Theodor Schiemann

Theodor Heinrich Christian Karl Schiemann (5. juuli (vkj)/ 17. juuli 1847 Grobiņa, Kuramaa – 26. jaanuar 1921 Berliin) oli baltisakslasest ajaloolane, arhivaar ja harrastusarheoloog.

Ta õppis algul Gläseri koolis, seejärel aastatel 1858–1867 Jelgava kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1867–1872 õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu (sai 1868. aastal kuldauraha).

Töötas 1875–1883 Liivimaa Maagümnaasiumi ajalooõpetajana Viljandis, oli Viljandi Kirjanduslik Seltsi esimene esimees.

Schiemann oli varauusaja ja uusaja uurija, ta töötas nii Tallinna linnaarhivaarina 1883–1887, kui ka Berliini ülikooli ajalooprofessorina.

Tema juhtimisel toimusid Viljandi ordulinnusel esimesed arheoloogilised kaevamised, mis paljastasid konvendihoonete keldrivõlve. Kuid võlvid jäeti lahtiselt seisma ja nõnda lagunesid need mõne aastaga. Samuti müüs Schiemann kaevamiste kulude katteks varemetelt telliseid. Siiski panid need kaevamised aluse Viljandi linnuse järjepidevale uurimisele.

Ta oli ka Saksa keisri Wilhelm II lähedane sõber ja nõuandja.The Kaiser's Memoirs, by William II, German Emperor, pg. 200. HARPER & BROTHERS PUBLISHERS, NEW YORK AND LONDON. 1922

Saksa esimese okupatsiooni ajal 1918. aastal määras keiser ta Tartu Provintsiaalülikooli kuraatoriks.
 Teosed 
Koostaja Theodor Schiemann. , im auftrage der Felliner Litterarischen Gesellschaft. Reval, 1882.

Viited

Välislingid

Kategooria:Eesti ajaloolased
Kategooria:Eesti arheoloogid
Kategooria:Tallinna linnaarhivaarid
Kategooria:Baltisaksa ajaloolased
Kategooria:Viljandi maakonna pedagoogid
Kategooria:Sündinud 1847
Kategooria:Surnud 1921