Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseis

Nõukogude Liidu sõjaväe poolt okupeeritud Eesti Vabariigis toimusid II Riigivolikogu (hilisema nimega: Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseis) valimised 14. ja 15. juulil 1940. Valimised korraldati kiirkorras, mittevabalt ja vastuolus Eesti Vabariigi põhiseadusega, sest laiali saadetud kahekojalise parlamendi ülemkoda (Riiginõukogu) ei kujundatud. 

Riigivolikogu valimistel osutusid 80 valimisringkonnas ametlikult valituks kõik esitatud 80 stalinistliku "Eesti Töötava Rahva Liidu" kandidaati. 

II Riigivolikogu valimistel osales ametivõimude väitel 81,6% valijate üldarvust ning kõigis 80 valimisringkonnas osutusid (ametlikel andmetel 92,9% poolthäältega) "valituks" kõik seal esitatud 80 Eesti Töötava Rahva Liidu kandidaati. Mitte ükski 76-st väljaspool Töötava Rahva Liitu üles seatud kandidaadist (sh Jaan Tõnisson, Johan Pitka ja teised tuntud ühiskonnategelased) ei saanud luba valimistel osalemiseks. 17 opositsioonilist kandidaati loobusid "vabatahtlikult", 1 vahistati ja 58 kuulutati valimiskomisjonide poolt "rahvavaenlasteks" ja kõlbmatuiks. 

 II Riigivolikogu koosseis 
Kuna 80-liikmelissse Riigivolikokku osutusid "valituks" kõik valimistele lubatud 80 kandidaati, siis kattus 17. juulil 1940 valimiste peakomitee otsusega kinnitatud Riigivolikogu II koosseisu liikmete nimekiri Eesti Töötava Rahva Liidu kandidaatide nimekirjaga. 

 Riigivolikogu II koosseisu liikmete nimekiri 
 Aleksander Kiidelmaa (1. valimisringkond)
 Nadežda Tihhanova (2. valimisringkond) 
 Martin Kurg (3. valimisringkond)
 Neeme Ruus (4. valimisringkond)
 Hermann Arbon (5. valimisringkond)
 Johannes Lauristin (6. valimisringkond)
 Johannes Vares (7. valimisringkond)
 Karl Säre (8. valimisringkond)
 Aleksander Aben (9. valimisringkond)
 Nigol Andresen (10. valimisringkond)
 Vanda Irs (11. valimisringkond)
 Paul Rummo (12. valimisringkond) – Nõmme
 Paul Uusmann (13. valimisringkond)
 Karl Toming (14. valimisringkond)
 Olga Lauristin (15. valimisringkond) Rapla piirkond
 Georg Taalmann (16. valimisringkond)
 Huko Lumet (17. valimisringkond)
 Artur Saks (18. valimisringkond) – Jõelähtme
 Leonardo Valts (19. valimisringkond)
 Andrei Oja (20. valimisringkond)
 Hugo Juhvelt (21. valimisringkond)
 Erich Tarkpea (22. valimisringkond)
 Madis Kõmmus (23. valimisringkond) – Hiiumaa
 Mihkel Mihkelson (24. valimisringkond)
 Georg Toompuu (25. valimisringkond)
 Jüri Uustalu (26. valimisringkond)
 Erich Kadakas (27. valimisringkond) – Haapsalu linn
 Aleksei Janson (28. valimisringkond)
 Mihail Sõštšikov (29. valimisringkond)
 Dimitri Kusmin (30. valimisringkond)
 Georg Roovik (31. valimisringkond) – Petseri linn
 Johannes Tamm (32. valimisringkond)
 Maksim Unt (33. valimisringkond) – Pärnu ülejõe, Mõisaküla, Sindi
 Vladimir Rea (34. valimisringkond)
 Georg Abels (35. valimisringkond)
 Lembit Lüüs (36. valimisringkond)
 Aleksander Resev (37. valimisringkond) – Häädemeeste-Orajõe
 Johannes Semper (38. valimisringkond)
 Aleksander Mui (39. valimisringkond)
 Aadu Hint (40. valimisringkond)
 Aleksander Ingalt (41. valimisringkond)
 Aleksander Jõeäär (42. valimisringkond)
 Mihkel Jürna (43. valimisringkond)
 Aleksander Tõnisson (44. valimisringkond)
 Valli Haldre (45. valimisringkond)
 Kristjan Jalak (46.valimisringkond)      
 Voldemar Sassi (47. valimisringkond) – Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja alates 25. august 1940 kuni juulini 1941 
 Valentin Volkov (48. valimisringkond)
 Paul Keerdo (49. valimisringkond)
 Jaan Tross (50. valimisringkond)
 Hans Kruus (51. valimisringkond) – Tähtvere, Tartu vald
 Voldemar Telling (52. valimisringkond) 
 Melanie Lepik (53. valimisringkond) 
 Osvald Hirsch (54. valimisringkond) 
 Arkaadi Uibo (55. valimisringkond) 
 Adolf Päss (56. valimisringkond) 
 Karl Hanson (57. valimisringkond) 
 Johannes Oinas (58. valimisringkond) 
 Oskar Abori (59. valimisringkond) 
 Jaan Põder (60. valimisringkond) 
 Oskar Sepre (61. valimisringkond)
 Arnold Veimer (62. valimisringkond) – Riigivolikogu esimees alates 21. juulist kuni 25. augustini 1940 
 Max Laosson (63. valimisringkond) 
 Jaan Änilane (64. valimisringkond)
 August Põlts (65. valimisringkond) 
 Adolf Pauk (66. valimisringkond) 
 Rudolf Jurtom (67. valimisringkond) 
 Bernhard Tinnuri (68. valimisringkond)
 Viktor Hion (69. valimisringkond)
 Juliana Telman (70. valimisringkond)
 Aliide Pesur (71. valimisringkond)
 Otto Milder (72. valimisringkond)
 Hindrek Sirelpuu (73. valimisringkond)
 Voldemar Jaanus (74. valimisringkond)
 Leonhard Illisson (75. valimisringkond)
 Rudolf Ruus (76. valimisringkond)
 Leonhard Hallop (77. valimisringkond)
 Oskar Kirber (78. valimisringkond)
 Ruut Liiv (79. valimisringkond)
 Jaan Päll (80. valimisringkond) 

 II Riigivolikogu tegevus 
pisi|Nõukogude sõjaväelaste delegatsioon vastavalitud II Riigivolikogu esimesel istungjärgul 21. juulil 1940
pisi|II Riigivolikogu 22. juuli 1940 deklaratsioon, millega paluti Eesti NSV Liitu vastu võtta
21. juulil 1940 võttis II Riigivolikogu avaistungil ühehäälselt vastu deklaratsiooni riigivõimust Eestis, millega Eesti kuulutati Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks (RT 1940, 74, 733).
22. juulil 1940 võttis Riigivolikogu vastu deklaratsiooni, milles paluti Eesti NSV Liitu vastu võtta.
23. juulil 1940 võeti II RVK poolt vastu "Deklaratsioon maa kuulutamisest kogu rahva omanduseksRT 1940, 77, 744"
23. juulil 1940 võeti II RVK poolt vastu «Deklaratsioon pankade ja suurtööstuse natsionaliseerimise kohta»RT 1940, 77, 745
25. augustil 1940. a. võeti II RVK poolt vastu otsus Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Konstitutsiooni kinnitamise kohta1118. Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Riigivolikogu otsus ENSV Riigivolikogu ENSV Ajutiseks Ülemnõukoguks kuulutamise kohta, Riigi Teataja, nr. 111, 25 august 1940.
25. augustil 1940 nimetati Riigivolikogu ümber Eesti NSV Ajutiseks Ülemnõukoguks (7. aprillil 1941 Eesti NSV Ülemnõukoguks).

 Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu tegevus 
28. september 1940 võeti  Eesti  NSV  ajutise  Ülemnõukogu  Presiidiumi poolt vastu  seadlus «Suurte kaubanduslike ettevõtete ja avalike saunade natsionaliseerimise kohta»ENSV Teataja 1940, 15, 150"
28. septembril 1940 võeti Eesti  NSV  ajutise  Ülemnõukogu  Presiidiumi poolt vastu  seadlus «Natsionaliseeritud ettevõtete juhtimise korraldamise seadlus»ENSV Teataja 1940, 15, 151"
2. oktoober 1940 võeti Eesti  NSV  ajutise  Ülemnõukogu  Presiidiumi poolt vastu  seadlus «Spekulatsiooni vastu võitlemise kohta»ENSV Teataja 1940, 17, 204"
Eesti NSV ajutise Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus «Laevandusettevõtete, mere- ja jõelaevastiku natsionaliseerimise kohta»ENSV Teataja 1940, 21, 226.
12. oktoober  1940 võeti  Eesti  NSV  ajutise  Ülemnõukogu  Presiidiumi poolt vastu  seadlus  «Kindlustusasutiste natsionaliseerimise kohta»ENSV Teataja 1940, 26, 287.
12. oktoober  1940 võeti  Eesti  NSV  ajutise  Ülemnõukogu  Presiidiumi poolt vastu  seadlus  «Teatrite natsionaliseerimise kohta»ENSV Teataja 1940, 26, 288.
12. oktoober  1940 võeti  Eesti  NSV  ajutise  Ülemnõukogu  Presiidiumi poolt vastu  seadlus  «Suuremate hotellide, võõrastemajade, kohvikute ja söögimajade natsionaliseerimise korraldamise kohta»NSV Teataja 1940, 26, 289.
31. oktoober 1940 võeti  Eesti  NSV  ajutise  Ülemnõukogu  Presiidiumi poolt vastu  seadlus  «Pandimajades ja kohtuasutistes panditud või deponeeritud väärisesemete natsionaliseerimise kohta»ENSV Teataja 1940, 37, 432.
31. oktoober 1940 võeti  Eesti  NSV  ajutise  Ülemnõukogu  Presiidiumi poolt vastu  seadlus  «Suurte majade natsionaliseerimise kohta»ENSV Teataja 1940, 37, 433; 1941, 58, 914
24. november 1940 võeti  Eesti  NSV  ajutise  Ülemnõukogu  Presiidiumi poolt vastu  seadlus «Riikliku sotsiaalkindlustuse sisseseadmise kohta»ENSV Teataja 1940, 55, 656.

 Viited 

Vaata ka
I Riigivolikogu
1938. aasta Riigivolikogu valimised
1940. aasta Riigivolikogu valimised

 Vikitekstid 
Deklaratsioon Eesti astumisest NSV Liitu 22. juuli 1940

Kategooria:Nõukogude okupatsioon Eestis (1940–1941)
Kategooria:1940. aasta Eestis