Türi kihelkond

Türi kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Turgel, lühend Tür) oli ajalooline kihelkond Järvamaal ja Eestimaa kubermangu Järva kreisis.
pisi|Eestimaa kubermangu Järva kreis. Liivimaa atlas (1798)

Piirkonna ajalugu
Kihelkond tekkis tõenäoliselt 13. sajandil Alempoisi muinaskihelkonna kohale.

Türi kihelkonna mõisad
<tr valign=top><td>
Hundisaare mõis (Sorgenfrei)
Kirna mõis (Kirna) – rüütlimõis
Kolu mõis (Kollo) – rüütlimõis
Kärevere mõis (Kerrefer) – rüütlimõis
Kõltsi mõis (Kölzi)
Laupa mõis (Laupa) – rüütlimõis
Liivamäe mõis (Liwamä)
Lokuta mõis (Tecknal) – rüütlimõis
Mäeküla mõis (Mehheküll) – rüütlimõis
Nehatu mõis (Nehhato)
Oisu mõis (Oiso) – rüütlimõis
Pakasmäe mõis (Pakksama)
Piiumetsa mõis (Piometz) – rüütlimõis
Poaka mõis (Poaka)
Päri mõis (Perrisar)
Reopalu mõis (Reopall)
<td>
Rikassaare mõis (Rikkasfer)
Röa mõis (Röal) – rüütlimõis
Roovere mõis (Rofer)
Siugumetsa mõis (Siugomets)
Särevere mõis (Serrefer)
Taikse mõis (Taicks)
Tedre mõis (Tedre)
Tori mõis (Torri) – rüütlimõis
Türi kirikumõis (Pastorat Turgel) – kirikumõis
Türi mõis (Turgel)
Türi-Alliku mõis (Allenküll)
Vahastu mõis (Wahhast) – rüütlimõis
Varmassaare mõis (Warmesar)
Vissuvere mõis (Wissofer)
Väätsa mõis (Waetz) – rüütlimõis
Ülejõe mõis (Üllejoe)
Pikmetsa poolmõis (Pickmetz), eraldati Särevere mõisast 1860. aastal.Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tartu Ülikool

Türi kihelkonna mõisavallad
Türi kihelkonnas 19. sajandi algul loodud mõisavallad:
Kirna mõisavald (Gemeinde Kirna)
Kolu mõisavald (Gemeinde Kollo)
Kärevere mõisavald (Kerrefer)
Laupa mõisavald (Gemeinde Laupa)
Lokuta mõisavald (Gemeinde Tecknal)
Mäeküla mõisavald (Gemeinde Mehheküll)
Oisu mõisavald (Gemeinde Oiso)
Piiumetsa mõisavald (Gemeinde Piometz)
Röa mõisavald (Gemeinde Röal)
Särevere mõisavald (Gemeinde Serrefer)
Tori mõisavald (Gemeinde Torri)
Türi mõisavald (Gemeinde Pastorat)
Türi–Alliku mõisavald (Gemeinde Allenküll)
Vahastu mõisavald (Gemeinde Wahhast)
Varmassaare mõisavald (Gemeinde Waremsar)

Türi kihelkonna valladTüri kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv
Türi kihelkonna vallad alates 1866. aastast:
Kirna vald (Kirna) – kaotati 1939
Kolu vald (Kollo) – kaotati 1893
Laupa vald (Laupa) – kaotati 1892
Lokuta vald (Tecknal) – kaotati 1892
Mäeküla-Varmassaare vald (Mehheküll) – kaotati 1892
Oisu vald – (Oiso) – kaotati 1892
Piiumetsa vald (Piometz) – kaotati 1892
Röa vald (Röal) – kaotati 1892
Särevere vald (1866) (Serrefer)
Tori-Kärevere vald (Torri und Kerrefer) – kaotati 1880
Türi-Alliku ja Türi kirikuvald (Allenküll mit Pastorat Turgel) – muudeti 1869 Türi-Alliku ja Türi kirikuvallakshttp://www.ra.ee/apps/andmed/index.php/vald/view?id=222 Eesti ala valdade register 1866–1917, Allenküll mit Pastorat Turgel
Vahastu vald (Wahhast) – kaotati 1939
Väätsa vald (Waetz) – kaotati 1913
1880. aastast
Tori vald (Torri) – kaotati 1892
1913. aastast
Romanovi vald (Väätsa) – kaotati 1917
1917. aastast
Väätsa vald

Türi kihelkonna kalmistud
Kirna mõisa kalmistu
Lokuta mõisa kalmistu
Türi Kesklinna kalmistu
Türi kirikuaed
Türi Kõrgessaare kalmistu
Türi Saunametsa kalmistu
Türi Vana kalmistu
Vahastu kalmistu

Kihelkonna alad tänapäeval
Nüüdisajal jäävad kihelkonna maad valdavalt Järva maakonda, vaid loodenurk jääb Rapla maakonda.

Viited

Kirjandus

Linda Tamman. Ajaloolist traditsiooni Türi kihelkonnast 1929. a. Eesti Kirjandusmuuseum. 2008.

Välislingid
Türi kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Kategooria:Järvamaa kihelkonnad