Part

Part on kodustatud ja metsikute veelindude üldnimetus, kuhu kuuluvad mitmed liigid ja tõud. Kodupardid on aretatud peamiselt sinikael-pardist (Anas platyrhynchos), kelle kodustamine toimus Aasias mitme tuhande aasta eest.Yeomans, L. (2025). Zooarchaeology of Managed, Captive, Tame, and Domestic Birds. Springer.
pisi|Stockente im Feldsee (NSG Feldberg)
Pardid on levinud üle maailma ning neid kasvatatakse liha, munade ja sulgede pärast. Lisaks põllumajanduslikule kasutusele on pardid olulised ka looduslikes ökosüsteemides, kus nad täidavad märgalade hooldaja rolli.

 Päritolu ja kodustamine 
Arheoloogilised leiud näitavad, et inimesed hakkasid parte pidama piirkondades, kus märgalad pakkusid võimalusi toidu hankimiseks ja lindude püüdmiseks. Kodustamise käigus muutusid pardid taltsutatumaks ning kujunesid välja erinevad tõud, mis sobivad nii liha- kui ka munatootmiseks.

Kodupardi omadused erinevad metsikutest esivanematest: nende kehamass on suurem, värvus varieerub ning lennuvõime on vähenenud. Need muutused on kujunenud pikaajalise valikulise aretuse tulemusena.

 Levinud pardiliigid 
Pardid kuuluvad mitmesse liiki, kuid kõige tuntumad on sinikael-part (Anas platyrhynchos), muskuspart (Cairina moschata) ja nende kodustatud vormid. Metsikud pardid elavad peamiselt märgaladel, järvedel ja jõgedel ning on kohastunud nii rändeks kui ka paikseks eluks.

 Parditõud 
Kodupardist on aretatud mitmeid tõuge, mis erinevad suuruse, värvuse ja tootlikkuse poolest. Levinud on nii lihatõud kui ka munatõud. Eestis kasvatatakse ka vähelevinud parditõuge, mida peetakse väikestes karjades ning mille säilitamine aitab hoida kohalikke geneetilisi ressursse.Tikk, H., Tikk, V. & Piirsalu, M. (2008). Linnukasvatus II – Eestis vähelevinud põllumajanduslinnud. Eesti Vutt.

 Bioloogia 
Kodupardid erinevad metsikutest lindudest mitmete bioloogiliste tunnuste poolest. Kodustamine on mõjutanud nende kasvukiirust, ainevahetust ja sigimiskäitumist. Uuringud näitavad, et kodustamise käigus muutuvad ka embrüonaalsed ja hormonaalsed protsessid, mis mõjutavad lindude arengut ja füsioloogiat.Cordero, G. A. & Werneburg, I. (2022). Domestication and the comparative embryology of birds. Journal of Experimental Zoology.

Pardid on sotsiaalsed linnud, kes elavad rühmades ja suhtlevad häälitsuste ning kehakeele abil. Nad vajavad ligipääsu veele, mis on oluline nii puhastumiseks kui ka loomuomaseks käitumiseks.

 Partide ökoloogiline roll 
Pardid mõjutavad märgalade ökosüsteeme, aidates hoida taimestiku tasakaalu ja levitada seemneid. Nende toitumine koosneb peamiselt veetaimedest, putukatest ja väikestest selgrootutest, mis muudab nad oluliseks osaks toiduahelast.

 Pardikasvatus 
Pardikasvatus on levinud nii väiketaludes kui ka suuremates tootmissüsteemides. Pardiliha ja -munad on hinnatud toiduained ning sulgi kasutatakse tekstiilitööstuses. Pardikasvatuses pööratakse tähelepanu söötmisele, veekeskkonna tagamisele ja haiguste ennetamisele.

Eestis kasvatatakse mitmeid parditõuge, sealhulgas vähelevinud liike, mida peetakse väikestes karjades nii tootmise kui ka harrastusliku linnupidamise eesmärgil. Eesti õppematerjalid rõhutavad, et parditõugude säilitamine ja teadlik tõuaretus on oluline kohalike geneetiliste ressursside hoidmiseks.

Viited


Kategooria:Zooloogia
Kategooria:Partlased