Viktor Masing

Viktor Masing (11. aprill 1925 Tartu – 18. märts 2001 Tartu) oli eesti botaanik, biogeograaf, sooteadlane, ökoloog ja loodusteaduste populariseerija, luuletaja, aime- ja lastekirjanik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1993). Ta oli üks Eesti mitmekülgsemaid loodusetundjaid.

 Elukäik 
Ta lõpetas 1946. aastal Tartu 5. Õhtukeskkooli ja 1951 Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-zooloogina. Töötades aastatel 1951–1956 Eesti Põllumajandusülikoolis, omandas Viktor Masing väärtuslikke kogemusi metsanduse ja soode uurimise alal, seal valmis ka 1958. aastal kaitstud kandidaaditöö Ida-Eesti soode kohta. 1956 asus tööle Tartu Ülikooli, kus töötas vanemõpetaja, dotsendi ja professorina. 1962–1964 oli  Masing Tartu Ülikooli botaanikaaia direktor. Tema 1969 kaitstud doktoritöö käsitles taimekoosluste struktuuri. 1971 sai ta professori kutse, 1993. aastast oli Tartu Ülikooli emeriitprofessor.Viktor Masing Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel 

1993. aastast oli Viktor Masing Eesti Teaduste Akadeemia liige biogeograafia alal bioloogia, geoloogia ja keemia osakonnas. 

 Teadustöö 
pisi|left|Viktor Masing Helsingis loengut andmas
Viktor Masingu peamisteks uurimisvaldkondadeks olid metsa- ja sooteadus ja biotsönoloogia, aga ta kirjutas uurimusi ka geobotaanika, ornitoloogia, looduskaitse (eriti soode kaitse), maastikuteaduse, linnaökoloogia jm alal. Ökoloogias arendas ta konsortsiumide õpetust. Tema tegevus oli alati suunatud looduse kui terviku mõistmisele ja tänu sellele saavutas ta rahvusvahelise tuntuse.

Viktor Masingust on jäänud nii Eesti kui maailma teadusvaramusse kümneid sageli tsiteeritavaid töid, kirjutiste üldarv ületab 600 piiri. Masing arendas eestikeelset teadusterminoloogiat, eriti botaanika ja ökoloogia alal. Ta oli "Eesti entsüklopeedia" toimetajaid, samuti lasteentsüklopeedia ENEKE peatoimetaja. Tema koostatud on ka "Ökoloogialeksikon" ja ta oli kõrgkooliõpiku "Botaanika" (I 1965, II 1970, III 1979) üks autoreid. Ühtlasi kirjutas ta loodusõpetuslikke ja looduskaitselisi lasteraamatuid, nagu 1986. aastal ilmunud lasteluuleraamat taimedest "Sa vaata vaid".

Suuresti tänu Viktor Masingu tööle moodustati 1981. aastal 30 Eesti sookaitseala.

Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi looduskaitse ja botaanika sektsiooni esimees, aastast 1985 ELUSi auliige.

Alates 1996. aastast valitakse tema ettepanekul Eestis igal aastal aasta puu. 

Tõlketöö
Masing tõlkis saksa keelest eesti keelde rea etoloogide ja teiste loomade käitumise uurijate (Niko Tinbergen, Konrad Lorenz, Irenäus Eibl-Eibesfeldt, Bernhard Grzimek, Karl von Frisch) töid. Samuti on ta tõlkinud vene keelest paleobotaanilist (Sergei Meien) ja maastikuteaduslikku (Boriss Rodoman) kirjandust.

 Tunnustus 
pisi|Viktor Masing 1994. aastal
1975 Suur Looduskaitsemärk
1977 Eesti NSV riiklik preemia
1982 Eesti NSV riiklik preemia
1984 Eesti Eluteaduse Hoidja
1985 Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Sinasõprus tammega")
1992 Eerik Kumari looduskaitsepreemia
1995 Eesti Teaduste Akadeemia medal
1996 Tartu Ülikooli suur medal
1996 Riigivapi III klassi teenetemärk
1997 Avatud Eesti Fondi Eesti iseseisvuspäeva tänupreemia
1999 Tartu linna aukodanik"Tartu linna aukodanik Viktor Masing", Tartu linn, 1999 (vaadatud 13.11.2025)

 Isiklikku 
Viktor Masing oli abielus Linda Pootsiga. Tema poeg on zooloog Matti Masing ja tütar arst Tiiu Märtson (sündinud 19.03.1958).Masing, Viktor 1999. "Sammud samblas ja liivas: Meenutusi möödunust ja teatmeid tehtust". Tartu: Vanemuise Seltsi kirjastus, 110. 

Viktor Masing on maetud Tartu Vana-Jaani kalmistule.

Mälestuse jäädvustamine
Viktor Masingu 80. sünniaastapäeva puhul 11. aprillil 2005 avati Tartu botaanikaaias August Vaga nimelises auditooriumis Masingu pronksbüst (autor Juhan Paberit). Botaanikaaias kunagise bastioni serval kasvab ka tamm, mille Viktor Masing istutas oma 60. sünnipäeva tähistamiseks 15. aprillil 1985.Malle Elvet, "Tartus avati loodusteadlase Viktor Masingu büst", Lõunaleht, 07.07.2009 (vaadatud 13.11.2025)

Viited

 Kirjandus 
 Kiira Aaviksoo, Kalevi Kull, Jaanus Paal, Hans Trass (eds.). "Consortium Masingii: A Festschrift for Viktor Masing." Tartu: Tartu University, 1995
 Kalevi Kull. "Viktor Masingu sinasõprus loodusega" Kultuurileht, 21. aprill 1995, lk 7
 Hans Trass (koost). "Professor Viktor Masingu trükitööd". Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1985
 "Eesti Teaduste Akadeemia liikmeskond II: 1938–1998". Tallinn, 1998, lk 88–89
 Hans Trass. "Viimane entsüklopedist" Postimees, 11. aprill 2005
 Toomas Kukk. "Viktor Masing, Eesti viimaseid entsüklopediste". Teoses Lehed ja tähed 5 : vaim ja aeg. MTÜ Loodusajakiri, 2009. ISBN 978-9985-9151-5-8

Välislingid

 Elle Roosaluste, "Viktor Masing 100. Teadlane, õpetaja, kolleeg", Eesti Loodus, 10.04.2025
 "Viktor Masingu päev 2025", Tartu Ülikooli botaanika osakond, 13.03.2025
 "Tartu linna aukodanik Viktor Masing", Tartu linn, 1999
 Viktor Masing "Reis mandri teise serva. Üks reisilugu värssides" Tuna 3/2001 (eessõna Piret Noorhani; matkapoeemi aitas siluda Artur Alliksaar)

Kategooria:Eesti botaanikud
Kategooria:Eesti looduskaitsjad
Kategooria:Eesti metsateadlased
Kategooria:Biogeograafid
Kategooria:Eesti tõlkijad
Kategooria:Eesti ökoloogid
Kategooria:Eesti lastekirjanikud
Kategooria:Eesti luuletajad
Kategooria:Eesti entsüklopedistid
Kategooria:Tartu Ülikooli professorid
Kategooria:Tartu Ülikooli botaanikaaia koosseis
Kategooria:Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Kategooria:Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Teaduste Akadeemia liikmed
Kategooria:Eesti Looduseuurijate Seltsi auliikmed
Kategooria:Tartu aukodanikud
Kategooria:Vana-Jaani kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1925
Kategooria:Surnud 2001