Aspekt (keeleteadus)

Aspekt on lauses väljenduv suhe situatsiooni kulgemise ja vaatluspunkti vahel. Tegemist on öeldise ja kogu lause süntaktiliselt tähtsa leksikaalse kategooriaga. Aspekt jaguneb kaheks: leksikaalseks ja morfoloogiliseks (grammatiliseks)Kroeger, Paul R. (2005). Analyzing Grammar: An Introduction (inglise). Cambridge: Cambridge: Cambridge University Press, 152. Erelt, Mati; Metslang, Helle (toim.) (2017). Eesti keele süntaks. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 109..

 Leksikaalne aspekt 
Leksikaalset aspekti nimetatakse ka tegevuslaadiks. Tegevuslaad on situatsioonide objektiivsed sisemised omadused, st see klassifitseerib situatsioone. Situatsioonitüübid jagatakse neljaks: seisund, tegevus, sooritus ning saavutus. Nende jaotus põhineb kolmel tunnusel – staatilisus/dünaamilisus, duratiivsus/momentaansus ja teelisus/ateelisus.

Dünaamiline situatsioon pigem „toimub“ kui „on olemas“, on heterogeenne ning muutuv, staatiline situatsioon pigem „on olemas“ kui „toimub“, on homogeenne ning pidev ja muutumatu.Erelt, Mati; Metslang, Helle (toim.) (2017). Eesti keele süntaks. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 109.

Näiteks:
 Maa on ümmargune. (staatiline)
 Poiss mängib sõpradega peitust. (dünaamiline)

Duratiivsed situatsioonid on seotud ajalise kestusega, momentaansed (punktuaalsed) situatsioonid on aga hetkelised.

Näiteks:
 Poiss ujub basseinis. (duratiivne)
 Telefon purunes. (momentaalne)

Teelisuse puhul eristatakse situatsioone, millel on mingi sisemine, loomulik ammendumispiir ning situatsioone, millel selline piir puudub, mis ei jõua kuhugi välja ja mille lõpp on vaid katkemine. Selliseid situatsioone nimetatakse teelisteks ehk piiritlevateks ning ateelisteks ehk mittepiiritlevateks.Erelt, Mati; Metslang, Helle (toim.) (2017). Eesti keele süntaks. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 111.

Näiteks:
 Ta ehitas uue maja. (teeline)
 Lapsed mängivad õues. (ateeline)

 Grammatiline aspekt 
Grammatiline aspekt näitab situatsiooni piiritletust (piiritlusaspekt), ajalist faasi (faasiaspekt) ning kvantiteeti (kvantitatiivne aspekt).Erelt, Mati; Metslang, Helle (toim.) (2017). Eesti keele süntaks. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 112.

 Piiritlusaspekt 
Piiritusaspekt on aspektikategooria tüüpilisem esindaja, mida sageli peetakse ainsaks aspektiliigiks. Piiritlusaspekt jagub kaheks: perfektiivne ehk piiritletud ning imperfektiivne ehk piiritlemata. Piiritletud situatsioonid on piiri saavutanud teelised situatsioonid, alati on piiritletud punktuaalsed situatsioonid. Piiritlemata situatsioonid on nii teelised situatsioonid, mis pole saavutanud oma piiri, kui ka kõik ateelised situatsioonid ehk situatsioonid, mida ei saagi piiritleda.

Näiteks:
 Tüdruk laulis kolm tundi. (piiritletud)
 Tüdruk laulis. (piiritlemata)

 Faasiaspekt 
Faasiaspekt näitab, millises toimumisfaasis olevana situatsiooni vaadeldakse.

Selle liigid on:
 situatsiooni enda sisemisi ajafaase, st algust (inagressiivsust), jätkumist (kontinuatiivsust) või toimumist (progressiivsust) ja lõppu (egressiivsust ehk terminatiivsust) näitavad aspektid;
 situatsiooni eelfaasi (prospektiivsust) ning järelfaasi (retrospektiivsust) näitavad aspektid.Erelt, Mati; Metslang, Helle (toim.) (2017). Eesti keele süntaks. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 117–118.

 Kvantitatiivne aspekt 
See näitab situatsioonide paljust. Aspektitähendused on suhteliselt vähe grammatiseerunud, väljendudes peamiselt verbiliidetena või väljaspool verbi leksikaalselt. Süntaktilistest vahenditest kasutatakse kordust (reduplikatsiooni). Kvantitatiivsest aspektist kui verbi (leksikaal)grammatilisest kategooriast võib eesti keele puhul rääkida vaid mõnel erijuhul. Põhilised kvantitatiivse aspekti tähendused on iteratiivsus, distributiivsus ja multiplikatiivsus.Erelt, Mati; Metslang, Helle (toim.) (2017). Eesti keele süntaks. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 126.

 Iteratiivsus 
Iteratiivsus on samade osalistega situatsiooni esinemine mitu korda eri perioodidel või vaheaegadega, väljendatakse enamasti leksikaalselt, nt sagedusadverbiaalidega mõnikord, päeviti, kui ka kordusadverbiaalide reduplitseerimisega, nt ikka ja jälle või verbikordusega, nt Ta uurib ja uurib, kuid ikka ei leia vastust.

 Distributiivsus 
Distributiivsus on sama situatsiooni esinemine mitu korda, kuid iga kord vähemalt osaliselt eri osalistega. See tähendab, et tegemist on situatsiooni mittetäieliku kordumisega. Eesti keeles ei näidata distributiivsust verbis, vaid distributiivsete pronoomenite ja adverbidegaErelt, Mati; Metslang, Helle (toim.) (2017). Eesti keele süntaks. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 127., nt Nad astusid ükshaaval lavale.

 Multiplikatiivsus 
See on situatsioonide kordumine samal perioodil. Situatsiooni käsitatakse tervikuna, mis koosneb korduvatest üksikaktidest. Multiplikatiivsust väljendavad le-elementi sisaldavad verbiliited (nt lendlema), liited -gi ja -ki (nt ohkima), -i- (nt surkima). Paljud multiplikatiivsed verbid on onomatopoeetilised või deskriptiivverbid.Erelt, Mati; Metslang, Helle (toim.) (2017). Eesti keele süntaks. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 127–128.

Vaata ka
Perfektiivne aspekt
Imperfektiivne aspekt

 Viited 

Kategooria:Grammatilised kategooriad