Tulikas

Tulikas (Ranunculus) on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv perekond. 

Perekonda kuulub umbes 400 liiki.

Nimetus
Tulika ladinakeelne nimi Ranunculus tähendab 'konnake' (konn on rana). Arvatavasti on see nimi seotud asjaoluga, et tulikad kasvavad sageli vee ääres, kus konnad elavad.

Levila
Tulikad kasvavad parasvöötmes Euroopas ja Põhja-Ameerikas, kuid ka näiteks Uus-Meremaal.

Kirjeldus
Enamik tulikaid on mitmeaastased taimed, kuid leidub ka üheaastasi ja kaheaastasi taimi. Nende õied kasvavad üksikuna, on kollased või valged (kui valged, siis ikkagi kollase südamikuga), mõnel liigil oranžid või punased. Paljudel liikidel (näiteks kuldtulikal (Ranunculus auricomus) kroonlehed puuduvad. Kroonlehti on harilikult 5, vahel vähem või rohkem. Tupplehti on 3–5, harilikult 5. Tolmukaid ja emakaid on palju. Viljas on palju seemneid.

Toksilisus
Kõik tulikaliigid on koduloomadele mürgised, seda näiteks ka küülikutele. Suures koguses tulikaid võib tappa isegi hobuse. Harilikult loomad väldivad tulikaid nende kibeda ja kõrvetava maitse tõttu, kuid olukorras, kus karjamaal kasvab tulikaid nii palju, et muud pole süüa, võib ette tulla mürgistusi. Taime kuivades mürk laguneb, nii et tulikaid sisaldav korralikult kuivanud hein on ohutu. Tulikate taimemahl põhjustab nahapõletikku, nii et ka inimesed peavad tulikaid käsitledes ettevaatlikud olema ja kindaid kandma.

Ökoloogia ja tulikas kultuuris
Taime mürgisuse tõttu rahvameditsiinis tulikaid ei kasutata.

Sõna "sardooniline" ('kibe, põlastav') tuleb Sardiinias kasvava sardiinia tulika Ranunculus sardous järgi. Kui inimene seda sööb, tõmbub tema nägu grimassi.

Mõned putukad, näiteks liblikad Euplexia lucipara ja Orthosia gothica, toituvad tulikatel.

Mõnda tulikat kasvatatakse ilutaimena ja neile on aretatud suuri eredaid õisi.

Tulikas oli Türgi sultanite vägevuse sümbol.

 Eestis esinevaid tulika perekonna liike 
pisi|Mürktulikas.

Ranunculus acris – kibe tulikas (sage)
Ranunculus aquatilis – tume särjesilm (paiguti, sagedasem Lääne-Eestis)
Ranunculus asiaticus – aasia tulikas
Ranunculus auricomus – kuldtulikas (tavaline)
Ranunculus baudotii – meri-särjesilm (paiguti)
Ranunculus bulbosus – mugultulikas (paiguti (Lääne-Eestis)
Ranunculus cassubicus – metstulikas (tavaline)
Ranunculus circinatus – sõõr-särjesilm (hajusalt)
Ranunculus fallax –  virvatulikas (hajusalt)
Ranunculus ficaria – kanakoole (tavaline)
Ranunculus flammula – sootulikas (hajusalt)
Ranunculus lanuginosus – villtulikas (haruldane)
Ranunculus lingua – suur tulikas (hajusalt)
Ranunculus nemorosus –  salutulikas (haruldane)
Ranunculus peltatus – harkjas särjesilm (harva)
Ranunculus polyanthemos – mitmeõieline tulikas (tavaline)
Ranunculus repens – roomav tulikas (sage)
Ranunculus reptans – kaartulikas (harva)
Ranunculus sardous – sardiinia tulikas (haruldane tulnukas)
Ranunculus sceleratus – mürktulikas (hajusalt)
Ranunculus trichophyllus – jõgi-särjesilm (hajusalt)

Kategooria:Tulikalised