SELLi mängud

SELLi mängud on rahvusvahelised üliõpilasspordivõistlused, mida peetakse vaheldumisi Soomes, Eestis, Lätis ja Leedus. Sellest ka nimi SELL, mis tuleneb korraldajamaade emakeelsete nimede esitähtedest.

 SELLi mängude lühiajalugu 
1908. aastal asutasid Tartu Ülikooli üliõpilased oma spordiklubi. Selle hilisem õigusjärglane Eesti Akadeemiline Spordiklubi ühendas spordist huvitatud üliõpilasi üle 1918. aastal asutatud noore Eesti Vabariigi.

1923. aastal peeti esimesed regionaalsed rahvusvahelised üliõpilaste spordivõistlused, mis said hiljem tuntuks kui SELLi mängud.

Aastatel 1923–1940 toimusid SELLi suvemängud kolmeteistkümnel, SELLi talimängud (alates 1929. aastast) viiel ja SELLi maleolümpiaad (alates 1937. aastast) kolmel korral. Esimesed SELLi mängud korraldati 14.–16. septembril 1923 Tartus ja selle perioodi viimased (talimängud) 2.–3. märtsil 1940 Otepääl.

29. novembril 1936 otsustas SELL-i keskbüroo võtta Baltimaade üliõpilaskondade vaheliseks läbikäimiskeeleks saksa keeleSaksa keel – üliõpilaste rahvusvaheliseks keeleks. Rahvaleht, 30. november 1936, nr. 140, lk. 1..

SELLi mängude algatamist ja käivitamist tuleb lugeda Eesti üliõpilaskonna juhtide ja Eesti Akadeemilise Spordiklubi aktivistide kõige väljapaistvamaks saavutuseks. Vaid Lääne-Euroopas oli tehtud esimesi katseid riikidevaheliste üliõpilasvõistluste korraldamiseks, kuid seal oli toeks Rahvusvaheline Üliõpilasspordiliit (CIE). Põhjamaades ja Ida-Euroopas midagi sellist veel ei kavandatud ja nelja riigi üliõpilassportlaste ühendamine oli ennekuulmatu julgustükk. Eesti üliõpilasspordi tippaastad olid 1937–1940. SELLi mängud olid laienenud, korraldus paika pandud, huvi ja tagajärjed tõusnud, majanduslik heaolu suurenenud. Balti riikide üliõpilassportlaste rahvusvahelised sidemed katkestas Nõukogude okupatsioon 1940. aastal.

1991. aastal toimus Eesti Vabariigi taasiseseisvumine ja 1992. aastal asutati Eesti Akadeemiline Spordiliit (EASL). 1997. aastal organiseeris EASL nelja Balti regiooni riigi üliõpilasspordi esindajate kohtumise, kus otsustati, et SELLi mängude traditsioon tuleb taastada.

75 aastat pärast esimeste SELLi mängude toimumist (1923), 1998. aasta mais toimusid esimesed SELLi mängud pärast Nõukogude okupatsiooni lõppemist. Osales 800 sportlast 59 ülikoolist ja 13 riigist. Eesti Akadeemiline Spordiliit taastas oma staatuse Balti regiooni üliõpilaste spordivõistluste initsiaatori ja koordineerijana.

 Mängude kavas olevad spordialad 
Kergejõustik, ujumine, judo, orienteerumine, male, korvpall, võrkpall, jalgpall, saalihoki. 

Lisaks neile aladele on mõnel aastal kavas olnud ka tennis, sulgpall, lauatennis, maadlus, iluvõimlemine.

Talimängudel on võisteldud murdmaasuusatamises, kiir- ja iluuisutamises, jäähokis.

 SELLi mängud läbi aegade 
SELLi suvemängud
 Jrk Aeg  Koht I 1923   Tartu  II 1924   Riia III 1926   Helsingi  IV 1929   Kaunas      V 1930   Tallinn                 VI 1931   Riia  VII 1932   Helsingi  VII 1933   Kaunas  IX 1934   Tartu  X 1935   Riia                 XI 1936   Helsingi  XII 1937   Kaunas XIII 1938   Tartu XIV 1939   Riia (jäeti ära)  1940–1997   mänge ei toimunud XV 1998   Tartu  XVI 1999   Kaunas  XVII 2000   Jelgava  XVIII 2001   Tartu XIX 2003   Kaunas   XX 2004   Tampere  XXI 2005   Riia  XXII 2006   Tartu  XXIII 2007   Kaunas  XXIV 2008   Espoo  XXV 2009   Jelgava XXVI 2010   Tartu XXVII 2011   Kaunas XXVIII 2012   Espoo XXIX 2013   Riia XXX 2014   Tartu

SELLi talimängud 
I 1929 Riia  
II 1931 Helsingi   
III 1933 Kaunas (jäeti ära)
IV 1935 Riia, Sigulda 
V 1938 Zarasai
VI 1940 Otepää

SELLi maleolümpiaad 
I 1937 Riia              
II 1938 Tartu 
III 1939 Helsingi

Viited

Välislingid
SELLi mängud 2008 veebileht