Vihmauslased

Vihmauslased (Lumbricidae) on väheharjasusside alamklassi kuuluv rõngusside sugukond. Enamiku vihmauslaste areaal on Euraasia, vähesed elavad ka väljaspool mandrit. Vihmauslasi on umbes 30 perekonda, Eestist on leitud 14 liiki.

Eristatakse kolme ökoloogilist rühma vihmauslasi: mineraalmulla kihi, kõdukihi ja uruussid. Eestis on kõige sagedasem harilik mullauss, suurim aga harilik vihmauss.
Vihmauslased toituvad lagunevatest taimeosadest.

Perekonnad

Eesti liigid

Allolobophora chlorotica – roheline mullauss; eelistab niiskemaid looduslikke muldi
Aporrectodea caliginosa – harilik mullauss; Eestis arvukaim liik
Aporrectodea longa – suur mullauss; väga sarnane hariliku vihmaussiga
Aporrectodea rosea – roosa mullauss; nii haritavates kui ka looduslikes muldades
Dendrobaena octaedra – kaheksakant kõduuss ehk kõduuss ehk leheuss; elab ainult metsakõdus
Dendrodrilus rubidus tenius – peen kõduuss; elab kõdus ja vahel mullas
Eisenia foetida – sõnnikuuss; elab ainult kõdunevas sõnnikus ja kompostis
Eiseniella tetraedra – nelikant-kaldauss; elab märjas mullas veekogude kallastel, ka madalates mageveekogudes
Lumbricus castaneus – tume vihmauss; elab mullas ja kõdukihis, puudub haritavates muldades
Lumbricus rubellus – punane vihmauss ehk pool-ööuss; väga liikuv, elab kõdukihis ja mulla ülemises kihis
Lumbricus terrestris – harilik vihmauss ehk ööuss; elab sügaval
Octolasion cyaneum – sinakas soouss; teada vaid paar leiukohta Põhja-Eestis
Octolasion lacteum – piimjas soouss; looduslikud niisked mullad

Võõrliigina on sisse toodud Poolast Dendrobaena veneta (sünonüüm Eisenia hortensis).

Kategooria:Rõngussid