Kaulbars

Kaulbars (vene keeles Каульбарс) on Vestfaalist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa. Tänapäeval on alles vaid Venemaale jäänud suguvõsaliin.

Ajalugu
Kaulbarside esimene esindaja Liivimaal oli Pommeris sündinud Johann von Kaulbars (1621–1693), kes töötas Jakob De la Gardie teenistuses ja kellele viimane aastal 1652 kinkis Lõhavere mõisa.

Kuninganna Kristiina kinkis mehele 1653. aastal ka aadlitiitli (nr 643). 

Johann von Kaulbarsi pojapoeg, Göteborgi ja Bohusi lääni ülemkomandant ja maavanem, ratsaväekindral Johann Friedrich von Kaulbars (sv) (1689–1762) sai Rootsi kuningas 	Adolf FredrikultSchwedisches Freiherrendiplom für Johann Friedrich Kaulbars, ausgestellt von König Adolf Friedrich, d. d. Stockholm 1751 22. 11. 21. novembril 1751 Rootsi vabahärratiitli  ja kanti 1752 Rootsi rüütelkonda nr 230 all 

pisi|140px|Jalaväekindral Nikolai Reinhold Friedrich von Kaulbars (1842–1905)

Suguvõsa liikmeid
pisi|140px|Ratsaväekindral Alexander Wilhelm Andreas von Kaulbars (1844–1929)
Regner von Kaulbars (1660−?), brigadir
Arvid Johann von Kaulbars (1657-1722), Rootsi ooberstleitnant Liivimaa tragunirügemendis
Jakob von Kaulbars (1659-1705), Rootsi ooberstleitnant, Saaremaa maatragunieskadroni juht
Jakob Ignatius von Kaulbars (suri pärast 1779), kindralmajor, Vladimiri komandant
François von Kaulbars, kindralmajor
Vabahärra Johan Fredrik von Kaulbars (1689−1762), ratsaväekindral, kindraladjutant, Göteborgi ülemkomandant
Jakob Julius von Kaulbars (1700−pärast 1789), Pfalz-Zweibrückeni ülemõuemeister, õuemarssal
Karl Ludwig von Kaulbars (1729−1787), Venemaa sõjaväelane (kindralporutšik), polgukomandör, Mõdriku mõisnik
Hermann Helwig von Kaulbars, Venemaa keisririigi sõjaväelane (major), Rägavere ja Mõdriku mõisnik
Vabahärra Gustaf Vilhelm von Kaulbars (1733−1814), kindralleitnant, rügemendikomandör
Vabahärra Lars Fredrik von Kaulbars (1734−1815), kindralmajor, Kalmari lääni viitsemaapealik
Vabahärra Reinhold August von Kaulbars (1767–1846), alampolkovnik, Eestimaa maanõunik, mõisaomanik
Vabahärra Ernst von Kaulbars (1798−1871), kindralmajor
Vabahärra Hermann Wilhelm von Kaulbars (1798−1888), kindralleitnant, brigaadikomandör, mõisaomanik
Vabahärra Karl Ludwig von Kaulbars (1802−1870), kindralleitnant, eskadroni-, polgu-, brigaadi- ja diviisikomandör, Mõdriku mõisnik
Vabahärra Nikolai Reinhold Friedrich von Kaulbars (1842–1905), jalaväekindral, diviisi- ja armeekorpuse staabiülem, Soome sõjaväeringkonna staabiülem, diplomaat, sõjanduskirjanik
Vabahärra Alexander Wilhelm Andreas von Kaulbars (1844–1929), ratsaväekindral, brigaadi-, korpuse - ja armeekorpuse komandör, Bulgaaria sõjaminister, Odessa sõjaväeringkonna ülemjuhataja
Vabahärra Jevgraf Romanovitš von Kaulbars (1862−1920), laevastiku kindralmajor
Vabahärra Georg von Kaulbars (1901−1972), riigiteaduse doktor

Kaulbarsi suguvõsa mõisavaldused
pisi|Mõdriku mõis
Eestimaa:
Järvakandi (Jerwakant) (enne 1726−1731), Korjodi (Korjoth) (1764), Mõdriku (Mödders) (u 1774−1900), Palu (Pallo) (1730ndad, pandivaldus), Paunküla (Paunküll) (u 1732−1751), Prandi (Brandten) (u 1732−1739), Rägavere (Reggafer) (1764−1850), Sargvere (Sarkfer) (u 1732−u 1765)
Liivimaa eesti distrikt:
Iigaste (Igast) (1720ndad, rendivaldus), Lõhavere (Lehowa) (1652−1684 ja 1756−1795), Vara (Warrol) (1720ndad)
Liivimaa läti distrikt:
Buļi (Friedrichsruhe) (u 1797−1803, pandivaldus)

Vaata ka
Kaulbarsi palee Tallinnas Toompeal, Kohtu tänav 8

Viited

Kirjandus
EAA, 1674, n. 2, s. 105 (Kaulbarsi suguvõsa).
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980).
Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1925-1936  .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 73-79 .
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 143 .
Федорченко, Валерий Иванович. Дворянские роды, прославившие отечество. Энциклопдия дворянских родов. Москва: "ОЛМА-ПРЕСС", 2004. Lk 186-187 .

Välislingid

Perekond Eestimaa Rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus + parandused
Artikleid New York Timesis aastast 1886


Kategooria:Aadlisuguvõsad
Kategooria:Rootsi aadlisuguvõsad
Kategooria:Rootsi introdutseerimata aadel
Kategooria:Rootsi introdutseeritud aadel
Kategooria:Eestimaa aadlisuguvõsad