Pension

Pension (ladina pensio, 'maks') on korrapärane väljamakse vanaduse, töövõimetuse või toitja kaotuse korral (vanaduspension, töövõimetuspension, toitjakaotuspension). Vanaduspensioni saaja on pensionär.

Terminoloogia on riigiti erinev. Pensioniplaane võivad koostada tööandjad, kindlustusseltsid, valitsus või muud institutsioonid, näiteks tööandjate ühendused või ametiühingud. Ameerika Ühendriikides nimetatakse neid pensioniplaanideks, Ühendkuningriigis ja Iirimaal tuntakse neid üldiselt pensioniskeemidena ning Austraalias ja Uus-Meremaal pensioniskeemidena (või superfondidena). Vanaduspensionid on tavaliselt tagatud eluaegse annuiteedi vormis, kindlustades seega pikaealisuse riski. Tööandjapension on edasilükatud hüvitise vorm, mis on tavaliselt maksualastel põhjustel töötajatele ja tööandjatele soodne. Paljud pensionid sisaldavad ka täiendavat kindlustusaspekti, kuna nende kaudu makstakse sageli hüvitisi toitjakaotuse või puudega hüvitise saajatele. Terminit "pension" kasutatakse tavaliselt selleks, et kirjeldada makseid, mida isik saab pensionile jäädes, tavaliselt eelnevalt kindlaksmääratud juriidiliste või lepinguliste tingimuste alusel. Vanaduspensioni saajat nimetatakse pensionäriks.

 Ajalugu 
Roomlased pakkusid veteranleegionäridele (tsentuuriotele) sõjaväepensione, tavaliselt maatoetuse või spetsiaalse, sageli poolavaliku ameti vormis. Augustus Caesar (63 eKr – 14 pKr) käivitas oma sõjaväekassaga ajaloos ühe esimese selgejoonelise pensioniskeemi. Aastal 13 eKr lõi Augustus pensioniplaani, mille kohaselt pidid sõjaväeteenistuse lõpetanud läinud sõdurid saama pensioni (minimaalselt 3000 denaari ühekordse väljamaksena, mis tol ajal oli umbes 13-kordne leegionäride aastapalk) pärast 16-aastast leegioniteenistust ja nelja-aastast sõjaväereservi. Pensionile minevatele sõduritele maksti alguses tasu üldistest tuludest ja hiljem Augustuse 5. või 6. aastal asutatud erifondist (aeririum militare). Sellega püüti vaigistada mässu Rooma impeeriumis, mida ähvardas toona sõjaväeline konflikt. 

1645. aastal asutas Saksamaal Gotha hertsog Ernest Vaga vaimulike leskede fondi ja 1662. aastal õpetajate fondi. Seejärel loodi kogu Euroopas umbes 18. sajandi alguses mitmesuguseid preestrite leskede toetus-skeeme, millest mõned põhinesid ühekordsel maksel, teised põhinesid iga-aastastel kindlustusmaksetel, mis jagatakse samal aastal hüvitistena. 

Tänapäevased pensionisüsteemid võeti esmakordselt kasutusele 19. sajandi lõpus. Saksamaa oli esimene riik, mis kehtestas töötajatele universaalse pensioniprogrammi.

 Pensioniiga Euroopas 

+Pensioniiga Euroopa Liidus ja 60. eluaastani elanud inimeste keskmine eluigaRiikMeeste pensioniigaNaiste pensioniigaMeeste k. eluiga*Naiste k. eluiga*Märkused    65,0 60,0 81,5 85,5 Planeeritud naiste pensioniiga 65 aastat   65,0 65,0 81,1 85,3   63,0 60,0 76,6 80,8   63,0 62,0 76,5 82,9Planeeritud pensioniiga 65 aastat (alates 2026. a)   65,0 65,0 81,8 86,4   65,0 65,0 81,4 84,9Planeeritud pensioniiga 67 aastat   65,0 65,0 81,2 84,7Planeeritud pensioniiga 68 aastat   65,0 60,0 82,0 86,2   65,0 60,0 81,7 84,2Planeeritud naiste pensioniiga 65 aastat   65,0 65,0 81,9 84,9   62,5 60,0 76,0 82,0Planeeritud pensioniiga 65 aastat   65,0 65,0 81,3 85,4   62,0 62,0 75,6 81,7Planeeritud pensioniiga 68 aastat   61,0 60,0 80,9 84,4Planeeritud pensioniiga 65 aastat   65,0 60,0 77,9 83,2   65,0 65,0 80,7 84,7   60,0 60,0 82,3 87,4Planeeritud pensioniiga 62 aastat   65,0 65,0 82,1 85,3   63,5 59,5 77,2 81,1   65,0 65,0 81,3 85,0Planeeritud pensioniiga 67 aastat   62,0 59,0 77,0 81,9Planeeritud naiste pensioniiga 62 aastat   63,0 61,0 80,1 84,8Planeeritud pensioniiga 65 aastat   65,0 65,0 81,2 85,7   65,0 60,0 81,4 84,4  ** 65,0 64,0 82,9 86,6   65,0 65,0 80,4 83,6Planeeritav pensioniiga 67 aastat   62,0 60,5 78,7 83,0   62,0 62,0 76,8 82,0Planeeritud naiste pensioniiga 65 aastat* 60. eluaastani elanud inimeste keskmine eluiga, 2008. aasta andmed (Belgial, Itaalial ja Suurbritannial 2007. aasta andmed)** ei kuulu Euroopa Liitu

Vaata ka
 Eesti pensionisüsteem
 Soome pensionisüsteem
Pensionifond
Pensionikindlustuse aastakoefitsient

Viited

 Välislingid 

Pensionikeskus
Venemaa jättis 4000 Eestis elavat Vene pensionäri rahata, ERR, 18.04.2025

Kategooria:Sotsiaalpoliitika
Kategooria:Sotsiaalabi
Kategooria:Investeerimine