Švenčionys

Švenčionys (, poola Święciany, valgevene keeles traditsiooniliselt Сьвянцяны) on linn Leedus Vilniuse maakonnas, Švenčionyse rajooni ja Švenčionysi valla keskus. Linn asub merepinnast 230 meetri kõrgusel Švenčionysi kõrgustikul.

Linnas on rajooni keskhaigla, kino, postkontor, sotsiaalhoolde keskus. Haridust annavad algkool, keskkool ja gümnaasium. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1898, õigeusu kirik aastal 1898, vanausuliste kirik aastal 1740 ja nelipühi kirik aastal 2000. Linnas on Nalšia muuseum.

Öinna järgi on nime saanud Adavere lademe enčionysi kihistu.LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 2o

 Ajalugu 

Švenčionys oli üks Nalšia muinasmaakonna keskusi. Kohaliku legendi kohaselt asus seal Nalšia pühapaik, mille järgi asula ka nime sai. 

Vytautas Suure ajal asus seal Leedu suurvürstidele kuulunud mõis. Ta asustas sinna XV sajandil tatarlasi, kes muutsid asula käsitöökeskuseks. Aastal 1414 püstitas ta Švenčionysisse ka kiriku. 1486. aastal sai asula alevi staatuse.

Linnaõigused sai Švenčionys aastal 1800. Aastal 1812 läbis linna Napoleon I sõjavägi. Kohaliku legendi kohaselt olevat ta ka linnas ööbinud. Novembriülestõusu ajal hõivasid linna mõneks ajaks ülestõusnute väed, 11. aprillil toimus linna juures lahing ülestõusnute ja tsaariarmee vahel. Tsaariajal oli linna venekeelne nimekuju Свенцяны.Свенцяны. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 29 (57) : Сахар — Семь мудрецов. С.-Петербургъ, 1900., 98 lk.

Aastail 1920–1939 oli linn Poola koosseisus, seejärel liideti see Valgevene NSV-ga. Aastal 1933 liideti linnaga Ligumy küla. Aastast 1940 Leedu koosseisus. Aastail 1941–1943 asus linnas geto.Lithuania. Holocaust Encyclopedia.] 19.-20. mail viidi linnas kohaliku aktivisti Jonas Maciulevičiuse eestvedamisel läbi tapatalgud, kus hukati ligi 400 inimest (põhiliselt poolakad, venelased ja valgevenelased).https://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/lenkijos-urm-isleido-brosiura-apie-lietuviu-zudytus-lenkus-bei-lietuviu-okupacija-vilniaus-kraste.d?id=48465211 Lenkijos URM išleido brošiūrą apie lietuvių žudytus lenkus bei „lietuvių okupaciją“ Vilniaus krašte (1834) Teise maailmasõja ajal tegutsesid linna ümbruskonnas Armija Krajowa väesalgad.

Elanikkond
<tr valign=top><td>
 5 994 (1867)
 6 322 (1900)
 5 742 (1931)
 5 900 (1941)
 4 617 (1970)
 5 100 (1976)
 5 284 (1979)
<td>
 6 489 (1989)
 5 684 (2001)
 4 980 (2011)
 4 781 (2015)
 4 458 (2017)
 4 065 (2020)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Švenčionyse elanikest leedulasi 56,40%, poolakaid 17,33%, venelasi 17,33%, valgevenelasi 4,55%, tatarlasi 0,62% ja ukrainlasi 0,48%.

Tuntud elanikke
pisi|Mark Natanson
Mark Natanson – juudi revolutsionäär 
Julian Bjalozor – Vene sõjaväelane
Arkadi Kremer – juudi poliitik, Bundi liige
Mark Broido – juudi poliitik
Eva Broido – Venemaa poliitik
Mordecai Kaplan – juudi rabi
Wiktor Thommée – Vene ja Poola sõjaväelane
Rudolf Niemira – Poola sõjaväelane
Maksymilian Hajkowicz – Poola sõjaväelane
Franciszek Żwirko – Poola lendur
Aleksander Adamowicz – Leedu poliitik
Yitzhak Arad – Iisraeli sõjaväelane
Andrzej Czechowicz – Poola sõjaväelane
Romuald Jakub Weksler-Waszkinel – Poola vaimulik ja filosoof
Andri Loboda – Ukraina etnograaf
Leonas Alesionka – Leedu poliitik
Avgust Javitš – Vene kirjanik
Konstantas Ramelis – Leedu poliitik
Zita Užlytė – Leedu poliitik
Kęstutis Trapikas – Leedu poliitik

 Sõpruslinnad 

  Świdnica, Poola
  Mrągowo, Poola
  Pastavy, Valgevene

  Wejherowo, Poola
  Rumia, Poola

Viited

 Välislingid 

Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
 Linn portaalis vietoves.Lt

Kategooria:Leedu linnad
Kategooria:Švenčionyse rajoon