Logitech

pisi|Trackmani juhtmeta hiir
Logitech International S.A. on rahvusvaheline arvuti välisseadmete ja muude digiseadmete tootja. Logitech toodab ka arvutikõlareid, kõrvaklappe, juhtmeta muusikaseadmeid, muusikaseadmeid MP3-mängijatele ja mobiiltelefonidele.

Logitechi peakorter asub Lausanne'is Šveitsis. Lisaks Šveitsi peakorterile on firmal kontoreid USA-s Californias, mitmel pool Euroopas, Aasias ja mujal Ameerikas. Logitechi müügipiirkonnad on jaotatud nelja geograafilisse regiooni: Ameerika, EMEA (Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika), Aasia ja eraldi veel Hiina.

 Ajalugu 
pisi|left|Ettevõtte esimene logo. See oli kasutusel 1981–1988
 Algusaastad 
Idee luua firma Logitech sündis 1976. aastal USA Stanfordi ülikoolis Palo Altos California osariigis. Kaks informaatikaüliõpilast, Daniel Borel ja Pierluigi Zappacosta, lõid sõprussideme, millest hiljem arenes välja ärisuhe. Oma haridustee lõpetamisel nägid Borel (šveitslane) ja Zappacosta (itaallane) võimalust luua tekstitöötlussüsteem. Meestel läks neli aastat, et ehitada prototüüp Šveitsi firmale Bobst.

Varsti pärast seda liitus nendega Giacomo Marini, kes oli Zappacosta kauaaegne sõber. 1981 oli meestel viimaks olemas algne rahastus, et luua oma firma. 2. oktoobril 1981 sündiski Logitech S.A. Esimene kontor avati Šveitsis. Firma algne nimi pidi olema Softech, kuid sellise nimega firma oli juba registreeritud ja seega otsustati firma nimeks panna Logitech (tuleb prantsuskeelsest sõnast logiciel, mis tähendab tarkvara).

 Riistvaratootmise algus 
Firma algusaastatel hakkas populaarsust koguma sel ajal vähe tuntud seade – arvutihiir. See püüdis Logitechi tiimi tähelepanu – varajane hiir oli perfektne seade navigeerimiseks graafilise kasutajaliidesega arvutites. Logitech teadis, et Šveitsi Föderaalses tehnoloogia instituudis luuakse arvutihiirt. Logitechi tiim tegi instituudiga koostööd ja aitas hiire turule viia. 1982. aastal tuli müügile Logitechi hiir P4 Mouse, mis oli firma esimest riistvaratoode.

P4 turundamine sai alguse Comdexi kaubandusmessil, Las Vegases. Algul tegi Logitech paar väiksemat müüki, 1983. aasta teisel poolel hakkas müük paremini minema. Oma roll oli selles firmal Apollo Computer, mis tootis võimsaid arvuteid ja ostis iga kuu 500 hiirt hinnaga 99 dollarit tükk.

1984 sõlmis Logitech HP-ga lepingu, mille alusel pidi Logitech tootma ümberdisainitud hiire hinnaga 44,95 USA dollarit tükk. See tehing suurendas Logitechi tootmist märgatavalt, toodeti 25 000 seadet aastas.

Pärast lepingut HP-ga tuli tootmislepinguid kiirelt juurde. Et firma saaks kasvada ja tootmist suurendada, oli vaja suurendada tootmisvõimalusi. Seepärast otsustati luua tehas Taiwani Hsinchusse.

1985. aastal otsustas Logitech hakata tegelema ka jaekaubandusega. Esimene hiir, mis jaekaubanduseks loodi, oli Logitech C7. Hoolimata piiratud turundusressurssidest, müüs Logitech esimesel kuul 800 hiirt.

 Konkurentsi suurenemine 
pisi|vasakul|Logo, mis oli kasutusel aastatel 1997–2015
1990. aastate algul tekkist arvutihiirte äris tugev konkurents, mistõttu tehti firmas kaks tähtsat käiku. 1994. aastal tugevdati tootmist Hiinas ja samuti märgati suuremat turundusvõimalust ka teiste arvuti lisaseadmete juures ning hakati arendama äri arvutihiirte tootmisest kaugemale.

1988. aastal andis Logitech välja skanneri, mis oli nii väike, et seda oli võimalik käes hoida. 1992 toodi turule AudioMan – mikrofon, mille abil sai teatud rakendustesse sisestada häällõike. 1994. aastal tõi firma turule esimese mängimiseks mõeldud juhtkangi – Wingmani. 1995. aastal hakkas firma müüma Videomani – see oli painduva käetoe otsa paigutatud veebikaamera.

Samal ajal arenes ka Logitechi hiirte tootmine. 1991 tuli tootmisse maailma esimene raadiolainetel töötav juhtmeta arvutihiir. See hiir kasutas 150 kHz sagedusel töötavat raadiotehnoloogiat. 1994 tuli välja järgmise generatsiooni juhtmeta hiir, mis kasutas 27 MHz sagedusel töötavat raadiotehnoloogiat. See tehnoloogia on aluseks paljudele praegustele Logitechi juhtmeta hiirtele. 1995. aastal tõi firma turule hiire, mis kasutas liikumise mõõtmiseks optilist tehnoloogiat, enam ei mõõtnud hiir seda mehaaniliselt. 2001. aastal lisati ka juhtmeta hiirele optiline tehnoloogia. 2004. aastal tõi Logitech turule maailma esimese arvutihiire, mis kasutas ülitäpselt lasertehnoloogiat.

 Juhtkond 
1998. aastal sai Borel, firma kaasasutaja, kes oli olnud juhatuse esimees ja tegevdirektor alates 1992. aastast, loa palgata Itaalias sündinud Guerrino De Luca Logitechi uueks tegevdirektoriks. De Luca oli kaua töötanud firmas Apple nii Euroopas kui ka USA-s. Ta tõi endaga kaasa uuenduslikud ideed disainist ja kasutajaliidesest. De Luca juhtimise all on Logitechi finantstulemused tihti ületanud nii firma kui ka turgude ootusi.

 Tootmine 
Esimene Logitechi hiir tehti Šveitsis. Tootmisasutused loodi pärast seda USAsse, Taiwani, Iirimaale ja hiljem ka Hiinasse. 2005. aastast toodetakse Hiinas umbes pooled Logitechi toodetest. 1998. aastal omandas Logitech riistvara osakonna Connectix, QuickCam seeria veebikaamerate tootja. See viis Logitechi liidriks veebikaamerate tootmises. 
Logitech on teinud koostööd näiteks Yahoo, MSN-i ja Skype'iga.

2001. aastal omandas Logitech Labtechi. Sellega suurendas Logitech osalust helitööstuses. Logitechi kõlarid, nii kõrgema kui ka madalama hinnaklassi kõlarid, on võitnud auhindu. Paljud kõlarid sobivad peale arvuti ka mängukonsoolidega kasutamiseks.

2004. aastal ostis Logitech firma Intrigue Technologies. See firma tegeles Harmony pultide tootmisega. Harmony puldid on universaalsed ehk nendega saab juhtida erinevaid seadmeid (näiteks telerit ja DVD-mängijat).
2008. aastal müüs Logitech miljardinda hiire.

Tooted
pisi|Precision PC mängupult
pisi|USB-kõlarid
Arvuti klaviatuurid, hiired, mängupuldid
QuickCam – veebikaamerad
Arvutikõlarid
Logitech G seeria – spetsiaalselt mängimiseks mõeldud arvutiriistvara
PS2, PS3, Xbox, Xbox 360 ja PSP – mängimiseks mõeldud riistvara, sh mängupuldid, juhtkangid, klaviatuurid ja ralliroolid
Arvutitele mõeldud kõrvaklapid-mikrofonid
iPodidele, PSP-dele, MP3-mängijatele ja mobiiltelefonidele mõeldud seadmed, sh iPodile ja PSP-le mõeldud kõlarid
Harmony universaalpuldid
Squeezeboxi juhtmeta muusikakeskus
io2 Digital Writing System
Ultimate Ears kõrvaklapid ja in-ear-monitorid
Logitech MOMO Force – rallirool
Logitech Alert 750e Outdoor Master System – valvekaamerad
Logitech Alert 750i Indoor Master System – valvekaamerad

Ultimate Ears
Ultimate Ears on kõrvaklappe ja in-ear-monitore tootev firma, mille asutasid 1995. aastal Mindy Harvey ja Jerry Harvey. 2008. aastal ostis Logitech firma ära ja sellest ajast saati on firma töötanud Logitechi tütarettevõttena. Ultimate Earsi in-ear-monitore kasutavad paljud muusikud, sest seadmetes kasutatav tehnika lubab kuulda kogu laval kasutatavat tehnikat ja vokaale.

Squeezebox
pisi
Squeezebox on Logitechi veebipõhine muusikapleier, mis on võimeline vastu võtma ja mängima muusikat internetis leitavalt raadiokanalilt või kodusest võrgust. Alates versioonist Squeezebox 3 on tarkvara võimeline pakkuma ka populaarseid muusikateenuseid, näiteks Pandora, Slacker, Last.fm ja Sirius.

QuickCam
QuickCam on seeria Logitechi videokaameraid. Esimene veebikaamerataoline kaamera toodeti 1994. aastal firmas Connectix ja see oli mõeldud üleriigiliseks reklaamimüügiks. 1998. aastal ostis Logitech QuickCami tooteliini ära ja on juba aastaid maailma üks tuntumaid veebikaameratootjaid.

 Brändinimed 
Jaapani turul kasutab Logitech brändinime Logicool, kuna firma nimega Logitec, mis müüb samuti arvuti välisseadeid, on Jaapanis eksisteerinud aastast 1982 ja selle emafirma on kasutanud seda brändinime aastast 1974. Sarnaselt kõlavad kaubamärgid samas tööstuses võivad tekitada autoriõiguste probleeme, Logitech eelistas neid vältida.

Ühendkuningriigis kasutab Logitech nime Logi (UK) Ltd., kuna Šotimaal asub samuti firma nimega Logitech. Kanadas kasutab Logitech siiski oma algset nime, ilma et elektroonikaseadmeid müüva firmaga Logitech Electronics oleks mingeid arusaamatusi tekkinud.

Alates 1980. aastast on Logitech teinud arvutihiiri ja klaviatuure sellistele firmadele nagu Apple, HP ja Dell ning ka teistele platvormidele, näiteks PlayStationile.

Viited

Välislingid
 Koduleht

Kategooria:Šveitsi ettevõtted
Kategooria:NASDAQile noteeritud ettevõtted