Ehmestiivalised

Ehmestiivalised (Trichoptera) on putukate selts, kelle valmikud sarnanevad koiliblikatega. Maailmas on teada umbes 7000 liiki ehmestiivalisi, Eestist umbes 170.

Fülogeneetiliselt on nad lähedalt seotud liblikatega, kelle tiibi katavad soomused. Need kaks seltsi koos moodustavad ülemseltsi Amphiesmenoptera.

Ehmestiivaliste neli tiiba on kaetud väikeste karvadega. Enamasti on tagatiibadel karvu vähem ja need on eesmistest läbipaistvamad. Ehmestiivaliste tiivasoonestuses on suhteliselt vähe ristsooni. Neil on omapärane tiibade asend puhkeseisundis – tiivad on keha kohal katusjalt.

 Areng 
pisi|Rakvere linnatiigist kogutud puruvana ehk ehmestiivalise vastne iseehitatud kaitsekestaga
Ehmestiivalised arenevad täismoondega. Nende vastsed on vee-elulised, kes sageli ehitavad endale kaasaskantavaid kodasid (näiteks puruvanalased). Mõnede sugukondade vastsed ehitavad ka saagi püüdmiseks püüniseid. Kodade ehitajad (puruvanad) nukkuvad oma kojas. Pärast nukustaadiumit närivad vastsed oma koja katki ja tõusevad veepinnale, kus mõne aja möödudes tõusevad lendu.

 Süstemaatika 
 Alamseltsid ja sugukonnad 
Sõõrkobijalised (Annulipalpia)
lõpusehmelised (Rhyacophilidae)
kuppelehmeslased (Glossosomatidae)
pisiehmeslased (Hydroptilidae)
keelehmeslased (Philopotamidae)
tunnelehmeslased (Psychomyiidae)
järvehmeslased (Ecnomidae)
võrgendehmeslased (Polycentropidae)
jõgiehmeslased (Hydropsychidae)
Lihtkobijalised (Integripalpia)
puruvanalased (Phryganeidae)
järvevanalased (Limnephilidae)
kivivanalased (Goeridae)
täpikvanalased (Lepidostomatidae)
käppvanalased (Brachycentridae)
ojavanalased (Sericostomidae)
toruvanalased (Leptoceridae)
vooluvanalased (Odontoceridae)
liivavanalased (Molannidae)
allikvanalased (Beraeidae)
Spicipalpia