Grammatilised seosed

Grammatilised seosed on lause
moodustajate vahelised tingitusseosed. Lause moodustajad on lauses üksteisega
grammatiliselt seotud. Neid seoseid nimetatakse grammatilisteks seepärast, et
neid vormistavad grammatilised vahendid, s.o  
 abisõnad: sidesõnad ja kaassõnad;
 muutetunnused: käändsõnade käändelõpud (arvu- ja käändetunnused), tegusõnade pöördelõpud (arvu-, isiku-, aja-, kõneviisi- ja tegumoetunnused).
Grammatilised seosed on väga olulised, sest just need seosed muudavad lause arusaadavaks ja ühtseks tervikuks.

Grammatilised seosed on 
 rinnastus- ehk koordinatsiooniseos,
 alistus- ehk subordinatsiooniseos.

Rinnastusseos
Rinnastus ehk koordinatsioon ühendab süntaktiliselt võrdväärseid vahetuid moodustajaid – sõnavorme, fraase või osalauseid. See tähendab, et rinnastatud moodustajad
 on seotud näiteks sidesõnaga vm sidendiga või asuvad lauses kõrvuti;
 täidavad lauses samu süntaktilisi ülesandeid – tegemist on samade lauseliikmetega;
 vastavad samale küsimusele. 
Nt Õues on lumi (alus) ja jää (alus).

Kohvi keetmine (alus) ja koogi küpsetamine (alus) käis kähku.

Poest osteti saia (sihitis) ja moosi (sihitis).

Noormees on tark (määrus), aga laisk (määrus).

Alistusseos
Alistus ehk subordinatsioon on põhiline ja seejuures komplitseeritum grammatiline seos moodustajate vahel. See on ühe moodustaja sõltuvus teisest moodustajast.
Alistavat moodustajat nimetatakse põhjaks, alistuvat laiendiks. Alistus on ennekõike sisuline sõltuvus, mis seisneb sisulistes piirangutes (valikukitsendustes) võimalikule laiendile. Alistatav sõna iseloomustab ja täpsustab alistajat.

Alistusseost on kahesugust: 
 ühildumine ehk kongruents on selline alistus, et põhja (alistaja) grammatiline tähendus ja/või grammatiline vorm määrab laiendi (alistuja) sama tüüpi grammatilise vormi. Nad ühilduvad ka käändes ja arvus, nt magus (põhi) komm (laiend), magusa kommi, magusaks kommiks jne; armsatele lastele, heaks peremeheks.
 sõltumine ehk rektsioon on selline alistus, et põhja (alistaja) leksikaalne tähendus ja kuju (vahel ka grammatiline tähendus) määrab laiendi grammatilise tähenduse või selle, missugune kaassõna käändsõnaga seostub, nt heitis (põhi) diivanile (laiend), tõusis diivanilt; tahab magada, hakkab sõitma. Koolmeister sõitis mööda (kaassõna) kruusateed (käändsõna) ja peatudes pani jalgratta seina (käändsõna) äärde (kaassõna) toetuma.

Varem on grammatiliste seoste hulka loetud ka predikatsioon. Predikatsioon on aluse ja
öeldise vastastikune seos – ühtpidi sõltumine, teistpidi ühildumine, nt Kauplus (alus) tutvustas (öeldis) oma klientidele uusi tooteid. Poiss (alus) sõitis (öeldis) ''jalgrattaga järve äärde. Kirjandus 
 Erelt, Mati 2013. Eesti keele lauseõpetus: Sissejuhatus. Öeldis. Tartu: Tartu Ülikool.'

Kategooria:Süntaks