Vihmauss

Vihmauss (Lumbricus) on väheharjasusside perekond vihmauslaste sugukonnast. Perekonnas on umbes 700 liiki, Eestis on esindatud 3.

Vihmauss tajub valgust kogu keha pinnaga. 

Vihmaussidel on suletud vereringe. Veresoontes ringlev punane veri annab neile roosaka värvuse.

Vihmaussid tulevad maapinnale ainult öösiti, päeval pärast vihmasadu.

Vihmaussid toituvad peamiselt lagunevatest taimeosadest olles lagundajatena tähtis osa bioloogilises aineringes.

Nad on hermafrodiitsed, nende järglased arenevad limaainest kookonis.

Vihmaussid mängivad tähtsat rolli mullaviljakuse säilitamisel.

Vihmauss surub edasiliikumisel oma esiosa nagu kiilu mullaosakeste vahele. Seejärel tekib tema kehas lihaste kokkutõmbe tõttu laiem koht ning vihmauss tõmbab tagumise kehapoole järele. Nii oma liikumisega teeb vihmauss mulda käike segades ja kobestades mulda.

Vihmauss veab maapinnalt oma käikudesse kuivanud ja poolkõdunenud taimelehti ning rohukõrsi. Need on talle toiduks.  
Nad on pimedad.

 Liigid 

Lumbricus badensis
Lumbricus baicalensis
Lumbricus castaneus (tume vihmauss)
Lumbricus centralis
Lumbricus festivus
Lumbricus friendi
Lumbricus improvisus
Lumbricus klarae
Lumbricus meliboeus
Lumbricus polyphemus
Lumbricus rubellus (punane vihmauss)
Lumbricus terrestris (harilik vihmauss)

Eestis leidub neist harilikku vihmaussi, punast vihmaussi ja tumedat vihmaussi.

 Välislingid 

Kategooria:Rõngussid