Lihula klooster

Lihula klooster oli keskaegne naistsistertslaste  nunnaklooster Lihulas. 

See rajati arvatavasti aastatel 1275–1285, Saare-Lääne piiskop Hermann von Buxhövdeni poolt.

Kloostrihoonestus paiknes Lihula linnuse vahetus läheduses ja oli ümbritsetud kastellilaadse ringmüüriga. Kloostriruumid paiknesid ümber pikliku sisehoovi. Kloostri suletud territoorium hõlmas suure territooriumi alates Penijõe teest kuni Eliisabeti kirikut ümbritseva kalmistu piirideni väljaAnton Pärn, Lihula linn ja tema imelikud majad, Elavad vanalinnad. Lihula, Muinsuskaitseamet, lk 65. Kloostrikirik asus lõunatiivas ja selle kõrval paiknes oletatavasti kirik ilmlike jaoks. Klooster oli peamiselt Saare-Lääne piiskopkonna aadlidaamide varjupaigaks. 
pisi|Samuel Waxelbergi joonistused Lihulast (1683), kui  suletud kloostri hoonestus oli veel säilinud
Lihula tsistertslaste nunnakloostri majandusmõisana asutati keskajal  Kloostri mõis. Kloostrile kuulusid Vihterpalu, Hatu, Rumba ja teised mõisadLihula kiriklik elu keskajal, Kaja, nr. 185, 8. august 1934, lk 6. Lihula tsistertslaste nunnaklooster oli oma 200 adramaa ja 300 taluga, piiskopi ja ordu kõrval Läänemaa suurimaks maavaldajaks.

Keskajast on säilinud teateid endiste Lihula kahe kloostri, Püha Martini ja Püha Elisabethi kirikute, Püha Antoniuse ja Püha Olavi kabelite kohta, kusjuures viimased kaks asunud alevist või linnast veidi eemal maantee ääresLihula kiriklik elu keskajal, Kaja, nr. 185, 8. august 1934, lk 6. 

Katoliku klooster suleti reformatsiooni järel, 16. sajandi keskpaigas Liivimaa sõdade tõttuMati Mandel. Lihula muinas-ja keskaeg. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 70–71. ja klooster hävines arvatavalt 1570. 

Klooster asus Penijõe tee lõunaküljel, omaaegse Linnamäe kõrtsi (Tallinna maantee 2a) ja bussipargi territooriumi vahel. Tallinna maantee 2b asub 1878. aastal ehitatud  Lihula Eliisabeti kirik.

Lihula abtissid
1433 Elisabeth
1526 Elisabeth
1532 Margaretha Swarthoff
 Vaata ka 
 Lihula, 1505. aastal asustatud frantsisklaste Püha Martini? Lihula mungaklooster
Viited

 Kirjandus 
Vahur Joala, Osilia: Osiliensis Episcopatus. 2024, lk 175-183, DIGARis - 
Inna Põltsam-Jürjo, Lihula isepäised nunnad. Erki Russow (Toim.). Läänemaa Muuseumi toimetised  XVIII (lk 175−194). Haapsalu: SA Haapsalu ja Läänemaa muuseumid, 2015. ISBN 978-9949-9689-1-6, 
Välislingid

Arheoloogid leidsid Lihulast keskaegse kloostri müürid, Postimees, 27. oktoober 2007
Mati Mandel, Lihula nunnakloostri saladused, Lääneranne.ee, 16, oktoober 2024

Kategooria:Eesti kloostrid
Kategooria:Lihula ajalugu
Kategooria:Pärnu maakonna kultuurimälestised
Kategooria:Saare-Lääne piiskopkond
Kategooria:Frantsiskaani liikumine
Kategooria:Katoliku kirik Eestis