Silja Line

Silja Line on Soome päritolu kaubamärk, mis kuulub Eesti reederile Tallink Grupp. Silja Line'i kaubamärgi all sõidab neli parvlaeva kahel liinil: Turu–Mariehamn–Stockholm ja Helsingi–Mariehamn–Stockholm.

 Silja Line'i ajalugu 
 Silja Line'i asutamine 
1957. aastal asutati Oy Siljavarustamo/ Ab Siljarederiet. Laevafirmal oli kolm omanikku (Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö, Stockholms Rederi Svea, Bore Ltd), kes olid otsustanud uue firmana oma jõud ühendada. Järgneva aastakümne jooksul ehitati Oy Siljavarustamole viis parvlaeva, mis panid ühtlasi aluse parvlaevaliiklusele Soome ja Rootsi vahel.

 Konkurentide tekkimine ja uued laevad 
1967. aastal asutasid kolm konkureerivat laevaettevõtet ühisettevõtte Viking Line, millest kujunes Silja Line'i peamine rivaal Läänemerel 20. sajandi lõpuni. Oy Siljavarustamo kolm omanikettevõtet nägid konkurendi tekkimises ohtu ja tihendasid omavahelisi sidemeid. Sel ajal võeti kasutusele ühine kaubamärk Silja Line ja tänapäevane hülgepeaga logo.
Prantsusmaalt telliti kaks uut reisilaeva, mis pidid alustama aastaringset liiklust liinil Helsingi–Stockholm, kus varem talvel reisilaevaliiklust ei olnud.
1980. aastal müüs üks kolmest Silja Line'i osanikust oma aktsiad ülejäänud kahele osanikfirmale ja lõpetas omapoolse reisilaevaliikluse. Aasta hiljem alustasid järjekordsed uued reisilaevad liiklust Helsingi–Stockholmi liinil, mis viis reisijate arvu 45% kasvuni.

 Omanikettevõtete lõplik ühinemine ja promenaadiga laevad 
1990. aastal ühinesid kaks Silja Line'i omanikettevõtet ning võtsid kasutusele ettevõttenime EffJohn. Samal aastal hakkas Helsingi–Stockholmi liinil sõitma Silja Serenade, millest sai tol ajal suurim parvlaev maailmas. Reisilaeval oli ennenägematu uuendus, mitut tekki läbiv läbi laeva kulgev 140 meetri pikkune promenaad, mida polnud varem laeval nähtud. Samasugune promenaad ehitati ka Silja Serenade'i sõsarlaevale Silja Symphony, mis valmis 1991. aastal ning mis saadeti samuti Helsingi–Stockholm liinile. 1993. aastal renditi Europa, mis oli algselt ehitatud Viking Line'ile, kuid too laevafirma oli sattunud rahalistesse raskustesse ega suutnud laeva eest maksta. 1995. aastal sai firma ametlikuks nimeks Silja Oy Ab. Kolm aastat hiljem muudeti nime uuesti, uueks nimeks sai Neptun Maritime.

 Laevafirma 21. sajandi algul 
1999. aastal omandas rahvusvaheline firma Sea Containers enamuse Silja aktsiatest. Aasta hiljem avati Tallinn–Helsingi kiirlaevaliin, mida hakkasid teenindama SuperSeacat kiirlaevad Silja Line'i kaubamärgi all. Taas vahetati ka firmanime, uueks nimeks sai Silja Oyj Abp. Uue omaniku all toimis reisilaevaliiklus hästi ja oli ka majanduslikult tasuv. Kuid Silja Line'i omanik Sea Containers oli vaatamata oma tütarettevõtte headele majanduslikele tulemustele kahjumisse jäänud ning oli sunnitud Silja Line'i müüma.

 Tallinki omanduses 
2006. aasta mais ostis Eesti laevakompanii AS Tallink Grupp Sea Containersilt Silja Line'i. Tallinki omandusse läksid Soome ja Rootsi liinide reisilaevad ning kaubamärgid Silja Line ja SeaWind Line. SuperSeaCat jätkas iseseisva firmana, kuid majandusraskused kulmineerusid sellega, et 2008. aasta lõpus läks SuperSeaCat pankrotti.

Tallink ühendas oma Soome ja Rootsi kontorid Silja omadega, et kaks ettevõtet struktuurselt ühendada ja kulutusi kokku hoida, ning võttis kasutusele kaubamärgi Tallink Silja. Ühendatud tütarettevõtted nimetati vastavalt Tallink Silja Oy ja Tallink Silja Ab. Tallink Silja Oy juhiks sai Tallinki juhatusliige Keijo Mehtonen ja Tallink Silja Ab juhiks sai Kadri Land. Silja Line'i varasem juht Antti Pankakoski lahkus firmast ja ka kommunikatsioonijuht Tuomas Nylund vallandati umbes aasta pärast ja asendati Toomas Vilosiusega. Vallandatud Nylund asus tööle konkureerivas Viking Line'is. 

 Laevastiku uuendamine 
2007. aasta alguses teatas Tallink, et Galaxy asendab Turu–Stockholmi liinil Silja Festivali 2008. aastal. Ajaleht Turun Sanomat sai intervjuus Tuomas Nylundiga teada, et Galaxy viiakse Silja Line'i kaubamärgi alla. Plaanitud vangerdus leidis aset juuni lõpus ning Silja Festival saadeti Tallinki kaubamärgi all Riia–Stockholmi liinile.

 Laevastik 
 Praegune laevastik 
Vaata ka Tallink – Tallinki praegune laevastik
LaevLaeva tüüpEhitusaastaLaevastikus alates	Kogumahutavus brt	ReisijakohtiLiinMärkusedLippPiltSilja SerenadeParvlaev19901990–58 376 GT2852Helsingi – Maarianhamina – Stockholmframeless|190x190pxSilja SymphonyParvlaev19911991–58 376 GT2852Helsingi – Maarianhamina – Stockholmframeless|190x190pxBaltic PrincessParvlaev20082013–48 915 GT2800Turu – Långnäs / Maarianhamina – Stockholmframeless|190x190px

 Endine laevastik 
LaevEhitusaastaAastad laevaliiklusesKogumahutavus brt	Praegune omanik/staatus Wasa Queen  1975  1993–2001  12 348 GT  Kannab praegu nime Arberia. Finlandia  1981  1981–1990  25 905 GT  Sõidab Nice-Bastia liinil ja kannab nime Moby Dada. Silvia Regina  1981  1981–1991  25 905 GT  Kannab nime Stena Saga. Silja Karneval  1985  1985–1994  12 281 GT  Kandis varem nime 1985–1992 Svea. Praegune nimi Mega Smeralda. Silja Star  1980  1990–1991  15 598 GT  Endine Viking Sally, seejärel Wasa King ja viimaks Estonia. Finnjet  1977  1987–2005  32 490 GT  Lammutati Indias 2008. aastal. Silja Scandinavia  1992  1994–1997  35 285 GT  On Viking Line'ile kuuluv parvlaev nimega Gabriella.  Superseacat Four  1999  2000–2006  4 465 GT   Superseacat Three  1999  2003–2006  4 465 GT   Superseacat One  1997  2004–2005  4 465 GT   Silja Opera  1992  2002–2006  25 611 GT  Praeguse nimega Louis Cristal. Silja Festival  1986  1986–2008  34 414 GT  Varasem nimi Wellamo, 2008. aastal müüdi Silja Line'i emaettevõttele, Tallink 2015. aastal müüdi Bridgemans Services Ltd-le, praegune nimi Mega Andrea. Silja Europa  1993  1993–2013  59 912 GT  Alates 2016. aastast Tallink. Galaxy  2006  2008–2023  48 915 GT  Alates 2023. aastast Tallink.

 Vaata ka 
Viking Line – peamine konkurent Soome ja Rootsi vahel

 Välislingid 
Tallink Grupi koduleht
Silja Line'i fännilehekülg, administraatoriks Sami Koski (soome keeles)

Kategooria:Soome reederid
Kategooria:Soome ettevõtted