Vene õigeusu kiriku juhtide loend

Vene õigeusu kiriku juhtide loend loetleb Venemaa õigeusu kiriku eestseisjad alates Kiievi ja kogu Venemaa metropoolia moodustamisest 988. aastal, sõltumata nende tiitlist.

Tabelis on kasutatud venepäraseid nimekujusid, v.a. nende metropoliitide ja patriarhide puhul, kus eesti traditsioon näeb ette eesti- või ladinapärase nimekuju.

Kiievi ja kogu Vene metropoliidid (988–1461)

Aastatel 988–1461 kandis õigeusu kiriku pea Kiievi-Venes ja Venemaal Kiievi ja kogu Vene metropoliidi tiitlit. Algselt oli tegu Kiievi metropooliaga  Bütsantsis asunud Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi alluvuses. 9. sajandist olid hakanud idakirik (kreekakatoliku kirik) ja läänekirik (roomakatoliku kirik) üksteisest eralduma, kui Rooma patriarhid hakkasid teistelt patriarhidelt allumist nõudma. Et Bütsantsi õigeusu kirik ei soovinud alluda ega muuta usutunnistust, nagu soovis paavst, viis see kirikulõheni aastal 1054. Suure kirikulõhe järel jäid Kiievi-Vene ja selle järglasriigid Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi alluvusse.

Kiievi-Vene riigi lagunemise ja võimukeskuse tähtsuse kadumisega, ühe uue võimukeskusena, pärast Mongolite invasiooni Venemaale, püüdis Galiitsia-Volõõnia vürst Danilo Romanovitš  muuta Galiitsia-Volõõniat ka Vene õigeusu kiriku keskuseks, tema toetusel valiti Chełmi, vürstiriigi pealinna piiskop Kirill II 1243. aastal Kiievi ja kogu Venemaa metropoliidiks. 1251. aastal tegi Kirill reisi Konstantinoopoli, Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi juurde, kes kinnitas ta staatust metropoliidina. Kuid patriarh nõudis, et metropoliidi residents ei tohi asuda vürstiriigi pealinnas, kuna Danilo Romanovitš oli mongolivastase koalitsiooni moodustamisel lähenenud katoliku kiriku pea, Rooma paavstiga. Kuna senine metropoliidi asukoht, Kiiev oli laastatud, siis valis Kirill uueks residendiks teise slaavi tähtsama võimukeskuse Vladimiri-Suzdali vürstiriigi pealinna Vladimiri Kljazma ääres.

Kuigi metropoliidid ei resideerinud Kiievis alates 1299. aastast, kasutasid nad 1461. aastani jätkuvalt Kiievi ja kogu Venemaa metropoliidi tiitlit.

Metropoliit Pjotr viis 1326. aastal Moskva ja kogu Vene metropoliidi residentsi lõplikult üle Moskva suurvürstiriiki, Moskva suurvürsti kaitse alla.

1439. aastal leidis aset Firenze kirikukogu, kus Bütsantsi keiser Ioannes VIII ning Konstantinoopoli patriarh  Ioseph II ning teised idakiriku piiskopid, läksid läänekiriku juhi Rooma paavstiga kompromissile, kuna lootsid Roomaga ära leppida ning saada sõjalist abi Bütsantsile Osmanite riigi vastu.

1448. aastal kuulutas Venemaa õigeusu kirik ennast autokefaalseks ehk iseseisvaks. 1453. aastal langes Konstantinoopol türklaste kätte ja Konstantinoopoli patriarhaat tunnistas Vene kiriku autokefaaliat.
 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõppAsukohaga Kiievis   988  1299 Mihhail I  (surnud 992)  988  992, 15. juuni Leonti   992  1008 Feofilakt   1008  u 1018 Joann I  (surnud 1035)  u 1018  1035  Feolempt   1035 v 1039  > 1040 Illarion   1051  1054 / 1055 Jefrem   1054 / 1055  u 1061 Georgi   1062  u 1076 Joann II   1076 / 1078  1089 / 1090 Joann III   1089 / 1090  1090 / 1091 Jefrem (?)   1092  1096 Nikolai   1093 / 1097  1101 / 1104 Nikifor I   1104, 18. detsember  1121, aprill Nikita   1122, 15. oktoober  1126, 9. märts Mihhail II   1130  1145 / 146 Kliment   1147, 27. juuli  1155 Konstantin I   1156  1158 v 1159  Fjodor   1160, august  1163, juuni Joann IV  (surnud 1169)  1164  1166 Konstantin II   1167  1169 v 1170 Mihhail II   1171  1185 Nikifor II   1183  1198 / 1201 Matfei   1201  1220 Kirill I   1224 v 1225  1233 Jossif   1242 / 1247  teadmata Kirill II   1242 / 1247  1281, 27. november Maksim  (surnud 1305)  1283  1299 Asukohaga Vladimiris   1299  1325 Maksim  (surnud 1305)  1299  1305 Pjotr  (surnud 1326)  1305  1325 Asukohaga Moskvas   1325  Pjotr  (surnud 1326)  1325  1326 Feognost  (surnud 1353)  1326  1353, 11. märts Aleksi  (u 1295–1378)  1354  1378, 12. veebruar Mihhail (Mitjai) (ametisse pühitsemata)  (surnud 1378)  1378  1378 Kiprian  (u 1336–1406)  1381  1382 Pimen   1382  1384 Dionissi I  (u 1300–1385)  1384  1385, 15. oktoober Kiprian (teist korda)  (u 1336–1406)  1390  1406, 16. september Foti  (surnud 1431)  1407  1431 Issidor  (surnud 1463)  1437  1442 Jona  (surnud 1461)  1448  1461, 31. märts

Moskva ja kogu Venemaa metropoliidid (1461–1589)

Seoses Moskva Suurvürstiriigi kujunemisega Venemaa mõjukaimaks riigiks ja metropoliidi trooni üleviimisega Moskvasse 1325. aastal asendati 1461. aastast Vene Õigeusu Kiriku eestseisja tiitlis viide Kiievile viitega Moskvale.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Feodossi  (surnud 1475)  1461  1464 Filipp I  (surnud 1473)  1464  1473 Geronti  (surnud 1489)  1473, 29. juuni  1489, 28. mai Zossima  (surnud 1496)  1490, 26. september  1494 Simon  (surnud 1512)  1495, 22. september  1511, 30. aprill Varlaam  (surnud 1533)  1511  1521 Daniil  (surnud 1547)  1522  1539, 2. veebruar Joasaf  (surnud 1555)  1539, 6. veebruar  1542, 3. jaanuar Makari  (u 1482–1563)  1542, 19. märts  1563, 12. jaanuar Afanassi   1564, märts  1566, mai German  (surnud 1568)  1566  1566 Filipp II  (1507–1569)  1566, 25. juuni  1568, november Kirill III  (surnud 1572)  1568, 11. november  1572, 8. veebruar Anton   1572  1581 Dionissi II  (surnud 1591)  1581  1586 Iiob  (surnud 1607)  1586, 21. detsember  1589, 5. veebruar 

Moskva ja kogu Venemaa patriarhid (1589–1700)

Moskva ja kogu Venemaa metropoliit Iiob sai Konstantinoopoli patriarhi õnnistusel 1589. aastal Moskva ja kogu Venemaa patriarhiks. Teised õigeusu patriarhaadid kinnitasid seda otsust 1590. ja 1593. aasta Konstantinoopoli kirikukogudel.

Pärast patriarh Adriani surma 1700. aastal enam uut patriarhi ametisse ei nimetatud ja kuni Peeter I kirikureformini 1721. aastal täitis patriarhi kohuseid tema ukrainlasest soosik, ülempiiskop Stefan (Javorski).

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Iiob  (u 1525 – 1607)  1589, 5. veebruar  1605, 30. juuni Ignati (de facto)  (u 1540 – u 1620)  1605, 10. juuli  1606, 29. mai Germogen  (u 1530 – 1612)  1606, 13. juuli  1612, 27. veebruar Filaret  (u 1554 – 1633)  1619, 24. juuni  1633, 1. oktoober Joassaf I  (surnud 1640)  1634, 6. veebruar  1640, 28. november Jossif  (surnud 1652)  1642, 27. mai  1652, 15. aprill Nikon  (1605–1681)  1652, 25. juuli  1666, 12. detsember Pitirim (mitteametlik kohusetäitja)  (surnud 1673)  1658, 10. juuli  1667, 10. veebruar Joassaf II  (surnud 1672)  1667, 10. veebruar  1672, 17. veebruar Pitirim  (surnud 1673)  1672, 7. juuli  1673, 19. aprill Joakim  (1621–1690)  1674, 26. juuli  1690, 17. märts Adrian  (1636–1700)  1690, 24. august  1700, 16. oktoober Stefan (kohusetäitja)  (u 1658–1722)  1701, 16. detsember  1721, 14. veebruar

Pühima Valitseva Sinodi juhid (1721–1917)

Peeter I kirikureformi jõustumisel 1721. aastal likvideeriti patriarhi ametikoht ning kiriku juhtimine läks riigi ja kiriku esindajatest koosneva Pühima Valitseva Sinodi kätte. Kuigi formaalselt oli Sinodi eesistujaks selle vanim vaimulikust liige, tegeles alates 1722. aastast Sinodi de facto juhtimisega valitsuse poolt ametisse nimetatud ülemprokurör (обер-прокурор).

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp President   1721  1722 ülempiiskop Stefan (Javorski)  (u 1658–1722)  1721, 14. veebruar  1722, 27. november Ülemprokurör   1722  1917 polkovnik Ivan Boltin   1722, 11. mai  1725, 18. mai kapten Aleksei Baskakov   1725, 18. mai  1726, 14. juuli kapten R. Rajevski   1726, 14. juuli  1741, oktoober Nikita Kretšetnikov   1741, 3. oktoober  1741, detsember vürst Jakov Šahhovskoi  (1705–1777)  1741, 31. detsember  1753, 29. märts Afanassi Lvov   1753, 29. märts  1758, 17. aprill vürst Aleksei Kozlovski  (1707–1776)  1758, 17. aprill  1763, 9. juuni Ivan Melissino  (1718–1795)  1763, 9. juuni  1768, 24. oktoober Pjotr Tšebõšev   1768, 24. oktoober  1774, 7. mai Sergei Aktšurin   1774, 7. mai  1786, 28. juuli Apollos Naumov   1786, 28. juuli  1791, 26. juuli krahv Aleksei Mussin-Puškin  (1744–1817)  1791, 26. juuli  1797, 8. juuli vürst Vassili Hovanski   1797, 14. juuli  1799, 5. juuni krahv Dmitri Hvostov  (1757–1835)  1799, 10. juuni  1802, 31. detsember Aleksandr Jakovlev (kirikutegelane)   1803, 9. jaanuar  1803, 1. oktoober vürst Aleksandr Golitsõn  (1773–1844)  1803, 21. oktoober  1817, 19. november vürst Pjotr Meštšerski  (1778–1857)  1817, 19. november  1833, 2. aprill salanõunik Stepan Netšajev  (1792–1860)  1833, 10. aprill  1836, 25. juuni krahv Nikolai Protassov  (1798–1855)  1836, 25. juuni  1855, 16. jaanuar Aleksandr Karassevski   1855, 16. jaanuar  1856, 20. september krahv Aleksandr Tolstoi  (1801–1873)  1856, 20. september  1862, 28. veebruar Aleksei Ahmatov   1862, märts  1865, juuni krahv Dmitri Tolstoi  (1823–1889)  1865, 23. juuni  1880, 23. aprill riigisekretär Konstantin Pobedonostsev  (1827–1907)  1880, 24. aprill  1905, 19. oktoober vürst Aleksandr Obolenski  (1855–1933)  1905, 20. oktoober  1906, 4. aprill vürst Aleksei Širinski-Šihmatov   1906, 26. aprill  1906, 9. juuli ülempreester Pjotr Izvolski  (1863–1928)  1906, 27. juuli  1909, 5. veebruar salanõunik Sergei Lukjanov  (1855–1935)  1909, 5. veebruar  1911, 2. mai Vladimir Sabler  (1847–1929)  1911, 2. mai  1913, 4. juuli Aleksandr Samarin  (1868–1932)   1913, 5. juuli  1915, 26. september Aleksandr Volžin   1915, 1. oktoober  1916, 7. august Nikolai Rajev   1916, 7. august  1917, 3. märts Vladimir Lvov  (1872–1934)  1917, 3. märts  1917, 24. juuli professor Anton Kartašev  (1875–1960)  1917, 25. juuli  1917, 5. august

Moskva ja kogu Venemaa patriarhid (aastast 1917)

Patriarhi ametikoht taastati Venemaal alles pärast tsaarivõimu kukutamist ja esimese sinodijärgse patriarhi valis ametisse augustis 1917 kogunenud ülevenemaaline kirikukogu. Pärast esimese patriarhi Tihhoni surma ei olnud aga kommunistliku režiimi tingimustes võimalik uut patriarhi valida ja nii oli aastatel 1925–1943 ametis patriarhi kohusetäitja (патриарший местоблюститель). Kohusetäitjad on olnud ametis ka ühe patriarhi surmast teise ametissepühitsemiseni.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Tihhon  (1865–1925)  1917, 18. november  1925, 7. aprill Pjotr (Krutitsõ metropoliit, kohusetäitja de jure)  (1862–1937)  1925, 7. aprill  1936, detsember Sergius (Nižgorodi metropoliit, kohusetäitja de facto)  (1867–1944)  1925, 10. detsember  1943, 8. september Sergius (Moskva metropoliit, kohusetäitja ka de jure)  (1867–1944)  1936, detsember  1943, 8. september Sergius  (1867–1944)  1943, 8. september  1944, 15. mai Aleksius (Leningradi metropoliit, kohusetäitja)  (1877–1970)  1944, 15. mai  1945, 2. veebruar Aleksius I  (1877–1970)  1945, 2. veebruar  1970, 17. aprill Pimen (Krutitsõ metropoliit, kohusetäitja)  (1910–1990)  1970, 18. aprill  1971, 3. juuni Pimen  (1910–1990)  1971, 3. juuni  1990, 3. mai Filaret (Kiievi metropoliit, kohusetäitja)  (1929–)  1990, 3. mai  1990, 10. juuni Aleksius II  (1929–2008)  1990, 10. juuni  2008, 5. detsember Kirill (Smolenski metropoliit, kohusetäitja)  (1946–)  2008, 6. detsember  2009, 1. veebruar Kirill  (1946–)  2009, 1. veebruar 

Vaata ka

Vene Õigeusu Kirik
Moskva ja kogu Venemaa patriarh
Ukraina Õigeusu Kirik

Kategooria:Vene Õigeusu Kirik
Kategooria:Religiooni loendid
Kategooria:Usujuhid

nl:Lijst van patriarchen van Moskou
pt:Lista de metropolitas e patriarcas de Moscou