Adelaide

pisi|Adelaide'i vaade (1997)
Adelaide on Lõuna-Austraalia osariigi pealinn ja suurim linn. Ta paikneb Saint Vincenti lahe ääres Adelaide'i tasandikel Torrensi jõe suudme juures.

Elanike arv on 1 146 119 (juuni 2006). Austraalia 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 1 072 585. Adelaide on elanike arvult Austraalia viies linn.

Linnas annavad kõrgharidust Adelaide'i Ülikool, Lõuna-Austraalia Ülikool ja Flindersi Ülikool.

Linnas on suuri sõiduki- ja masinatööstuse, metallitöötlemise, elektroonikatööstuse ja toiduainetetööstuse ettevõtteid. Tööstus on koondunud eriti Port Adelaide'i lähedusse (naftatöötlemine ja autotööstus).

Adelaide'is on avameresadam (Port Adelaide) ja rahvusvaheline Adelaide'i lennujaam.

Ajalugu

Linn asutati 1836. Aastal 1840 sai ta esimese Austraalia linnana omavalitsuse.

 Kliima 

Adelaide'is on lähistroopiline kliima. Enamik sademeid langeb vihmana talvel. Suvel on sademed harvad ja kerged, seevastu talvel sajab palju ja esineb rahetki. Öökülm on väga haruldane: ilmajaamas on seda esinenud 20. sajandi jooksul kõigest kahel korral, 1908. ja 1982. aastal. Linna ümbritsevatel kõrgendikel (Mount Lofty ja Adelaide Hills) on see aga sagedasem ja viimati sadas neil lund 2012. aasta oktoobris. Järgnev kokkuvõte kliima kohta on valminud aastate 1981–2010 andmete põhjal.

Kõige kõrgemad temperatuurid Adelaide'is on mõõdetud jaanuaris (+45,7 °C) ja veebruaris (+44,3 °C). Kõige madalamad maksimumtemperatuurid on juulis (+23,1 °C) ja juunis (+25,4 °C). Kõige madalamad miinimumtemperatuurid on mõõdetud juunis (-0,4 °C) ja juulis (+0,4 °C). Kõige kõrgemad miinimumtemperatuurid on veebruaris (+9,5 °C) ja jaanuaris (+9,2 °C).

Aastas langeb sademeid 546 mm, neist kõige rohkem juunis (80 mm) ja juulis (76 mm), kõige vähem veebruaris (13 mm) ja jaanuaris (20 mm). Sajupäevi on kõige rohkem juulis ja augustis (12), kõige vähem veebruaris (2) ja jaanuaris (3).

Päikest paistab aastas 2370 tundi, neist kõige rohkem jaanuaris (270 tundi) ja detsembris (260 tundi), kõige vähem juunis (123 tundi) ja juulis (136 tundi).

 Rahvastik 

2006. aasta Austraalia rahvaloenduse andmetel on Adelaide'i elanikest ligi veerand ehk 23,7% sündinud välismaal. Kõige rohkem välismaalasi on sündinud Inglismaal (73‰), Itaalias (19‰), Šotimaal (10‰), Vietnamis (9‰) ja Kreekas (9‰).

Kui maha arvata inglise keel, siis on kõige rohkem neid inimesi, kelle emakeel on itaalia (30‰), kreeka (22‰), vietnami (12‰), mandariini (8‰) ja kantoni keel (7‰).

 Religioon 

Adelaide'is on sedavõrd palju kirikuid, et seda on hakatud kutsuma kirikute linnaks. Adelaide on katoliku Adelaide'i peapiiskopkonna keskus.

Kuid see ei peegelda linna tänapäevaste elanike meelsust. 2011. aasta Austraalia rahvaloenduse järgi ei pidanud 28% inimestest end ühtegi usku kuuluvaks, mis on märksa rohkem Austraalia keskmisest (22,3%) ja teeb Adelaide'ist ühe Austraalia kõige vähem religioossetest linnadest. Enam kui pool rahvastikust peab end kristlasteks, kusjuures kõige suurema poolehoidjate arvuga kirikud on katoliku kirik (21,3%), anglikaani kirik (12,6%), Austraalia Ühinenud Kirik (peamiselt metodistid ja presbüterlased, 7,6%) ja õigeusk (3,5%).

 Sport 

Aastail 1985–1996 korraldati Adelaide'is Austraalia Grand Prix. See sõideti linna tänavatel Adelaide'i tänavaringrajal. GP-etapi korraldamine lõpetati raskete majandusolude tõttu, mis tekkisid Lõuna-Austraalia Riikliku Panga pankroti tõttu 1991.

Vaata ka
Adelaide'i Austraalia Eesti Maja
Adelaide'i Eesti Selts
Adelaide'i Eesti Meeskoor

Viited

 Välislingid 

Adelaide'i linnavalitsus

Kategooria:Lõuna-Austraalia linnad

Kategooria:Sadamalinnad