Gooti kirjad

Gooti kirjad, ka gooti kiri on sageli kasutatud üldnimetus kirjastiilide kohta, mida hakati ladina kirjas Euroopas kasutama alates 11. sajandist. Laisulega kirjutatud gooti kirjasid iseloomustab vähem või rohkem pikkusesse väljavenitatud tähekuju ja murtud kaared.I. Sakk. Aa kuni Zz. Tüpograafia ülevaatlik ajalugu. Tallinn 2011

 Jaotus 
Gooti kirjad jagatakse nelja rühma:
 tekstuur e missaalkiri
 rotund e ümargooti kiri
 švaabi kiri
 fraktuur

Lisaks eksisteeris hiliskeskajal paralleelselt normeeritud raamatukirjadega rida vähem formaalse kujuga gooti kursiivkirju.

Tavakeeles nimetatakse gooti kirjadeks ka hilise gooti bastardkirja (kantseleikirja) tähekujudel põhinevaid kirjutuskirju, nagu 19. ja 20. sajandil kasutatud saksa kurrentkiri ja selle vormid Sütterlini ja Offenbachi kiri.

 Ajaloost 
Nimetuse "gooti kiri" võtsid kasutusele humanistidR. Olocco. A brief overview of gothic scripts. – Notes on the rotunda types of the Renaissance. – CAST. Jun 23, 2020. Kirjanduses on gooti kirjasid seostatud gooti kunsti vertikaali rõhutava esteetikaga.

11.–12. sajandil hakkas esmalt Põhja-Prantsusmaal uus murtud kaartega stiil asendama karolingide minusklit (varagooti tekstuur). Järgneva kahe sajandi jooksul arenes see alguses vaid kalligraafiline erisus reaks reguleeritud kirjastiilideks, mis erinesid sõltuvalt kas piirkonnast või teksti liigist – raamatukiri erines dokumentide kirjapanekuks kasutatavast kirjast.R. Olocco. Notes on the rotunda types of the Renaissance. – CAST. Jun 23, 2020

Gooti kirjade kasutuse periood oli Euroopa eri piirkondades erinev. Trükikunsti leiutamisega 15. sajandil loodi gooti trükikirjad kõigis kolmes tollal käibinud variandis ja trükiti neis raamatuid; Gutenbergi piibel ja Mainzi psalter on trükitud tekstuurkirjas, Hartmann Schedeli Nürnbergi kroonika ja Wanradti ja Koelli katekismus švaabi kirjas, mitmed itaalia inkunaablid, nagu Nicolas Jensoni 1474. aasta Decretum Gratiani rotundis. Neljas kirjastiilivariant fraktuur lisandus 16. sajandil ja sai peamiseks trükikirjaks. Renessansiperioodil hakkas gooti kirjade kasutamine, eriti Itaalias, Hispaanias ja Prantsusmaal, antiikva ees tasapisi taanduma. 15.–16. sajandil levisid Euroopas käsikirjades gooti kirja ja antiikva segakirjad ehk bastardkirjad. Saksamaal ja Saksa kultuuriruumis omandas eriti gooti kirja barokist mõjutatud hilisvorm rahvuskirja staatuse ning selles trükiti enamik raamatuid. Ka Eestis kasutati fraktuuri kuni 1940. aastani.

 Muud üldist 
Gooti fraktuuri tähed:
𝔄𝔞 𝔅𝔟 ℭ𝔠 𝔇𝔡 𝔈𝔢 𝔉𝔣 𝔊𝔤 ℌ𝔥 ℑ𝔦 𝔍𝔧 𝔎𝔨 𝔏𝔩 𝔐𝔪 𝔑𝔫 𝔒𝔬 𝔓𝔭 𝔔𝔮 ℜ𝔯 𝔖𝔰 𝔗𝔱 𝔘𝔲 𝔙𝔳 𝔚𝔴 𝔛𝔵 𝔜𝔶 ℨ𝔷

Gooti kirjas on kasutusel pikk s, mille ligatuurist s-iga on kujunenud saksa kirjatäht ß.

Gooti kirjas ilukirjandust saab laenutada näiteks Tartu Linnaraamatukogu väliseesti ja vanema raamatu osakonnast.https://web.archive.org/web/20170731143053/http://www.luts.ee/index.php/raamatukogu-kasutamine/keskkogu-majaplaan vaadatud 06.04.2018

 Vaata ka 
 Bastardkiri
 Murtud grotesk

 Viited 

 Välislingid 
 Gooti trükikirja ja käsikirja näidised
 Gooti kirjutuskirja näidiseid
 R. Olocco. A brief overview of gothic scripts. – Notes on the rotunda types of the Renaissance. – CAST. Jun 23, 2020
 The Gothic Scripts – Textualis. – Scripts. – School of Advanced Study 2022

Kategooria:Kiri
Kategooria:Kirjastiilid (paleograafia)