Keriloomad

Keriloomad ehk rotatoorid (Rotifera ehk Rotatoria) on kosmopoliitne alamate loomade hõimkond, kuhu kuuluvad mikroskoopilised pseudotsöloomiga loomad. 

Keriloomade morfoloogia ja bioloogia on väga mitmekesine. Mageveekogudes, eriti eutroofsetes, moodustavad nad tihti suure osa zooplanktonist.

Enamik keriloomi on umbes 0,1–0,5 mm pikad ning elavad valdavalt mageveelistes või vähese soolsusega veekogudes. 

Keriloomad võivad olla planktilised, aeglaselt substraadil liikuvad või sessiilsed ehk elavad substraadile kinnitunult. Keriloomad on virustajad ehk aktiivsed biofiltraatorid.

Keriloomade nimetus on tulnud sellest, et nende peaotsas asub ripsmetest koosnev keriaparaat ehk mälumik, mille abil nad toiduosakesi suhu toimetavad ja mis neil vajadusel liikuda aitab.

Keriloomad võivad ellu jääda äärmuslikes tingimustes. Näiteks on õnnestunud elule äratada 24 000 aastat Siberi igikeltsas külmunud olekus veetnud keriloom."Siberi igikeltsa 24 000-aastane mikroob ärkas tardumusest" ERR Novaator, 8. juuni 2021

Esimesena kirjeldas neid 1696. aastal John Harris. Eesti keriloomi on põhjalikumalt uurinud Taavi Virro.

Võrtsjärves on registreeritud vähemalt 138 liiki keriloomi.Virro, Taavi; Haberman, Juta 2005. Annotated list of rotifers of Lake Võrtsjarv. Proceedings of the Estonian Academy of Sciences: Biology/Ecology 54(1). Eestis kokku elab kuni 500 liiki keriloomi.

 Klassid 
Keriloomi on maailmas teada umbes 2030 liiki. Need on klassifitseeritud kolme klassi.Segers, H. 2007. Annotated checklist of the rotifers (phylum Rotifera), with notes on nomenclature, taxonomy and distribution. Zootaxa 1564: 1–104.
Monogononta – vappkerilised (1570 liiki)
Bdelloidea (ehk Digononta) – usskerilised (461 liiki)
Seisonidae – vallaspealised (3 liiki)

 Vaata ka 
keriloomade loend

 Viited