Mandel

pisi|Mõnikord on mandlipuu viljas kaks seemet
pisi|Mandlid
Mandel on hariliku mandlipuu (Prunus dulcis) luuseemne tuum.

Viljad raputatakse puudelt alla, tugev roheline väliskiht eemaldatakse ja seemned jäetakse päikse kätte kuivama. Emaseid tuumasid (esinevad paaris) kasutatakse tavaliselt kondiitritööstuse toormena ja suuremaid isastuumasid röstitakse iseseisvalt söömiseks.

Mandli seemne tuumad, olenevalt mandlipuu vormist, jagatakse kaheks: 
magus mandel – Amygdali dulcis semina
mõrumandel – Amygdali amari semina.

Amügdaliini, millest enamikul inimestel moodustub kehas ensüümide toimel sinihape, sisaldavad mõlemad seemnetuumad, mõrumandlid rohkem kui magusad.

 Mandlite toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis 
2012. aastal toodeti maailmas kokku 1,93 miljonit tonni mandleid. Toodangu tabelis on andmed puhastamata seemnete kohta. Seemne kogumassist moodustab kest keskmiselt 60%.
+Suurimad tootjad 2012. aastal Riik Toodang, t Osakaal,%   720 000 37,2  215 100 11,1  142 680** 7,4  100 000* 5,2  99 067 5,1  89 865 4,6  86 271 4,5  75 055 3,9  70 000 3,6  62 000 3,2 Maailm kokku  1 934 817  100* – FAO hinnang** – mitteametlik väärtus

+Toitained Toitaine Väärtus 100 g kohta Ühik Vesi 4,70 g Kalorsus 575 kcal Valgud 21,22 g Lipiidid 49,42 g Tuhk 2,99 g Süsivesikud 21,67 g Sahharoos 3,60 g Kiudained 12,20 g Tärklis 0,74 g Galaktoos 0,05 g Maltoos 0,04 g

+Toiteelemendid Toiteelement Väärtus 100 g kohta Ühik Kaltsium (Ca) 264,0 mg Raud (Fe) 3,72 mg Magneesium (Mg) 268,0 mg Fosfor (P) 484,0 mg Kaalium (K) 705,0 mg Naatrium (Na) 1,0 mg Tsink (Zn) 3,08 mg Vask (Cu) 1,00 mg Mangaan (Mn) 2,28 mg Seleen (Se) 2,5 μg(1 g = 1000 mg; 1 mg = 1000 μg)

+Vitamiinid Vitamiin Väärtus 100 g kohta Ühik C 0,00 mg B1 0,21 mg B2 1,01 mg B3 3,38 mg B4 52,1 mg B5 0,47 mg B6 0,14 mg E 26,87 mg Folaat 50,0 μg Luteiin+zeaksantiin 1,0 μg

+Aminohapped Aminohape Väärtus 100 g kohta Ühik Glutamiinhape 6,81 g Aspartaamhape 2,91 g Arginiin 2,45 g Leutsiin 1,49 g Glütsiin 1,47 g Fenüülalaniin 1,12 g Proliin 1,03 g Alaniin 1,03 g Seriin 0,95 g Valiin 0,82 g Isoleutsiin 0,70 g Treoniin 0,60 g

 B17-vitamiin 
Mandlituumades sisalduvast amügdaliinist on valmistatud sünteetiline keemiline aine laetrile, mida tuntakse ka B17-vitamiinina ja töötati välja pahaloomuliste kasvajate raviks, kuid kliinilised katsed ei andnud soovitud tulemusi.

 Magus mandel  
 Toidu- ja tooraine 
Mandleid korjatakse valminult ning süüakse peamiselt toorelt, eriti maades, kus mandlipuid kasvatatakse, kuid süüakse ka praetult, soolatult või suhkurdatult.

 Kõrvetatud mandlid (1912)
Selleks võetakse 1/2 naela magusaid mandleid, 1/2 naela suhkrut, 2 supilusikatäit roosivett, 1 triiki theelusika täis sandlipuu pulbrit ja 1 theelusika täis soola. 
Kõige esite keedetakse poolest naelast suhkrust ühe tassi veega paks siirup, pandakse siis tolmust puhtaks pühitud mandlid sisse ja keedetakse neid niikaua, kuni suhkur terade viisi kokku hakkab tõmbama; siis võetakse mandlid välja, lisatakse liivaseks keenud suhkru juurde veel 1 lusika täis suhkrut, siis roosivesi, kaneel ja sandlipuu pulber. Kui see kõik jälle siirupiks on keedetud, pandakse mandlid sisse ja keedetakse kuni plaksuma löövad ja läigivad, siis võetakse välja ja kohe koost ära.

 Mandlijahu 
Mandlite jahvatamisel saadakse mandlijahu, mida kasutatakse peamiselt kondiitritööstuses ja martsipani valmistamisel, aga ka koduses majapidamises küpsetiste ja kookide valmistamisel.

 Mandlipiim 

Mandlitest saab valmistada mandlipiima, mida kasutatakse toiduvalmistamisel aga ka joogina tavalise lehmapiima asemel.

Toiduõli

Mandlite rasvõli (Oleum amygdalae) sisaldus on varieeruv 20–60% – magusates on rasvõlisisaldus suurem kui mõrumandlites.

Kuumpressi mandliõli kasutatakse kulinaarias ja kondiitritööstuses. Samuti leiab mandliõli kasutamist kosmeetika toodetes

 Söödamaterjalina 
Euroopa Liidus on lubatud farmiloomade söödana kasutada nii koorimata kui ka kooritud purustatud mandleid ja jahvatatud mandlikesti.

 Mõrumandel 
 Mõrumandlivesi 
Mõrumandlivett kasutatakse söögiisu suurendamiseks ja seedetegevuse soodustamiseks.

 Mõrumandliõli 
Külmpressi mandliõli kasutatakse meditsiinis (nõrgalt lahtistavate vahendite tootmisel ja lahustina) ja homöopaatias.

 Mõrumandliessents 
Mõrumandliessents on kontsentreeritud toiduessents, mida valmistatakse mõrumandli õli valmistamisel järelejäävast "presskoogist".

 Mõrumandel liköörides 

Amaretto valmistamisel kasutatakse kas aprikoosiseemnetuumasid ja mandleid või mõlemat.

 Mandlikestad 
Tõenduspõhine meditsiin 
Mitmesugustes katsetes on kestade ja mandlite söömine (ka söötmine kasteloomadele) avaldanud soodsat ja tervistavat mõju: antidiabeetilist (biotest: inimesed), antioksüdantset, liigkolesterooliveresuse (biotest: inimesed), vähivastast (biotest: rakud ja inimesed) jpm toimet.

Ohud ja vastunäidustused
Mõrumandlid töötlemata kujul ja suures koguses on mürgised.

Mandlitele ülitundlikud inimesed peaksid vältima mandlite söömist.

 Muu 
Hiina mandlid (inglise Chinese almond) on aprikoosipuu seemnete tuumad, mida kasvatatakse Hiinas valdavalt nende seemnete tuumade tõttu.

 Viited 

Kirjandus
 Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 751, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010.

 Välislingid
 Alan Davidson, "The Oxford Companion to Food", Oxford University Press, lk 12 – 13, 1999, ISBN 0 19 211579 0
 "Pähklite söömine on väga kasulik" Virumaa Teataja

Kategooria:Söödavad pähklid ja seemned
Kategooria:Droogid