Väärtused

Väärtused (ka sotsiaalsed väärtused, ühiskondlikud väärtused) on ühiskonnas väljakujunenud arvamused hea ja halva kriteeriumitest, nende hinnangute alusel juhinduvad inimesed igapäevaelus valikute tegemisel ning otsuste langetamisel. Erinevalt sotsiaalsetest normidest, mis reguleerivad käitumist teatud kindlates olukordades, on väärtused kindlate olukordade ülesed. Väärtused omandatakse sotsialiseerumise käigus.

Shalom Schwartzi (1992) määratluse kohaselt on väärtused veendumused või mõtted, mis on seotud soovitavate tagajärgede või käitumisviisidega, on konkreetsetes olukordades püsivad, suunavad käitumise, inimeste või sündmuste valikut ning järjestuvad suhtelise tähtsuse järgi.

Väärtusteks võidakse nimetada ka konkreetseid või abstraktseid objekte ja protsesse, millele on omistatud kas positiivne või negatiivne väärtus.

Ühiskond ja väärtused
Ühiskondlikud (sotsiaalsed) väärtused kujundavad ühiskonna keskseid tõekspidamisi ja eesmärke. 

Kuigi paljud väärtused on ühiskonna toimimise seisukohalt olulised, kaitsevad nad tihti ka kehtivat võimu ja laiemalt ühiskondlikku status quo-d, takistades nii oluliste muudatuste tegemist. Kehtivate väärtuste juurde jäämine võib tuleneda pigem pragmatismist ja mugavusest, mitte sügavast veendumusest väärstuste õigsuses. 

Mõnikord hinnatakse väärtuste tähtsust ühiskonna püsimisel ka üle, sest ühiskond võib püsida ka konsensuseta ning selle juhtimine toimub poliitilise ja majandusliku võimu kaudu. 

Jätkusuutliku arengu propageerijad väidavad, et jätkusuutliku ideoloogia juurutamisel on määrava tähtsusega ühiskondlike väärtuste muutmine vajalikus suunas.

Väärtuste klassifikatsioon
Väärtuste jaotumine seesmisteks ja välisteks
 Seesmised väärtused on hüved või seisundid, mida soovitakse nende enda pärast (näiteks ilu, õnn, heaolu, armastus)
 Välised ehk instrumentaalsed väärtused on vahendid eesmärgi saavutamiseks (näiteks võim, raha, ravim, tööriist)
 Kombineeritud väärtused võivad olla head nii iseenesest kui ka vahendina (näiteks tervis)

Louis P. Pojmani valdkondlik klassifikatsioon
Louis P. Pojmani järgi saab väärtused jagada nelja rühma:
 bioloogilised ja füüsilised väärtused (näiteks elu, tervis, keskkond)
 sotsiaalsed ja poliitilised väärtused (näiteks vabadus, õiglus, sallivus, kultuuriline mitmekesisus, patriotism, demokraatia)
 moraalsed väärtused (näiteks ausus, hoolivus, headus, töökus)
 esteetilised väärtused (näiteks ilu, ülevus)

Erik Ahlmani ja Ilkka Niiniluoto valdkondlik klassifikatsioon
Soome filosoofid Erik Ahlman ja Ilkka Niiniluoto jagavad väärtused üheteistkümnesse rühma:
 hedonistlikud väärtused (näiteks õnn, heameel, rõõm, nauding, meelelisus)
 vitaalsed väärtused (näiteks elu, tervis, tahe, vormisolek)
 esteetilised väärtused (näiteks ilu, ülevus, veetlevus, kunstipärasus)
 teadmise väärtused (näiteks tõde, informatsioon, haritus, haridus, tarkus, teaduslikkus)
 usulised väärtused (näiteks usklikkus, lootus, pühadus, halastus)
 inimlikud väärtused (näiteks altruism, sõprus, armastus, truudus, vabadus, vennalikkus, au, patriotism, turvalisus)
 võimu väärtused (näiteks jõud, võimsus, sõjakus, rikkus, raha, võidukus)
 õigluse väärtused (näiteks õiguspärasus, inimõigused, võrdus, seaduslikkus)
 eetilised väärtused (näiteks headus, moraalsus)
 ökoloogilised väärtused (näiteks looduskaitse, loomade õigused)
 egoloogilised väärtused (näiteks südametunnistus, egoism, ahnus)

Väärtused kui moraaliga seotud ja sidumata voorused
Voorused on väärtused, mida iseloomustab iseloomutäius, sisseharjunud käitumiskalduvused ning mille tulemuseks on ühiskonna poolt oodatud harjumuspärased teod. Voorused jagunevad moraaliga seotuteks ja mitteseotuteks: 
 moraaliga seotud voorused on näiteks ausus, heasoovlikkus, sallivus, heatahtlikkus, õiglus, kohusetundlikkus, tänulikkus
 moraaliga mitteseotud voorused on näiteks loovus, ettevõtlikkus, vaprus, optimism, ratsionaalsus, enesekontroll, kannatlikkus, visadus, töökus, musikaalsus, puhtus, teravmeelsus

Väärtused Eesti haridussüsteemis
Väärtused koolieelses lasteasutuses
Vastavalt Koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava paragrahvidele 4 ja 5 on koolieelses lasteasutuses kehtivateks väärtusteks:
 lapse individuaalsuse ja tema arengupotentsiaali arvestamine;
 lapse tervise hoidmine ja edendamine ning liikumisvajaduse rahuldamine;
 lapse loovuse toetamine;
 mängu kaudu õppimine;
 humaansete ja demokraatlike suhete väärtustamine;
 lapse arengut ja sotsialiseerumist soodustava keskkonna loomine;
 lapsele turvatunde, eduelamuste tagamine;
 üldõpetusliku tööviisi rakendamine;
 kodu ja lasteasutuse koostöö soodustamine;
 eesti kultuuritraditsioonide väärtustamine ning teiste kultuuride eripäraga arvestamine.
 arusaam õppimisest kui elukestvast protsessist, mille tulemusel toimuvad muutused käitumises, teadmistes, hoiakutes, oskustes jms ning nendevahelistes seostes. Laps õpib matkimise, vaatlemise, uurimise, katsetamise, suhtlemise, mängu, harjutamise jms kaudu.
 lapse eripära (võimed, keeleline ja kultuuriline taust, vanus, sugu, tervise seisund) arvestamine
 lapse aktiivne osalemine õppe- ja kasvatustegevuses ning 
 lapse rõõm tegutsemisest
 lapse kaasamine tegevuste kavandamisse, valikute tegemisse ja tehtu analüüsimisse
 tingimused, et arendada lapse suutlikkust
 kavandada oma tegevust, teha valikuid;
 seostada uusi teadmisi varasemate kogemustega;
 kasutada omandatud teadmisi erinevates olukordades ja tegevustes;
 arutleda omandatud teadmiste ja oskuste üle;
 hinnata oma tegevuse tulemuslikkust;
 tunda rõõmu oma ja teiste õnnestumistest ning tulla toime ebaõnnestumistega.

Põhihariduse alusväärtused
Vastavalt Põhikooli riikliku õppekava paragrahvile 2 on eesti põhihariduse väärtused
 võrdselt õpilase vaimne, füüsiline, kõlbeline, sotsiaalne ja emotsionaalne areng
 õpilase erisuguste võimete tasakaalustatud areng
 eneseteostus
 teaduspõhine maailmapilt
 isiklik õnnelik elu
 ühiskonna edukas koostoimimine
 üldinimlikud väärtused (ausus, hoolivus, aukartus elu vastu, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu)
 ühiskondlikud väärtused (vabadus, demokraatia, austus emakeele ja kultuuri vastu, patriotism, kultuuriline mitmekesisus, sallivus, keskkonna jätkusuutlikkus, õiguspõhisus, solidaarsus, vastutustundlikkus ja sooline võrdõiguslikkus)
 eesti kultuuri traditsioonid
 Euroopa ühisväärtused
 maailma kultuuri ja teaduse põhisaavutused
 integreerumine ühiskonnaga
 Eesti ühiskonna sotsiaalne, kultuuriline, majanduslik ja ökoloogiline jätkusuutlikkus

Gümnaasiumihariduse alusväärtused 
Vastavalt Gümnaasiumi riikliku õppekava paragrahvile 2 on gümnaasiumihariduse väärtused:
 toetatada võrdsel määral õpilase vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut ning tema individuaalsetest eripäradest ja isiklikest huvidest tulenevate haridusvajaduste rahuldamist
 luua igale õpilasele võimalused tema võimete maksimaalseks arenguks õpilase eelistusi arvestades, loovaks eneseteostuseks, teaduspõhise maailmapildi kinnistumiseks ning emotsionaalse, sotsiaalse ja kõlbelise küpsuse saavutamiseks
 isiklik õnnelik elu
 ühiskonna edukas koostoimimine
 ühiskonna inimvara areng
 riigi majanduse areng
 üldinimlikud väärtused (ausus, hoolivus, aukartus elu vastu, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu)
 ühiskondlikud väärtused (vabadus, demokraatia, austus emakeele ja kultuuri vastu, patriotism, kultuuriline mitmekesisus, sallivus, keskkonna jätkusuutlikkus, õiguspõhisus, solidaarsus, vastutustundlikkus ja sooline võrdõiguslikkus)
 eesti kultuuri traditsioonid
 Euroopa ühisväärtused
 maailma kultuuri ja teaduse saavutused
 inimese vaimne, sotsiaalne, emotsionaalne, kõlbeline ja füüsilne küpsus
 Eesti ühiskonna sotsiaalse, kultuurilise, majandusliku ja ökoloogilise arengu jätkusuutlikkus

 Vaata ka 
sotsiaalne konstruktivism
tarbimisharjumuste muutmine
väärtus
väärtuste loend
Enesetähtsustamise sajand
väärtuspõhine juhtimine

 Välislingid

 Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut

Kategooria:Ühiskond
Kategooria:Sotsioloogia