Jüri Aarma

Jüri Aarma (30. mai 1951 Betseva küla, Kirovi oblast – 21. mai 2019 Tallinn) oli eesti näitleja, muusik ja kultuuriajakirjanik.

 Elukäik 
pisi|Jüri Aarma 1984. aastal esinemas ansambli Hampelmann koosseisus.Foto: Jaan Künnap
Jüri Aarma sündis küüditatud eestlaste peres. 1956. aastal jõudis ta koos perega Eestisse ja asuti elama Pärnusse. Ta lõpetas 1970. aastal Pärnu I Keskkooli. Juba koolipoisina käis ta isa eest salaja Pärnu teatri Endla stuudios näitlemist õppimas ja tegi kaasa teatrilavastuste massistseenides.ETV saade "Prillitoos" (nr 481) 13.01.2019.

Aastatel 1970–1974 õppis ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris (lõpetas, VI lend, kursusejuhendajad Grigori Kromanov ja Mikk Mikiver).

Seejärel töötas ta kuni 1995. aastani Eesti Riiklikus Noorsooteatris näitlejana. Aastatel 1992–1996 oli ta Kuku Raadio koosseisuline toimetaja, seejärel 2003–2019 mittekoosseisulisena üks kultuurisaate "Publikumärk" kaasautoreid ja saatejuhte; suuremate kultuurilooliste saadete seas juhtis ta 258 portreesaadet "Kukul külas". 1995–2002 oli ta ajakirja Teater. Muusika. Kino peatoimetaja, hiljem töötas ajalehe Maaleht kultuuritoimetajana. Vabakutselise näitleja, laulja ja pillimehena tegi ta kaasa paljudes erinäolistes loomeprojektides. 

Alates 1979. aastast kuulus ta koos Kaarel Kilveti ja Lauri Nebeliga 1980. aastate menuansamblisse Hampelmann, kes esitas sadadel kontsertidel peamiselt humoorikaid rahvalikke laule, kuid mängis kandvat rolli ka mitmes toonase Noorsooteatri muusikalavastuses.Jüri Aarma 30. V 1951 – 21. V 2019. Eesti kultuuriasutuste järelehüüe kultuurilehes Sirp. 24.05.2019. 1970. aastate lõpus ja 1980. aastatel esines (luges ja laulis) ta sageli Eesti Raadio huumorisaates "Meelejahutaja".

Telesaateid hakkas ta kaassaatejuhina tegema Eesti Televisioonis 1993. aastast ("Noortestuudio", 1973; "Teater! Teater! Teater!", 1988–1990). Aastatel 1995–1997 juhtis ta koos Karmel Eikneriga iganädalast "Kultuurimagasini" ja 1997–1999 kultuuriinfosaadet "Pilk".Retrovideo: Karmel Eikneri röögatult vallatud soengud. Postimees/Elu24, 10.09.2015. Aastatel 1995–2001 tegi ta autori ja saatejuhina teatritegelaste portreesaadete sarja "Siin ja praegu" ETV-s, 2018.–2019. aastal jätkas ta sarnast saatesarja pealkirjaga "Praegu ja siin" Tallinna Televisioonis.In memoriam Jüri Aarma Teater.ee, 22.05.2019.

Alates hooajast 2010/2011 kuni surmani juhtis ta koos Gerli Padariga ETV-s laulusaadet "Lauluga maale".

Jüri Aarma luges palju aime- ja teatmekirjandust. Tema laiast silmaringist annab tunnistust asjaolu, et 20 aasta jooksul kuulus ta Vikerraadio "tarkade klubisse" ehk mälumängusaates "Mnemoturniir" küsimustele vastajate hulka.Jüri Aarma annab aru: kuidas “Mnemoturniiris” tegelikult vastuseid välja mõeldakse Maaleht.ee, 17.05.2017.ETV saade "Prillitoos" (nr 481) 13. jaanuar 2019.

Looming
pisi|Jüri Aarma 1992. aastal.Foto: Jaan Künnap

Teatrirolle
 Vang – Saluri "Kes ma olen?" (Riiklik Noorsooteater, 1977)
 Xanthos – Figuereido "Rebane ja viinamarjad" (Riiklik Noorsooteater, 1987)
 Prints – Vasara ja Komissarovi "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" (Riiklik Noorsooteater, 1979)
 osatäitja – Béranger’ ja Undi "Löö laulu, vastas jumal, löö laulu, väike mees" (Riiklik Noorsooteater, 1980)
 kapral Mollberg – Bellmani ja Sirkeli "Verinoor plika ja pilgeni klaas" (Riiklik Noorsooteater, 1983)
 Mees – Enquisti "Mees paadis" (Riiklik Noorsooteater, 1985)
 Šostakovitš – Pownalli "Meistriklass" (Riiklik Noorsooteater, 1988)
 Bradley – Shepardi "Maetud laps" (Tallinna Linnateater, 1994)
 Eesel Iiah – Raadiku "Puhh" (Rahvusooper Estonia, 1995)
 Prozorov – Tšehhovi "Kolm õde" (Eesti Draamateater, 1996)
 Zander ja Vahur – Karusoo "Kured läinud, kurjad ilmad" (Eesti Draamateater, 1997)
 Näitleja – Kerge "Piaf – Pariisi varblane" (Vanemuine, 2000)
 "Brel", Jacques Breli laulude põhjal (Vanalinnastuudio, 2001)
 pastor Manders – Ibseni "Kummitused" (Vene Teater, 2008)
 Alain Reille – Reza "Tapatöö jumal" (Kuressaare Linnateater, 2008)
 Artur Rinne – Põldre ja Vaheri "Arturi laulud ja aastad" (Ugala, 2009)
 Otsa "Jaan Poska saaga" (Vana Baskini Teater, 2011)
 Gabriel Lindström – Waltari "Tule tagasi, Gabriel!" (Vana Baskini Teater, 2013)

Rolle filmides ja telesarjades
 1975 – "Löö vastu" (tudengifilm) – Avo Eller
 1980 – "Kuninganna Maudi maa" (ETV telelavastus) – peaosaline koos Külliki Tooliga
 1981 – "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust I jagu" (telemängufilm) – Jaan Anvelt, Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee esimees
 1981 – "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust II jagu" (telemängufilm) – Jaan Anvelt, Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee esimees
 1981 – "Pihlakaväravad" (mängufilm) – Kalle
 1985 – "Alevimaastikud" (dokumentaalfilm) – teksti lugeja	
 1988 – "Näkimadalad III jagu" (telemängufilm) – Hans Verthausen
 1994 – "Jüri Rumm" (mängufilm) – pillimees
 1997 – "Waba Riik" (telesari)
 2002 – "Jätkusõja viimased sõdurid" (dokumentaalfilm) – teksti lugeja	
 2003 – "Kodu keset linna" (telesari) – Felix
 2007 – "Georg" (mängufilm) – pianist klubis
 2007 – "Tuulepealsed leelod" (dokumentaalfilm) – teksti lugeja
 2011 – "Koddo" (tudengifilm) – vanamees
 2012 – "Allveelennud" (mängufilm) – hääled
 2012 – "Ellawood" (tudengifilm) – joodik
 2012 – "Umbkotid" (telemängufilm) – Jüri Maimik
 2017 – "Litsid" (telesari) – Linda isa hr Värk
 2017 – "Rohelised kassid" (mängufilm) – patsient

Raamatud
2011. aastal ilmus Jüri Aarma intervjuude kogumik "Hobusest Mozartini" (kirjastus Maalehe Raamat). Seal on tema intervjueeritavate seas Velda Otsus, Jüri Ennet, Alo Kurvits, Veljo Tormis, Ilon Wikland, Jaak Allik, Jaanus Johanson, Olga Panasevitš, Rutt Süvari, Vladislav Koržets, Leida Rammo, Kivisildnik, Anne Paluver, Neeme Raud, Urmas Sisask, Andrus Vaarik ja Ain Kaalep.

Aarma oli ka üks kaheteistkümnest Eesti kultuuritegelasest, kelle kirjutatud minevikumeenutused ilmusid 2009. aasta humoorikas kogumikus "Supinahk ja sukapüksid" (kirjastus 30pluss). Teised autorid selles valikus olid Kivisildnik, Jaanus Rohumaa, Chalice, Tiit Kikas, Kati Murutar, Epp Maria Kokamägi, Andres Noormets, Evelin Samuel, Contra, Linnar Priimägi ja Priit Pajusaar.

Tema koostatud on raamatud "Jaanus Orgulas. Jäägu see” (Ilo, 2004) ja "Gunnar Kilgas. Nii on läinud” (Ilo, 2007).

Tema toimetatud on Toomas Pauli raamat "Haihtunud hingede aeg : mõtisklusi Maalehes aastatest 2000-2006" (Maalehe Raamat, 2006; 2., täiendatud trükk 2007). 

Tunnuslaul
Jüri Aarma kui erakordselt musikaalne ja mitmekülgne muusik kirjutas aeg-ajalt muusikat nii teatrilavastustele kui ka kontsertide tarvis.In memoriam Jüri Aarma Teater.ee, 22.05.2019. Tema loomingusse kuulub kümneid laule, mille seast sai tema tunnuslauluks "Ärge jätke mind üksi (kui oleme joonud šampanjat)". Aarma kirjutas selle laulu Priit Aimla sõnadele rahvakunstnikust näitleja Lisl Lindau 70. sünnipäevaks ning esitas seda peale kolleegide sünnipäevade ka väga paljudel kontsertidel. Sama laul kõlas tema esituses ka Lisl Lindau ja (helisalvestiselt) ta enda matusepäeval.Jaanus Kulli. Lauri Nebel meenutab head sõpra Jüri Aarmat: „Tänase päevani mõtlen, et mida te naljatate, Jürka tuleb kohe-kohe nurga tagant välja.“ Õhtuleht.ee, 05.06.2020.Meelis Kapstas. Kui on joodud šampanja... Kroonika/Delfi, 27.12.2019.

Tunnustus
2014 – Valgetähe V klassi teenetemärk

Isiklikku
Tema isa oli muusika- ja terviseõpetaja Gunnar Aarma ning ema muusikaõpetaja Heljo Aarma. Tema vend on August Aarma ja õde oli Maria Tilk.

Ta oli abielus koorijuhi ja muusikapedagoogi Merike Aarmaga, nende poeg on Kiur Aarma ja tütar Roosi-Mae Aarma.

Aarma noot oli sol-diees.Bianca Mikovitš. Jüri Aarma mälestuseks annetati oreliviledeks rekordsumma Maaleht.ee, 21.05.2020.

Jüri Aarma hukkus 21. mail 2019 rongiõnnetuses.Traagilise õnnetuse tagajärjel lahkus meie seast näitleja ja ajakirjanik Jüri Aarma Maaleht, 21.05.2019.

Jüri Aarma mälestuseks tehtud annetustest ehk 6000 euro eest osteti Tallinna Kaarli kiriku Walckeri orelile 12 temanimelist vilet.Bianca Mikovitš. Jüri Aarma mälestuseks annetati oreliviledeks rekordsumma Maaleht.ee, 21.05.2020.

Viited

Välislingid

ETV saade "Ärge jätke mind üksi, kui oleme joonud šampanjat" 1. jaanuar 1992
ETV teatrisaade "Siin ja praegu. Jüri Aarma ja Mikk Mikiver" 22. jaanuar 2006
ETV saade "Tähelaev. Jüri Aarma" 20. jaanuar 2008
Jüri Aarma. Kontvõõrana sünnikodus maaleht.ee, 17. juuli 2008
"Tiiger minu sees" – Jüri Aarma mõtisklus YouTube, 12. juuni 2018
Jüri Aarma 30. V 1951 – 21. V 2019 Eesti kultuuriasutuste järelehüüe kultuurilehes Sirp. 24. mai 2019
Jüri Aarma mälestuseks annetati oreliviledeks rekordsumma Maaleht, 21. mai 2020
Jüri Aarma portaalis "Tartu ilukirjanduses"
Haud Tallinna Rahumäe kalmistul

Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Eesti lauljad
Kategooria:Eesti näitlejad
Kategooria:Eesti saatejuhid
Kategooria:Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Kategooria:Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti represseeritud isikud
Kategooria:Rahumäe kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1951
Kategooria:Surnud 2019