Ottilie-Olga Kõiva

Ottilie-Olga (Olli) Kõiva (aastani 1958 Ottilie-Olga Niinemägi; 6. veebruar 1932 Anna vald, Järvamaa – 9. november 2023 Tallinn) oli eesti teadlane, rahvus- ja rahvakultuuri talletaja ja tutvustaja, laulu-uurija, folklorist.

Elukäik
 1954 – lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogina. 
 1954–1961 ja 1963–1966 teadur Eesti Kirjandusmuuseumi rahvaluuleosakonnas. 
 1963 – kaitses filoloogiakandidaadi väitekirja "Regivärsilise rahvalaulu traditsioon Kihnu saarel". 
 1966–1977 Kirjandusmuuseumi rahvaluuleosakonna juhataja. 
 1984–1987 Kirjandusmuuseumi heliarhiivi juhataja. 
 1990–1993 Kirjandusmuuseumi vanemteadur.

Teadustegevus
Erialaseid kirjutisi on Olli Kõiva avaldanud alates 1957. aastast. Peamiseks uurimisalaks on regivärsilised rahvalaulud, laulikud ja laulutraditsiooni lokaalne omapära. 

Tema koostatud ülevaateid eesti regilaulutraditsioonist, rahvaluule arhiivist ja rahvaluule kogumise ajaloost on ilmunud ka vene, inglise, saksa ja soome keeles. Ta osaleb "Vana Kandle" koostamises.

Teoseid
 1970 – heliplaatide teaduslik valimik "Eesti rahvalaule ja pillilugusid", koostatud koos Herbert Tampere ja Erna Tamperega
 1985 – Vana Kannel V. Mustjala regilaulud. Viis lõpule ja toimetas, koostajad Herbert ja Erna Tampere, kaasautor Ingrid Rüütel
 1997 – Vana Kannel VII:1. Kihnu regilaulud, kaasautor Ingrid Rüütel
 2003 – Vana Kannel VII:2. Kihnu regilaulud, kaasautor Ingrid Rüütel
 2012 – Vana Kannel X. Paide ja Anna regilaulud, kaasautor Janika Oras
 2014 – Aeg ärgata. Kakskümmend kaheksa eesti rahvalaulu, kirja pannud Friedrich Reinhold Kreutzwald Järvamaalt Viisu külast 1828. aastal. Time to wake: twenty-eight Estonian folk songs written down by Friedrich Reinhold Kreutzwald in 1828 in Viisu village, Järva county
 2021 – Vana Kannel XIV. Peetri regilaulud, kaasautor Janika Oras

Lasteraamatud
 1961 – "Sõnakera"
 1971 – "Sinisirje linnukene"

Liikmesus
 TA Emakeele Selts
 Akadeemiline Rahvaluule Selts
 Soome Kalevalaseura välisliige
 Soome Kirjanduse Selts kirjavahetajaliige

Tunnustus
 1999 – Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
 2014 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium 
 2014 – Järvamaa teenetemärk
 2021 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia viljaka töö eest folkloristina, rahvus- ja rahvakultuuri tutvustajana ja talletajana"Selgusid Kultuurkapitali aastapreemiate laureaadid" Sirp, 13. veebruar 2022

Isiklikku
Oli abielus ehitusinseneri ja karikaturisti Harri Kõivaga (1932–2003). Tütar Meeli Kõiva on kunstnik, tütar Katre Kõiva on laulja.

Viited

Kirjandus
 Eduard Laugaste, Eesti rahvaluuleteaduse ajalugu II (1980), lk 402; Keel ja Kirjandus 1982, 2 (K. Salve); Keel ja Kirjandus 2002, 2.

Välislingid
 Rahvuskultuuri Fondi eristipendiumid pälvisid Fred Jüssi, Olli Kõiva, Arvo Valton ja Enn Vetemaa ERR, 14.12.2014
 Kristi Salve "Folklore": "Olli Kõiva 75"
 Olli Kõivat usutlemas
 Regilaul annab meile tagasi meie põlvnemisloo
 Ottilie-Olga Kõiva 6.II 1932 – 9. XI 2023

Kategooria:Eesti folkloristid
Kategooria:Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Kategooria:Sündinud 1932
Kategooria:Surnud 2023