Sõpruse sild (Tartu)

Sõpruse sild on Tartu ja ühtlasi ka Eesti kõige pikem sild. Silla pikkus on 488,2 meetrit ja laius 26,5 meetrit.Aimar Jugaste. Siia- ja sinnapoole Emajõge. Edasi, 8. detsember 1981

Sild kulgeb üle Anne kanali, Emajõe ja Turu tänava. Sillal on 4 sõidurada autodele ja 2 rada jalakäijatele. Sõpruse sillal kulgeb Sõpruse puiestee.

 Ajalugu 
Vajadus uue silla järele tekkis Tartus 1960. aastate lõpus, kui rajatav elamurajoon Annelinn sooviti ühendada paremkalda linnaosadega. Projekteerimist alustati 1970. aastate alguses. Tolleaegsete normide kohaselt tohtisid Eesti projekteerimisasutused projekteerida sildu, mille pikkus jäi alla 100 meetri, seega projekteeriti Sõpruse silda Leningradis. Kahe eraldatud sõidusuunaga silla ööpäevaseks läbilaskevõimeks kavandati 20 000 autot, mis arvestuste kohaselt pidi vastama 1990. aastate liikluskoormusele.Tartu Sõpruse sild. Maanteemuuseum (vaadatud 27. veebruar 2012) 

1970 ja 1980. aastate ehitusnormide kohaselt tuli sildade projekteerimisel arvestada kahe etteantud näitajaga. Esimene puudutas 60-tonnist tanki, mille arvestuslik koormus oli 12 tonni meetri kohta. Teine lähtus 80-tonnisest raketivankrist, mille teljekoormus oli 20 tonni ning telgede vahekaugus tsentrist 1,2 meetrit.

Sõpruse silla projekt valmis 1977. aastal.Tartu.ee, Tartu sillad (II). (vaadatud 22. jaanuar 2009)

Ehitamisega tehti algust 1977. aasta septembris. Tartu uut silda hakkas ehitama Riia 5. Trusti sillaehitusrong nr 423. Tegemist oli asutusega, mis oli spetsialiseerunud sildade ehitamisele Balti liiduvabariikides.

Silda toetama ehitati projekti kohaselt 20 sambapaari, neist Emajõkke 4. Esimesel kahel aastal kulgesid ehitustööd tõrgeteta, kuid 1979. aastal hakkas kimbutama materjalipuudus, mis seiskas tööd mitmeks kuuks. Olukorrast väljapääsuna vaadati üle varustuskanalid. Silla talasid hakati tootma Lätis asuvas tehases. Tootja andis ehitajatele lubaduse saata üheksa tala kuus. Uueks tööde lõpptähtajaks määrati 1981. aasta neljas kvartal. Silla valmimistähtaeg lükati 1980. aasta pealt edasi.

Vahetult enne silla avamist poolitati muldvalliga selle alla jääv sõudekanal. Poolitamist põhjendati sellega, et kanali linnavälises osas oli avastatud veereostus ning täidetud kanali lõik pidi tõkestama reovete pääsu ujulapoolsesse otsa. Rajatud muldvall eraldab Anne kanalit praeguseni. Sild kulgeb umbes poolekilomeetrise pikkuse osas tervelt ca 4/5 jaos maismaa kohal.

Sõpruse sild avati Bruno Sauli, Indrek Toome ja Nikolai Preiman poolt 5. detsembril 1981. Silla ehitusmaksumus oli 5 miljonit rubla.Meelis Lokk. 488,2 meetrit. Edasi, 4. november 1981  

Rahvasuus nimetati silda tollase linna täitevkomitee esimehe Nikolai Preimani järgi "Preimani purdeks""Mälumäng". Postimees, 15. september 2009 (vaadatud 13. august 2011), hiljem aga ka lihtsalt "uueks sillaks".

Pärast avamist ei ole sillale suuremat kapitaalremonti tehtud, mille tõttu on sild halvas seisus. Küll korrastati 2013. aastal ühe miljoni euro eest kõige kriitilisemad kohad."Insener: Tartu Sõpruse silla remonti tuleb alustada kohe" ERR, 22. september 2021 

Silla remondiprojekt valmis 2024. aasta alguses ning hinnati, et silla ja lähiala rekonstrueerimine maksab kokku ligi 12 miljonit eurot."Tartu Sõpruse silla remondi algus venib" ERR, 29. aprill 2024 Sõpruse silla ning selle lähiala ümberehituse hanke võitis AS TREF pakkumisega ligi 18,4 miljonit eurot. Ümberehitusega alustati 2024. aasta detsembris"Tartu Sõpruse silla ümberehitus algab veel sel aastal" ERR, 9. november 2024 ning uuendatud sild valmib 2027. aasta kevadel.

Pilte

Viited

Välislingid

 Margus Ansu. "Fotograaf nägi: Sõpruse sild" Postimees, 21. märts 2012
 "Avariiohtlikus seisus Eesti pikimal sillal kehtestati kiiruspiirang" ERR, 2. jaanuar 2022

Kategooria:Tartu sillad
Kategooria:Annelinn
Kategooria:Karlova