Kanal

pisi|Gowanuse kanali süvendamine Brooklynis
Kanal (ladina sõnast canalis – 'toru, renn') on pinnasesse või muude aluspinda rajatud kindla ristlõikega tehislik vooluveekogu. Erinevalt looduslikust jõest on kanali säng inimese kujundatud ning selle kuju, sügavus ja laius sõltuvad kasutusotstarbest. 

Kanalid on enamasti vooluveekogud, milles vee liikumine on suunatud ja sageli reguleeritud paisude, lüüside või pumpade abil. Levinud on trapetsikujuline ristlõige, mis tagab nõlvade stabiilsuse ja lihtsustab rajamist, kuid kasutatakse ka ristkülikukujulisi ja teisi profiile, eriti betoonvoodriga kanalite puhul.

Valdav osa kanaleid kuulub kahte põhitüüpi.
 Irrigatsiooni- ja kuivenduskanalid – rajatakse põllumajandusmaade niisutamiseks või liigvee ärajuhtimiseks. Need aitavad reguleerida mullaniiskust ja parandada saagikust. Tuntud näide on Karakumi kanal, mis suunab vett Amudarjast Türkmenistani kuivadesse piirkondadesse.
 Laevatatavad veeteed – mõeldud veetranspordiks ning ühendavad sageli jõgesid, järvi või meresid. Sellised kanalid võimaldavad lühendada kaubateid ja vähendada meresõidu riske. Näiteks Suessi kanal ühendab Vahemerd ja Punast merd ning on üks maailma tähtsamaid kaubateid.

Lisaks leidub kanaleid ka energeetika ja tööstuse vajadusteks. Näiteks kasutatakse kanaleid soojuselektrijaamades jahutusvee juhtimiseks ja veeauru kondenseerimiseks. Samuti rajatakse kanaleid hüdroelektrijaamade juurde vee suunamiseks turbiinidele.

Vaata ka
välismaa kanalite loend
Eesti kanalite loend

 Viited 

Välislingid

Kategooria:Hüdroloogia