Tallinna raad

Tallinna raad (Hochedle Rath der Stadt Reval) ehk Tallinna magistraat oli Tallinna linna ajalooline seisuslik valitsus- ja kohtukolleegium keskajast kuni 2. detsembrini 1889. aastal.

Esimest korda mainitakse Tallinna raadi Taani kuninga Erik IV Adraraha 15. mail 1248 antud ürikus.

Tallinna rae asemel moodustati kohaliku omavalitsusorganina Tallinna Linnavalitsus 1887. aastal 26. märtsil, Venemaa keisri Aleksander II ukaasiga, kui kehtestati Läänemere kubermangude linnades 1870. aasta Vene üldine linnaseadus. Uue linnaseaduse kohaselt said linna omavalitsusorganiteks neljaks aastaks valitav linnavolikogu (Linnaduuma), kes omakorda valis neljast linnanõunikust koosneva Tallinna Linnavalitsuse – uprava. Tallinna raad püsis ainult kohtuorganina kohtureformi teostamiseni kuni 1889. aastani.

Tallinna rae moodustumine
Esimest korda mainitakse Tallinna raadi (consilium consulum civitatis) Taani kuninga Erik IV Adraraha 15. mail 1248 antud ürikus, millega Tallinna all-linnale kinnitati Lübecki õiguse kasutamise luba. 1333. aastal valiti rae liikmeteks Winandus Longus, Hermannus Stumpel, Theodoricus Unna, Theodoricus de Wyse, Heyno Brunswich, Apollonius de Ek, Ricbodo, Hinricus Crowel, Detmarus de Unna, Regnerus Crowel, Arnoldus Plate, Gerhardus Stalbiter, Hermannus de Silva, Gerlacus Caporie, pärast neid veel Hermann Kersebom, Johannes Osenbrygghe, Rotcherus de Lapide ja Johannes Bremen. See on esimene teadaolev Tallinna rae liikmete loend. Arvatakse, et neli viimasena toodud nime kuuluvad bürgermeistritele.

Tallinna rae ülesanneteks olid
linna esindamine rahvusvahelisel areenil – lepingute sõlmimine välismaiste valitsejateРусские акты Ревельскаго городского архива. Изд. Археографическою коммисс. под ред. Александра Барсукова. Санкт-Петербург: Тип. А. Катанскаго, 1894, стр 7/8 итд ja linnadega, 
hoolitsemine Tallinna kohustuste täitmise eest Hansa liidu liikmena ja osalemine hansapäevadel, 
kaubandusläbirääkimiste pidamineГильдебранд, Герман Христиан (1843-1890). Отчеты о розысканиях, произведенных в рижских и ревельском архивах по части русской истории: Представлено ист.-филол. отд. Акад. 3 дек. 1868 г. Санкт-Петербург: тип. Имп. Акад. наук, 1877 стр 31  итд, 
oma kodanike huvide kaitsmine välismaal, 
õiguslikkuse ja korra tagamine,
linna kaitsevõime eest vastutamine, 
arvepidamine linna kinnisvarade üle, 
kodanikumaksude ja muude maksude kogumine, 
osaline arvepidamine kirikute ja seekide tulude ja kulude üle jne. 
Raad pidas linna arve-, rendise-, kinnistu- ja kodanikeraamatuid, pidas kirjavahetust teiste sise- ja välismaiste võimukandjatega, vaatas läbi linnakodanike palveid ja kaebusi.

Tallinna raele kuulus ka  Lübecki õiguse alusel patronaadiõigus kirikute üle Tallinna linnas ja linna patrimoniaalpiirkonnas.

Tallinna rae koosseis
Vanima Taani kuninga, Christoffer I poolt 1257. aastal Tallinnale antud Lübecki õiguse koodeks ei määratlenud täpsemalt rae koosseisu moodustamise põhimõtteid. Koodeksi paragrahvid puudutasid peamiselt raeliikmete õigusi ja kohtufunktsioone.

13–14. sajand
1282. aasta koodeks sätestas:
rae poolt antud ameti pidaja ei või olla rae liige, 
isa ja poeg või kaks venda ei võinud korraga olla raehärradeks,
raehärra valimisel ei tohi juures viibida ei kandidaat ise ega tema sugulased või hõimlased.

Raehärra amet oli eluaegne, raehärra pidi olema sündinud seaduslikust abielust ning omama kinnisvara Tallinna piires, kuid ei tohtinud ta teenida elatist käsitööga, s.t. pidi kuuluma kaupmeeste hulka. Eluks ajaks valitud rae liikmete arv sõltus linna suurusest, Tallinnas oli liikmeid kuni 24. Raeliikme väljalangemise korral valis Tallinna raad ise uue liikme (inkorporeerimise teel). Tallinna rae bürgermeistrid olid rae juhatuse (bürgermeistrite kolleegiumi) liikmed.

17. sajand
Oma tegevuses järgis Tallinna raad põhimõtteid, mis on raiutud kiviplaadile Tallinna raekoja raesaali ukse kohal:

Anno 1651, qvisqvis senator cvriam, officii cavsa ingrederis, ante hoc ostivm, privatos affectvs omnes abiicito iram, vim, odivm, amicitiam advlationem, reipvblicae personam, et cvram svbiicito, namvtaliis aeqvvs avt iniqvvs fveris; ita qvoqve dei ivdicivm fveris; ita qvoqve dei ivdicivm extectabisatqve svstinebis

(Tõlge eesti keelde: Aastal 1651, raehärra, kes sa ka ei oleks, astudes raekotta ametitalitusele, heida ära selle ukse ees kõik eraelu ärritused: viha, ülekohus, vaen, sõprus, meelitused; ühiskonnale alista oma isik ja mure, sest nii, kui sina oled teistele, õiglane või ebaõiglane, nõnda esined sina ka Jumala kohtu ees kohtualusena.)

19. sajand
19. sajandiks väljakujunenud koosseisus kuulus Tallinna raadi neli bürgermeistrit (sealhulgas rae eesistuja), sündik ja neliteist raehärrat. Vakantseid kohti täideti koopteerimise teel.

Tallinna bürgermeistri ametikoht andis Venemaa keisririigi teenistusastmete tabeli VII astme ja raehärra ametikoht XII astme.

Tallinna raeametnikud
Tallinna rae kantselei koosseisu kuulusid: Tallinna raesekretär, kantseleidirektor, protonotar, arhivaar, registraator, vene keele tõlk (töökeeleks oli saksa keel), aktuaar ja kolm kantseleiametnikku.

Tallinna raad pidas koosolekuid Tallinna raekojas.

Tallinna rae tegevus
Raad koosnes 12–24 isikust, kuid sellises koosseisus tuldi kokku ainult 1–2 korda aastas, et elanikele seadusi ette lugeda. Tegelikult juhtisid linna 2–3 raehärrat. Tallinna raad tegutses oma algetapil aastakaupa kahe vahetusena: korraga tegutsesid linnavalitsemisel vaid pooled raeliikmed, kes moodustasid nn. istuva ehk istungeid pidava rae (sitzender Rat). Teist osa aktiivsest tegevusest tagasi tõmbunud raeliikmetest nimetati vanaks raeks (alter Rat). Vahetus toimus 1. augustil (Petri ad vincula – Peetruse ahelate päeval).

13. sajandi teisest poolest oli raeistungite eesotsas kaks bürgermeistrit, raehärrade arv aga varieerus 19 ja 25 vahel. Kuna algselt oli raehärra amet auamet, oli raehärradel istungitest vaba aastat vaja oma elu- ja majandustegevuse korraldamiseks. Siiski võtsid “vana rae” liikmed osa oluliste otsuste langetamisest või täitsid tähtsamaid avalikke ameteid nagu näiteks arveraamatupidaja (kemmerer, Kämmerer) või Pühavaimu seegi eestseisja.

 Tallinna raad kohtuasutusena 
Tallinna raad kohtuasutusena tegutses linnas õiguslikkuse ja korra tagamisega (vaata Tallinna raekohus, Tallinna alamkohus, Tallinna foogtikohus, Tallinna raekohtu trahvikohus- ehk politseikohusTallinna politsei- või travikohus ja trahvihärrad 1333–1877, Tallinna Linnaarhiiv, 7. veebruar 2022, Tallinna rae ametikohus, Tallinna Merekohus, Tallinna timukate loend, Võllamägi, Rae rõivamäärusedKalmer Mäeorg, Lugu sellest kuidas kaupmehetütar ja kaupmehenaine Margareta Wemmer oma parimaist rõivastest ilma jäi, Tallinna Linnaarhiiv, 16. mai 2022 Inna Põltsam, Eesti ala linnaelanike rõivastus 14. sajandi teisest poolest 16. sajandi keskpaigani, TUNA, 2002 nr 2)

Raad mõistis kohut kõigi elanike ja Tallinna linnakodanike  seisusest isikute, va aadlike ja vaimulike üle. Kohus jagunes kaheks: ülemkohus, kuhu kuulusid kõik Tallinna rae liikmed ning mida juhtis peabürgermeister ning mis tegeles keerukamate tsiviil- ning kõigi kriminaalasjadega ja alamkohus, mis koosnes rae lihtliikmetest ja tegeles lihtsamate tsiviilasjadega ning koosnes kohtufoogtist ja kahest alamfoogtistTiido Laur, Kuidas muistsel ajal Tallinnas kohut peeti., Päewaleht, nr. 117, 6. mai 1921Судебный фохтъ г. Ревеля и его протоколы съ 1436 по 1437 г. г.), Эстляндские губернские ведомости = Estländische Gouvernements-Zeitung = Eestimaa Kubermangu Teataja, nr. 38, 27 september 1890, teostas kohtumõistmist nii tsiviil-, varajagamisePiret Lotman, "Heinrich Stahli maine pärand ehk isa võlad" – Tuna 2/2013, lk 46, kui ka kriminaalasjades.

 Tallinna rae likvideerimine 
Uue linnaseaduse kohaselt said linna omavalitsusorganiteks neljaks aastaks valitav linnavolikogu (Linnaduuma), kes omakorda valis neljast linnanõunikust koosneva Tallinna Linnavalitsuse – uprava. Esimese Tallinna linnapea Oskar Artur von Riesemanni aselinnapeaks valiti sündik Thomas Wilhelm Greiffenhagen ja linnanõunikeks, senised raehärrad Alexander Elfenbein (1823–1898) ja Ludwig Joseph Berting (1828–1911) ning Toompea lossifoogt Johannes Huhn (1844–1880). Linnasekretäriks sai rae jurist Otto Benecke. 1869. aastal raehärradeks valitud ja vahepeal linnavalitsusse kuulunud jurist A. von Husen (sh 1886–1889 bürgermeister), kaupmees L. J. Berting ja tööstur A. Elfenbein toimisid magistraadi liikmetena kuni selle tegevuse lõpuni. Mitmed raehärrad valiti ka linnavolinikuksTiit Rosenberg, 1877. aasta linnaomavalitsuse reform ja Tallinna baltisaksa linnapead 1878–1918, Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat = Annales Litterarum Societatis Esthonicae, nr. 1, detsember 2017, lk 54. 

Tallinna raad püsis ainult kohtuorganina kohtureformi teostamiseni kuni 1889. aastani.

Tallinna rae liikmed
: Rae eesistujad, Bürgermeistrid, Sündikud, Raehärrad
 Tallinna raesekretär 

1672–, Johannes Neuhausen/Niehusius (surn. 1674)Arvo Tering. Album academicum der Universität Dorpat (Tartu) 1632-1710, Tallinn 1984, s. 190
1673–1686, Andreas I Alberty († maeti 1686)Laurenty, Heinrich Karl, Die Genealogie der alten Familien Revals: ein Beitrag zur Personenkunde Revals.  Toimetaja: Georg Woldemar Adelheim, Reval, 1925, lk 1 

Tallinna rae kirjutaja
Tallinna Rae kirjutajateks olid ülikooliharidust saanud vaimulikud, kes teostasid keskaegse Tallinna rae asjaajamise. Nad koostasid ametlikke kirju, esindasid linna kohtuprotsessides ning olid kaasas diplomaatilistel missioonidel.
Johann Muter
Joachim Muterist, (Lübecki vaimulik ja notar) 1432-
Borchard Kenappel, (Verdeni piiskopkonna vaimulik, magister) 1478–1487
Christian Czernekow, (Danzigist pärit Schwerini vaimulik) 1487–1507
Reinhold Korner, (Lübeckist pärit vaimulik) 1507-
Marcus Tirbach, Tallinna rae kirjutaja aastail 1521–1535.

Vaata ka
Tallinna Raekoda
Tallinna raeteenrite amet
Tallinna rae ametikohus

Viited

Kirjandus
Friedrich Georg von Bunge: Die Revaler Rathslinie nebst Geschichte der Rathsverfassung und einem Anhange über Riga und Dorpat., Reval: Franz Kluge 1874. Digitaalselt, BSB: 
R. H. Erbe (zusammengestellt von), Das Ende der revaler Ratslinie nebst Geschichte der Auflösung des revalschen Rats, Tallinn /Reval, 1935.

Välislingid
Tallinna linnaomavalitsus ehk raad


Kategooria:Taani valitsusaeg Eestis
Kategooria:Eesti kohtud