Jakob (Saare-Lääne piiskop)

Jakob (ka Jacques, surnud 1337) oli Saare-Lääne piiskop aastatel 1322–1337.

 Elulugu 

Vasakult: Tallinna piiskop-elekt Johannes (surnud 1320), Schleswigi piiskop Helenberg Wisbeke (surnud 1343), Saare-Lääne piiskop Jakob |vasakulJakob oli Tartu piiskopkonna toomkapiitli  skolastik.

3. märtsil 1322 nimetati ta paavst Johannes XXII poolt Avignonis piiskopiks ja ordineeriti 14. märtsil 1322 Porto e Santa Rufina kardinalpiiskopi Bérenger de Frédoli poolt.

Piiskop Jakob on teadaolevalt esimene Saare-Lääne piiskop, kes enda ametissekinnitamise eest maksis kuuriale maksu (servitium communis). Servitium communis'e suurus oli tavaliselt 1/3 piiskopkonna aastasissetulekust, Jakob maksis enda kinnitamise eest 1300 floriini, mis oli peaaegu sama palju, kui maksid Riia, Tartu, Tallinna ja Kuramaa piiskopid kokku. Seetõttu on Ivar Leimus hinnanud, et Jakob Saare-Lääne piiskopina võis olla rikkaim mees Liivimaal.

Jakob leppis 25. mail 1323 koos Läänemaa vasallidega kokku Haapsalu linnasarase piirid.

1326 puhkes tüli Riia peapiiskopiga.

Tartu piiskopi teatel leppis 1327. aastal Liivi ordu maameister Reimar Hane piiskop Jakobiga kokku mõnede Läänemaa varade (bonum) osas.Aleksandr Turgenev: "Historica Russiae Monumenta Ex Antiquis Exterarum Gentium Archivis" 1. kd. 1841

Ta sai 30. aprillil 1332 paavst Johannes XXII-lt privileege. 6. veebruaril 1333 kohustas paavst piiskoppi Rooma minema palverännakule.

26. detsembril 1333 tunnistasid kolm Saaremaa toomhärrat ja Jakob Taani kuningliku nõukogu ja kaupmees Marquardi vahelist kokkulepet rukki kvantiteedi osas. Jakob sõlmis samal päeval kokkulepe Tallinna piiskopi Olav von Roskilde ja Eestimaa vasallide vahel.

5. septembril 1334 sätestas Jakob Vana-Pärnus otsuse rüütel Marquard Breydele Taani kuninga poolt läänistatud mõisate osas.

Jakob ja Lübecki piiskop Heinrich langetasid 15. juunil 1336 otsuse Lübecki rae ning Bertram ja Hermann Friso vahelises kohtuasjas.

Jakob suri 1337. aastal Lübeckis.

 Viited 

Kirjandus
Leonid Arbusow vanem, "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert".
Friedrich Georg von Bunge, "Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten".

Kategooria:Saare-Lääne piiskopid
Kategooria:Surnud 1337