Tartu raad

Tartu raad oli Tartu linna kohtu- ja valitsusorgan keskajast (olemasolu esimest korda mainitud 1262) kuni 1889. aastani. 

Tartu rae koosseisu kuulus kaks bürgermeistrit (saksa k. Bürgermeister zu Dorpat) ja seitse raehärrat, kellest üks oli ka sündik. Rae eesistujat nimetati justiits- ja teist bürgermeistrit kommertsbürgermeistriks.

Rootsi valitsusajast, kehtis Riia õiguse järgi Tartus Rootsi kuninganna Kristiina poolt 1646. aastast kinnitatud Tartu rae kohtuasutuste korraldusMarge Rennit, Tartu linnakodaniku olme vaeslastekohtu arhivaalide põhjal, Kleio, 1995, nr 1 (11), lk 5, mis püsis oluliste muutusteta kuni uue Vene linnaseaduse kehtestamiseni 1877. aastal. Rae foogtikohus oli esimese astme kohus raskemates kriminaalsüüdistuste ja pärandivaidluste küsimustes. Vähemtähtsate asjade arutamine toimus raeliikmetest moodustatud alamkohtutes. Rae alamkohtuid oli viis: üldisi tsiviilja kriminaalasju arutav foogtikohus (Voigteigericht); kaubandusega seotud küsimusi arutav kaubakohus (Wettgericht); käsitöö ja tsunftidega seotud asju arutav tsunftikohus {Amtsgericht), kinnisvarade hindamise, ehitiste ja kruntidega seotud küsimusi arutav kammerkohus (Kämmereigericht) ning vaeslastekohus (Waisengericht).

Rae ametnike koosseisu kuulusid ülemsekretär (ka avalik notar), arhivaar, vene keele tõlk, likvidatsioonikomissar, kantseleiametnikud ja kohtuteenrid.

Tartu bürgermeistri ametikoht andis teenistusastmete tabeli IX astme ja raehärra ametikoht XIV astme.

Asehalduskorra ajal valiti uue linnaseaduse järgi, veebruaris 1787 linnapea (Georg Friedrich von Kymmel), uus magistraat ja linnanõukogu. Magistraadile jäid ainult kohtu funktsioonid, tulunduslikkude asjade jaoks 6-liikmeline (kindralkuberneri määruse põhjal 3 kaupmeeste ja 3 tsunftiliikmete edustajast) linnanõukogu (Stadtrath). Üleminek uuele korrale toimus ligikaudu kahe aasta jooksul: aprillist 1785 kuni 28. augustini 1787, mil uus linnanõukogu tegevust alustas.

Tartu Linnavalitsust või volikogu nimetatakse ka tänapäeval vahel raeks.

Raadi mõis sai nime selle järgi, et kuulus Tartu raele. Ajal, mil mõis rajati, oli eesti keeles laadivaheldus välja kujunenud ainult Põhja-Eestis, mitte aga veel Lõuna-Eestis. Sel põhjusel käänati sõna "raad" vältevahelduslikult raad: raadi, võrdluseks Põhja-Eestis käänati seda sõna juba laadivahelduslikult raad : rae, nagu näha Rae valla nimest.
 Tartu rae liikmed 

 Tartu bürgermeistrite loend 

 1326–1336 Godscalcus de Velin
 1374 Gobele van der Heide
 1374 Evert Gildehaus van Vockinghusen
 1385–1392 Hermann Kegeler
 1388–1392 Wolter van der Borch
 1397–1402 Johann van der Bever
 1397–1411 Johann Eppenschede
 1397, 1401–1402 Henricus Valenberg
 1402–1411 Albert Oldenbrekelvelde
 1407 Henricus Valenberg
 1418, 1420–1429 Tideke Vos I
 1423–1450 Henricus van me Hole
 1424–1460 Johann Beringchof
 1426 Tidemann van dem Hole
 1443 Tideke Vos I
 1450 Hildebrand Luseberch
 1453 Johann Duderstat
 1453–1460 Heinrich Wantschede
 1456–1473 Tidemam Remlingrode
 1461–1471 Tidemann Vos
 1461–1477 Godeke Wantschede
 1468 Cesarius von dem Berge
 1473 Johann van der Bever
 1476–1515 Tidemann Hereke
 1479 Jurgen Veckingchusen
 1483–1524 Hinrich Lange
 1485–1498 Jurgen Veckingchusen
 1494–1501 Jacob Eppenschede
 1497 Jacob Schele
 1499 Thomas Schrowe
 1501 Jurgen Veckingchusen
 1503–1507 Lorenz Hogenstein
 1504–1522 Godeco Hünerjäger
 1506–1522 Johann Roleberch
 1514–1517 Johann Bulk
 1518–1521 Bernt Plugge
 1519–1527 Arenth von Loen
 1524–1539 Laurens Lange
 1533 Johann Engelstede
 1539 Arenth von Loen
 1543, 1554–1565 (?) Ewert Nystette
 1544–1555 Heinrich von Wangersen
 1550–1558 Johann Dorstelmann
 1550 Johann Hencke
 1552–1565 (?) Thomas Stralborn
 1558 Detmer Meyer
 1558 Tönnis Tyle
 1583–1587 Johann GrölichTitus Christiani, Tartu linna magistraadi kujunemine Poola aja algul = Die Neubildung des Dorpater Rates zu Beginn der Polenzeit: Festschrift zum 700-jährigen Jubiläum der Stadt Reval.  Dorpat, 1919, seite 44, Poola valitsusaegne Tartu raad
 1583–1587 Antonius Gerstenzweig
 1583–1584 Georg Kiel
 1583–1594 Henning Lademacher
 1585–1602 Elias Mengerhausen
 1588–1608 Heinrich Schinckel
 1588–1592 Hermann Weydener
 1594–1600 Johann Stempel
 1600–1602 Caspar Eggerdes
 1602–1608 Berend von Gerten
 1603–1619 Georg Kretzmer
 1618–1638 Franz Johannsen
 1620–1641 Nikolaus Tesch
 1625 Dettmer Meyer
 1638–1656 Joachim WarneckeBöthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 123 (surn. 1657), Rootsi valitsusaegne Tartu raad
 1641–1651 Bartholomäus Wybers
1654, Jakob BalkeVierteljahrsschrift für Heraldik, Sphragistik und Genealogie, Volume 18, Berlin, 1890. Die familien Baleke, Balcke, Balck. Geneologisch-heraldische skizze von C. W. U. Balck. s. 28
 1662–1673 Andreas Fritzberg
 1666–1674 Samuel von AkerbaumACKERBAUM, SAMUEL, TLÜAR rahvusbibliograafia isikud
 1674–1676 Georg Meyer
 1676–1692 Matthias Ladau
 1676–1684 Johann von Brömsen
 1678–1679 Erasmus von Schmieden
 1684–1693 Michael Bohle
 1693–1706 Johann Remmin
 1706–1708 Michael Bohle, Vene valitsusaegne Tartu raad
 1708 Johann Peetersohn
 1708–1709 Johann Remmin (Kaasanisse küüditatud tartlaste bürgermeister)
 1708–1714 Jürgen Schlütter (Ustjugi küüditatud tartlaste bürgermeister)
 1708–1711 Michael Bohle (Vologdasse küüditatud tartlaste bürgermeister)
 1719–1728 Philipp Kellner
 1728–1740 Johann David Grunert/Gruner (surn. 1740)
1730–1743 Johann Heinrich Peucker (maetud 1743Nikolai von Essen, Nachrichten über die Familie (von) Peucker. Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen, 1932, nr 2, seite 22
 1740–1757 Johann Jacob Sahmen
1796Nikolai von Essen, Nachrichten über die Familie (von) Peucker. Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen, 1932, nr 2, seite 23– , August Friedrich Peucker (1756–1809)
1805–1827, Christian Friedrich von Akermann (1768-1827), Tartu justiitsbürgermeisterAlfred von Hansen: Stammtafeln nicht immatrikulierter baltischer Adelsgeschlechter. Band I, 1932, lk. 1, Tartu linnakonsistooriumi juht
1840, Ernst Johann Rohland, Peter Emmers, Karl von Cossart, Johann Ernst Henningson, Karl Gustav BrockAllgemeines Adress-Buch für das Gouvernement Livland und die Provinz Oesel. Riga: 1840, s. 65, Rath der Stadt Dorpat

 Tartu justiitsbürgermeistrite loend 

 1757–1764 Johann Jacob Sahmen
 1764–1771 Ludwig Christian Stegemann
 1771–1783 Friedrich Konrad Gadebusch
 1792 Gerhard Christlieb Rudorff
 1792–1798 Johann Giese Schultz
 1799–1805 Johann Adam Klein
 1805–1827 Christian Friedrich von Ackermann (20. oktoober 1768 Zeitz – 31.05.1827 Dorpat)Alfred von Hansen: Stammtafeln nicht immatrikulierter baltischer Adelsgeschlechter. Band I, 1932, lk. 1
 1827–1831 Christian Schlichting
 1831 Friedrich Georg von Bunge
 1831–1865 Carl Wilhelm Helwig
 1865–1886 Carl Victor Kupffer
 1886–1889 Guido Block
 1889 Victor von Grewingk

 Tartu kommertsbürgermeistrite loend 

 1757–1770 Hermann Anton Schaub
 1770 Christian Andreas Bliendt
 1772–1775 Johann Heinrich PeuckerМесяцослов с росписью чиновных особ в государстве на лето от Рождества Христова 1775. Рижская губерния, стр. 244, politsei- ja kommertsbürgermeister (1725–1775Nikolai von Essen, Nachrichten über die Familie (von) Peucker Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen, 1932, nr 2, seite 24)
 1775–1784 Christian Friedrich Schlichting
 1784–1785 Dietrich Schoof
 1796–1797 Johann Georg Schaf
 1797–1802 Gerhard Andreas Wilde
 1802–1804 Dietrich Schoof
 1804–1834 Carl Gustav Linde
 1834–1859 Christian Staehr
 1859–1864 Carl Gustav Brock
 1864–1867 Eduard Julius Karow
 1867–1870 Peter Heinrich Walter
 1870–1877 Franz Georg Faure
 1877–1885 Woldemar Toepffer
 1885–1885 Emil Mattiesen
 1888–1889 August Gottlieb Oberleitner

 Tartu rae koosseis 1889. aastal 
 Justiitsbürgermeister Victor von Grewingk
 kommertsbürgermeister August Gottlieb Oberleitner
 sündik Ferdinand von Walter
 raehärra Constantin Julius Falckenberg
 raehärra Arwed von Schmidt
 raehärra Bernhard Frederking
 raehärra Robert von Berg
 raehärra Robert Baertels
 raehärra Emil Musso
 Tartu raehärrad 
Vt. :Kategooria:Tartu keskaegse rae liikmed ja :Kategooria:Tartu rae liikmed

Viited

Kirjandus
Friedrich Georg von Bunge. Darstellung der gegenwärtigen Verfassung der Stadt Dorpat. Riga, 1827. 
Гильдебранд, Герман Христиан (1843-1890). Отчеты о розысканиях, произведенных в рижских и ревельском архивах по части русской истории: Представлено ист.-филол. отд. Акад. 3 дек. 1868 г. Санкт-Петербург : тип. Имп. Акад. наук, 1877 стр 5,5 итд
Titus Christiani, Tartu linna magistraadi kujunemine Poola aja algul = Die Neubildung des Dorpater Rates zu Beginn der Polenzeit: Festschrift zum 700-jährigen Jubiläum der Stadt Reval.  Dorpat, 1919.
Dorpater Ratslinie 1319–1889 und das dorpater Stadtamt 1878–1918. Bearbeitet von Robert Arthur von Lemm. Marburg/Lahn, 1960. Digitaliseeritud BSB:  
Tõnis Lukas, Tartu toomhärrad 1224–1558, TÜ Kirjastus 1998

Välislingid
"Tartu linnavõimud läbi aegade", Malle Salupere artikkel, Postimees 23.10.1996

Kategooria:Eesti kohtud