Kiirgus

Kiirgus on füüsikas energiavoo emiteerimine või edastamine lainete (näiteks elektromagnetlainete) või aineosakeste (näiteks alfa- või beetakiirte) kujul ruumi või keskkonda. 

 Kiirgus ja kvantmehaanika 
Kvantmehaanika lainelis-korpuskulaarse dualismi käsituse kohaselt on kiirgus tõlgendatav nii osakeste (korpusklite) liikumisena kui ka lainete levimisena. Seega võib elektromagnetkiirgust käsitada osakeste (footonite) voona ja korpuskulaarkiirgust (nt alfa-, beeta- või neutronkiirgust) lainena.ENE 4. köide, 1989

Kui kiirgusosakestel on nii suur energia, et nad on võimelised aatomeid või molekule ioniseerima, s.t neist elektrone eemaldama, siis on tegemist ioniseeriva kiirgusega. 

+ Kiirguse liigid  Elementaarlaeng  Seisumass  (MeV/c2) Elektromagnetkiirgus  Mitteioniseeriv kiirgus  Raadiolained  0  0 Mikrolained Submillimeeterlained  (terahertskiirgus) Infrapunakiirgus Nähtav kiirgus (valgus) Ultraviolettkiirgus Kaudne ioniseeriv kiirgus  Kaug-ultraviolettkiirgus Röntgenikiired (X-kiired) Gammakiirgus Korpuskulaarkiirgus  (aineosakeste voog) Neutron  0  940 Otsene ioniseeriv kiirgus  Elektron (radioaktiivne β-osake)  –1  0,511 Positron (radioaktiivne β-osake)   +1  0,511 Müüon  –1  106 Prooton  +1  938 Ioon 4He (radioaktiivne α-osake)  +2  3730

 Kiirguse teisi näiteid 
Lisaks võib nimetatakse kiirguseks veel:

akustiline kiirgusː helilainete edastamine heliallika poolt keskkonda ehk helilainete kiirgumine heliallikast.
 gravitatsiooni kiirgus ehk kiirgus, mis esineb gravitatsioonilainete või aegruumi kumerustes virvendusena.

 Vaata ka 
Kosmiline kiirgus
Soojuskiirgus
Tšerenkovi kiirgus
Hawkingi kiirgus
Kiirguskaitse
Radiomeetria

 Viited