisus formeeritud põhiliselt eestlastest koosnev rahvusväeosa, 8. Eesti Laskurkorpuse koosseisus.

Punaarmee 249. Eesti Laskurdiviisi formeerimise aluseks oli 10. veebruaril 1942 antud NSV Liidu Riikliku Kaitsekomitee (GKO) käskkiri 2. eesti laskurdiviisi moodustamiseks, diviis formeeriti 1942. aasta 10. veebruarist kuni 13. septembrini.

Algul kandis väeosa nimetust 423. Laskurdiviis, 1942. aasta märtsis nimetati väeosa ümber 249. Eesti Laskurdiviisiks. Kuni 1942. aasta veebruarini 249. LD nime kandnud NSV Liidu SARKi isikkoosseisust moodustatud diviis nimetati 16. veebruaril 1942 16. Kaardiväediviisiks.

249. Eesti Laskurdiviis oli üks väeosa, millest koos 7. Eesti Laskurdiviisi ja muude üksustega moodustati 25. septembril 1942 8. Eesti Laskurkorpus.

1942. aasta suvel alustasid diviisi väeosad Uuralites Tšeljabinski oblastis väljaõpet, augustis suunati diviis Moskva oblastisse, Uuralitesse jäi vaid tagavarapolk. 1942. aasta novembris saadeti diviis rindele ning see osales 1942. aasta detsembrist Velikije Luki lahingutes.

22. oktoobril 1944 anti diviisile Tallinna nimi ja autasustati seda Punalipu ordeniga, nimetus (249-я Эстонская стрелковая Таллинская Краснознамённая дивизия249-я Эстонская стрелковая дивизия, www.pribfront.ru, (vaadatud 08.01.2025)).

28. juunil 1945 reformeeriti 249. ELD, 122. Eesti kaardiväe Lenini ordeniga laskurdiviisiks (122-я гвардейская Эстонская ордена Ленина Краснознаменная стрелковая дивизия).

Juhtkond ja koosseis
Diviisiülemad
polkovnik August Vassil, veebruar – mai 1942
kindralmajor Lembit Pärn, 6. mai 1942 – 23. juuni 1942
diviisiülema asetäitja August Vassil
major, alates 4. oktoober 1942 alampolkovnik Karl Kanger, 24. juuni 1942 – 28. september 1942
polkovnik Artur Saueselg, 29. september 1942 – 29. detsember 1942
diviisiülema asetäitja polkovnik Johan Lombak
polkovnik/kindralmajor Johan Lombak, 30. detsember 1942 – 3. märts 1945
polkovnik August Feldman, 4. märts 1945 – 9. mai 1945
Diviisi staabiülemad
polkovnik Artur Simson
alampolkovnik Gustav Kund (sünd. 1899)
major Nikolai Trankmann, 12, 1942–?
kapten	Paalma	(1943)	Paalma	(Kapten. 249. eesti laskurdiviisi staabi ülem.), www.meediateek.ee
polkovnik Tavid Kiljako (1945)
Diviisi sõjakomissar
polgukomissar Nikolai Puusepp, 1942
NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi 9. oktoobri 1942 seadlusega likvideeriti Punaarmees väeüksuste komissaride ametikohad, kehtestati väeosa ülema ainujuhtimine ning loodi ametikoht ülema asetäitja poliitalal)
ülema asetäitja poliitalal Johan Lombak, 1942. aasta oktoober-detsemberЛомбак Иоганн Яковлевич, pamyat-naroda.ru
ülema asetäitja poliitalal, alampolkovnik Algus Raadik (märtsist 1942, diviisi poliitosakonna ülem), seejärel kuni juunini 1946 asetäitja poliitalal

 249. Eesti Laskurdiviisi koosseis 
+ 249. Eesti Laskurdiviisi allüksused Juhtkond juhtkond pärast 1. oktoobrit 1942 249. Eesti Laskurdiviis 249. Eesti laskurdiviisi staapStaabiülem polkovnik Artur Simson; staabiülema asetäitja major Oskar Reemet staabiülem Gustav KundStaabi 1. (operatiiv)osakond ülem major Edmund Püssmajor Tavid KiljakoStaabi 2. (luure)osakond ülem kapten Oskar Truuse major Oskar TruuseStaabi Poliitosakondülem pataljonikomissar Algus Raadik poliitosakonna ülem Algus RaadikStaabi eriosakondНКВД: 249 стрелковая дивизия, Cайт истории, по организационной структуре и кадровому составу органов безопасности (ВЧК-КГБ) Johannes Tipner (19.08.1942–11.1942 )riikliku julgeoleku nooremleitnant Mihhail Krassman (1942/1943) ülema asetäitja riikliku julgeoleku vanemseersant August KlimentSideosakondülem polkovnik Friedrich-Alfred Olbrei kapten Eduard AltFüüsiline ettevalmistus Fred KuduVarustusosakondülem kapten Oskar VillemsonRiviosakondTagalaülem major OtsKaadriosakondülem kapten ŠpoorSuurtükiväeülemmajor Siegfried Reskov alampolkovnik Johann Mäe alampolkovnik Arnold PoolusSuurtükiväe staabiülemkapten Erich Loorits major Valter Jaekalampolkovnik Eduard Lemmingalampolkovnik Rudolf VaitmaaInseneriteenistusmajor Eduard PurroKeemiateenistusülem major Pavel SolovevŠifreerimisosakondS. TürnaskMeditsiiniteenistus2. järgu meditsiiniarst Robert KarinVeterinaarteenistusHugo ReimanAutotranporditeenistus 2. järgu intendant August Rebanes 249. laskurdiviisi sõjaprokurörHeinar Grabe 249. laskurdiviisi sõjatribunal tribunali esimees, Theodor Unt 917. Laskurpolk (s/o 16626)ülem alampolkovnik Hans Virit; hiljem major Peeter Lepp ja polkovnik Johan Lombak; alampolkovnik Elmar Horn 921. Laskurpolk (s/o 61933) polguülem alampolkovnik Olav Mullas, major A. Strohmann;  925. Laskurpolk (s/o 28770) ülem alampolkovnik Ferdinand Tõnso, alampolkovnik Heinrich Neggo, alampolkovnik Hans Virrit 779. suurtükiväepolk (s/o 16610) ülem alampolkovnik Karl Aru, kapten Aleksander Pais, alampolkovnik Siegfried Reskov, alampolkovnik Kaarel Uibo45. tankipolkpolkovnik I. Šestopalov 469. üksik miinipildujate divisjon relvastatud 50, 82, 120 mm miinipildujatega 307. üksik tankitõrjedivisjon (s/o 92452)ülem major Nikolai Trankmann ülem major Vladimir Miller ülem kapten Hindrik Lio. Relvastatud 45 mm tankitõrjekahuritega 326. üksik õhukaitse suurtükiväe õppedivisjon ülem alampolkovnik Hans Virit. Relvastatud 37 mm õhutõrjekahuritega  417. üksik sapööripataljonülem kapten Ervin Kangur 669. üksik sidepataljon ülem kapten Eduard Alt; kapten Artur Tuuberg 161. üksik kuulipildujapataljonülem kapten V. Zukker. Relvastatud 7,62 mm kerge- ja raskekuulipildujatega 267. meditsiini-sanitaarpataljon meditsiiniteenistuse major Oskar Otsman 328. üksik luurerood 243. üksik keemiakaitse rood 65. üksik autotranspordirood Õppepataljonülem alampolkovnik Hans Virrit 312. väliköök 1883. välipost 1194. Riigipanga välipunkt

 122. kaardiväe laskurdiviis 
28. juunil 1945 reformeeriti 249. ELD, 122. kaardiväe Eesti Lenini ordeniga laskurdiviisiks (122-я гвардейская Эстонская ордена Ленина Краснознаменная стрелковая дивизия). 
 917. laskurpolk nimetati 368. kaardiväe Eesti Punatähe ordeniga laskurpolguks, 
 921. laskurpolk > 370. kaardiväe Eesti Punalipuliseks laskurpolguks, 
 925. laskurpolk > 372. kaardiväe Eesti Punatähe ordeniga laskurpolguks (likvideeriti 1947. aasta algul), 
 251. diviisi suurtükiväebrigaad > 99. kaardiväe Eesti suurtükibrigaadiks, 
 779. suurtükipolk > 484. kaardiväe Eesti Kutuzovi ordeniga kahuripolguks (asus Kloogal 06.1945–06.1946), 
 307. üksik tankihävitusdivisjon > 224. üksikuks kaardiväe Eesti Aleksander Nevski ordeniga tankihävitusdivisjoniks, 
 417. üksik sapööripataljon > 154. üksikuks kaardiväe Eesti sapööripataljoniks, 
 669. üksik sidepataljon (kuni 26.12.1944 197. üksik siderood) > 216. üksikuks kaardiväe Eesti sidepataljoniks ja 
 328. üksik luure-laskurrood > 126. kaardiväe Eesti motoluurerooduks. 122. diviis paiknes Aegviidu ja Jäneda ümbruses.

1945–1946 demobiliseeriti Eesti rahvusväeosadest 16 550 inimest. 12. mail 1946 Punaarmee Kindralstaabi direktiivi alusel saadeti 1946. aasta augusti alguseks laiali 41. kaardiväe Eesti Tallinna laskurkorpuse juhtkond ja 122. kaardiväe laskurdiviis.

Vaata ka
22. Eesti Territoriaalne Laskurkorpus

Viited

Kirjandus
Эндель Сыгель. Дружба, закаленная в огне войны. – Таллин: Ээсти раамат, 1975.
Ларин П.А. Эстонский народ в Великой Отечественной войне 1941–1945/ Сокр. пер. с эст. – Таллин: АН ЭССР, 1964.

 Välislingid 
Андрей Петренко, Прибалтийские дивизии Сталина
249-я Эстонская стрелковая дивизия. Офицерский состав:, www.pribfront.ru
Kategooria:Eesti väeosad Teises maailmasõjas NSV Liidu sõjaväes
Kategooria:Nõukogude Liidu relvajõud Eestis