Vakus

Vakus (ka: vakk) oli maksustuspiirkond keskaegsel Vana-Liivimaal ja tõenäoliselt ka hilisrauaaegsesLeo Tiik.  Kubjas, kilter, korrapealne. Keel ja Kirjandus nr 8, 1978. Lk 481–488 Eestis.

Bathasar Russowi Liivimaa kroonika kohasel, lk 114 olid Vana-Liivimaa isandate ja aadlike külad jagatud vakustesse: suuri ja jõukaid külasid oli ühes vakuses üks või kaks, väikesi ja vaesemaid aga enam kui üks, nii et isandatel ja aadlikel oli tema külade arvu järgi mitu vakust. Läänistamata maadel oli vakused enamasti ühe kihelkonna piires ja allusid ametimõisadele. Ametimõisates kehtis kohati veel 16. sajandi keskpaiku kord, et mitte talud, vaid vakused pidid saatma inimesi korratööle vastavalt mõisa vajadustele.

Keskajast on teada, et maksu koguti vakuselt enamasti kaks korda aastas: talvel ja sügisel. Sel puhul said maksukoguja ja talupojad (talumehed ja vabatalupojad) kokku ning lisaks maksude (hinnuse) maksmisele peeti ka pidu. Seda üritust on nimetatud vakusepeoks ehk vakuseks.

Maksustuspiirkonnana säilis vakus ka varauusajal Eestimaa Taani Saaremaa halduskonnas, mis oli jagatud ametkondadeks (15) ja vakusteksLeo Tiik. Nimesid Saaremaalt XVI ja XVII sajandist. Keel ja Kirjandus nr 7, 1976. Lk 413 ja Rootsi valitsusajal. 1570. aastate arvukad läänistamised nõrgendasid tugevasti vanu vakusepõhise halduskorralduse tavasid, kuni Södermanlandi hertsog Karl 1601. aastal kehtestas uue maksusüstseemi (ilma vakuandamiteta).Leo Tiik. Kubjas, kilter, korrapealne. Keel ja Kirjandus nr 8, 1978. Lk 488

Nimetus
Sõnad "vakus" ja "vakk" maksustuspiirkonna tähenduses lähtuvad vakast kui anumast ja mahuühikust. Sõna on eesti/liivi päritolu. Alamsaksa keeles on wacke laensõna, mis levis kogu keskaja Liivimaal.Inna Põltsam-Jürjo. Vakupeost keskaja Liivimaal. Tuna nr 4, 2007 Läti keeles oli vastav sõna vene keelest laenatud pagasts, mis tänapäeval tähistab valda.

Vaata ka
Linnusepiirkond
Vakuraamat, Vakujaosed
Vakukohus

Viited

Kirjandus
Valter Lang. Vakus ja linnusepiirkond Eestis. Lisandeid muistse haldusstruktuuri uurimisele peamiselt Harjumaa näitel. - Keskus - tagamaa - ääreala. Uurimusi asustushierarhia ja võimukeskuste kujunemisest Eestis. Muinasaja teadus nr 11, 2002. Tallinn. Lk 125–168. ISBN	998550349X

Kategooria:Eesti keskaeg
Kategooria:Eesti esiajalugu
Kategooria:Läti ajalugu
Kategooria:Eesti talurahvas