Tartu Ülikooli muuseum

Tartu Ülikooli muuseum on 1803. aastast tegutsev muuseum, mis keskendub ülikooli ajaloo ja teadusloo säilitamisele, eksponeerimisele ja uurimisele.

Tartu Ülikooli muuseumid said alguse ülikooli taasavamisest Tartus 1802. aastal, kui ülikooli põhikirjas ja eelarves nähti ette õppekabinetid ja -kollektsioonid. Esimesena kasutati muuseumi nimetust 18. aprillil 1803 loodud Tartu Ülikooli kunstimuuseumi kohta.

Teadusloolise vanavara koondamiseks loodi 6. detsembril 1976. aastal rektori käskkirjaga Tartu Ülikooli ajaloo muuseum. 1979. aastal eraldati muuseumile neli ruumi ülikooli peahoone keldrikorrusel ning 1981. aastast asub muuseum Tartu Ülikooli raamatukogu endistes ruumides Tartu toomkirikus Toomemäel.

1982. aastal rajati muuseumi filiaalina Dmitri Iljitš Uljanovi kortermuuseum. Pärast seda, kui kortermuuseum 1989. aastal suleti, asus samadesse ruumidesse Tudengimuuseum, mis tegutses seal 1997. aastani. 2005. aastal moodustati Tartu Ülikooli ajaloo muuseumist, kunstimuuseumist ja loodusmuuseumist (viimane koosnes endistest Tartu Ülikooli zooloogia ja geoloogia muuseumidest) asutus Tartu Ülikooli Muuseumid. 2011. aastal avati muuseumina Tartu tähetorn. 1. jaanuarist 2014 eraldati Loodusmuuseum ning endisest ajaloo muuseumist, Tartu tähetornist ja Tartu Ülikooli kunstimuuseumist sai Tartu Ülikooli muuseum.

Muuseum paikneb Tartu Ülikooli ajaloolises hooneansamblis, mis alates 2016. aastast kannab Euroopa kultuuripärandi märgist kui ainus nii täielikult säilinud valgustusajastu ülikool pargis. 2005. aastal kanti UNESCO maailmapärandisse Tartu tähetorni läbiv Struve geodeetiline kaar.

Muuseumi kogudes on üle 130 000 museaali, millest suur osa on MuISis kättesaadavad.

Muuseumi kujunemine

19. sajandi jooksul arenesid ülikooli õppe- ja teaduskollektsioonid koos vastava teadusharuga, sõltudes kollektsiooni kureeriva professori huvist ja aktiivsusest. Teaduse arenedes hakkasid mõned kollektsioonid tasapisi käibest välja jääma. Suuremad murrangud on olnud seotud teadustöö iseloomu muutumisega ja riigikorra vahetumisega. Kui pärast Eesti riigi iseseisvaks kuulutamist sai Tartu Ülikooli õppekeeleks eesti keel, hakati 1920. aastail looma ka Eesti loodust ja kultuuri kajastavaid kogusid. Pärast Teist maailmasõda, kui Eesti inkorporeeriti Nõukogude Liitu, muutusid iseseisvusaega peegeldavad kogud ideoloogiliselt ebasobivaks, juurdepääsu neile vähendati ja osad kollektsioonid anti üle 1946. aastal loodud ENSV Teaduste akadeemiale. Vanu teadusinstrumente kasutati pragmaatiliselt varuosade saamiseks.

Esimene katse vanavara koondada tehti 1952. aastal, kui Keiserliku Tartu ülikooli 150. aastapäeva tähistamiseks korraldati suur teadusajaloo näitus endises ülikooli kirikus. Pärast näitust jäid kogutud esemed kateedritesse vedelema.1960. aastate alguses hakkasid entusiastid orgaanilise keemia dotsendi Tullio Ilometsa juhtimisel koguma ülikooli hoonetest teadusajalooliselt huvitavaid ja olulisi esemeid. Algul paigutati kogutud seadmed, instrumendid ja õppevahendid ülikooli peahoone pööningule. 1965. aastal peahoones toimunud põleng andis kogumistööle tõsise tagasilöögi, kuid ülikooli pärandi koondamine jätkus. ENSV Teaduste Akadeemiale kuuluva tähetorni idatiivas tegutses 1971–1994 linnamuuseumi filiaal. 1975 rajati Tartu Ülikooli ajaloo komisjon (ülesandega hakata ette valmistama Tartu Ülikooli 350. aastapäeva 1982. aastal) ja 1976. aasta 6. detsembril allkirjastas rektor Arnold Koop ülikooli ajaloo muuseumi asutamise määruse . 1980. aastal avati esimene püsiekspositsioon, mis kajastas ülikooli ajalugu kuni 1918. aastani.

1981. aastal kolis muuseum raamatukogust vabaks jäänud Tartu toomkirikusse, kus jagas ruume ajaloo osakonna ning artiklikogumiku „Skandinaavia kogumik“ koostajatega. 1982 avati Tartu ülikooli 350. aastapäeva pidustuste raames 1. septembril 1982 uus püsinäitus. 1985.–1989. aastani oli muuseum suletud, kui hoonet renoveerisid Poola restauraatorid firmast Budimex. 24. veebruaril 1989 avati uue ekspositsiooni esimene osa ja 30. novembril 1989 valmis emakeelse ülikooli 70. aastapäevaks ülevaatenäitus Tartu Ülikooli ajaloost.

2005.–2014. aastani olid kõik Tartu Ülikooli muuseumid ühendatud üheks asutuseks. Aastail 2005–2011 oli Vana Anatoomikum avatud muuseumi kureeritava näitusekeskonnana ja aastal 2008 algas tähetorni renoveerimine muuseumiks (avati 27. aprillil 2011).

2012 . aastal avati ajaloolises toomkirikus ülikooli varakamber, ja 2013. aastal seati sisse teaduse populariseerimiseks mõeldud Hullu Teadlase kabinet. 2019. aastal avati uus ülevaatenäitus ülikooli ajaloost Mogensterni saalis.

Muuseumi direktorid on olnud aastail 1979–2004 Ela-Heigi Martis, 2005–2010 Reet Mägi ja alates 2010. aastast Mariann Raisma.

Hooned

pisi|left|140px|Tartu toomkiriku ümberehitamise projekt. Johann Wilhelm KrauseMuuseum paikneb kolmes hoones: ajaloolises toomkirikus, Tartu tähetornis ja Tartu Ülikooli peahoones.

Muuseumi peamaja on 13. sajandil ehitatud Tartu toomkiriku hoone. Kirik on läbinud mitmeid ehitusperioode ja valmis lõplikul kujul 16. sajandil. 16. sajandi teisel poolel, Liivi sõja päevil jäi kirik hoolduseta ja hakkas lagunema. Sellele aitas kaasa tulekahju 1624. aastal. Seoses ülikooli taasavamisega 1802. aastal rekonstrueeriti aastatel 1804–1807 ülikooli esimese arhitekti professor Johann Wilhelm Krause juhtimisel kiriku kooriosa raamatukogu tarbeks. Aastatel 1927–1928 ehitas arhitekt Paul Mielberg ümber ja laiendas trepikoda pikihoone külglöövide kahe võlviku arvel. 1962–1964 asendati kooriosas esimese korruse Krause-aegne puitkonstruktsioon betoonist vahelaega. 1985–1988 teostas Poola firma Budimex muuseumis põhjalikud renoveerimistööd, mille käigus rajati hoonesse ka kaks uut trepikoda.

Toomkiriku renoveeritud tornides asuvad vaateplatvormid, mis on külastajatele avatud alates 2005. aasta suvest.

2016. aastal anti Tartu Ülikooli ajaloolisele hooneansamblile Euroopa kultuuripärandi märgis.
Ekspositsioonid ajaloolises toomkirikus

Tartu Ülikooli muuseumi on koondatud esemeid ja materjale, mida ülikool oma sajanditepikkuse akadeemilise tegevuse vältel on kasutanud. Tartu Ülikooli muuseumis hoitakse kilogramm etaloni.

Hauakast ja Stephanus de Velde hauaplaat

Stephanus de Velde (surnud 1428 või 1438) oli Tartu vaimulik (vikaar), kelle hauaplaat leiti 2008. aastal Tartu toomkiriku põhjalöövi kolmandast ristlöövist ning paigutati 2013. aastal muuseumi fuajeesse. 207x136 cm suurusel hauaplaadil, mille ülemisest vasakust nurgast on tükk puudu, on kujutatud missarüüd ja liturgilist peakatet kandvat meest, kes hoiab oma vasakus käes raamatut. 
Hauakast hauaplaadi all kaevati välja 2013. aastal ning kuulub tuvastamata isikule, kelle surm dateeritakse mündileidude põhjal 16. sajandi esimesse veerandisse. Hauakasti asukoht altari vahetus läheduses näitab, et sinna maetud keskealine mees pidi kuuluma kõrgema järgu vaimulike hulka. Praegu hauakambris eksponeeritud skelett on koopia.

Valge saal

pisi|400px|Tartu Ülikooli muuseumi valge saal
Muuseumi kolmandal korrusel asuv valge saal on mõeldud konverentside, vastuvõttude, kontsertide, pulmade ning Tartu Ülikooli ja Tartu linna oluliste ürituste korraldamiseks. Saalis on ka lühiülevaade ülikooli ajaloost ning ülikoolile tehtud kingitusi koondav avafond "Kingitud hobuse suhu ei vaadata".

Morgensterni saal

Morgensterni saal on tänaseni kõige paremini säilinud arhitekt Johann Wilhelm Krause aegne ruum. Ruum on saanud nime Tartu Ülikooli raamatukogu esimese direktori ning ülikooli kunstimuuseumi rajaja Karl Morgensterni järgi.
alt=Rahvusülikooli 100. sünnipäeva auks avatud püsinäitus otsib vastust küsimusele, kuidas on Tartu Ülikool mõjutanud meie elu.|pisi|Rahvusülikooli 100. sünnipäeva auks avatud püsinäitus otsib vastust küsimusele, kuidas on Tartu Ülikool mõjutanud meie elu.
2019. aasta novembris avati saalis rahvusülikooli 100. aastapäevale pühendatud näitus "Minu elu ülikool", mis kajastab ülikooli lugu läbi nelja sajandi ja otsib vastust küsimusele, kuidas on Tartu Ülikool mõjutanud meist igaühe elu. Näitusel antakse ülevaade ülikooli kolmest alguspunktist (1632, 1802 ja 1919): kolmest ajahetkest minevikus, mis räägivad nii kõrgkooli kui ka siinse ala ajaloost. Teemadena käsitletakse veel ülikooli rahvusvahelisi kontakte läbi aegade, ülikoolis tegutsenud akadeemilisi organisatsioone, teadussaavutusi, vilistlaste mälestusi ning ka seda, kuidas üliõpilased armastasid veeta oma vaba aega. Näituse sisekujundaja on tunnustatud sisearhitekt Mari Kurismaa.

Hullu Teadlase kabinet

2013. aastal loodud Hullu Teadlase kabinet on Tartu Ülikooli muuseumi viiendal korrusel asuv teemaruum, mille eesmärk on panna nii lapsi kui täiskasvanuid huvituma teadusest ja teaduse tegemisest. Mitmesuguste interaktiivsete leiutiste ja katsetega sisustatud kabinet on koduks Hullu Teadlase tegelaskujule.
2014. aastast toimub Tartu Ülikooli muuseumis igal aastal Hullu Teadlase teaduskonverents. 1.–3. klasside õpilastele mõeldud ürituse eesmärk on anda lastele esmane kogemus teadustöö tegemisel. Parimate uurimuste autorid saavad osaleda kevaditi toimuval teaduskonverentsil, kus kantakse suuliselt ette uurimistöö tulemused ning autasustatakse parimaid noori teadlasi.

Parroti kabinet

Tartu Ülikooli muuseum 7. korrusel asuvas Parroti kabinetis on eksponeeritud muuseumi kogusse kuuluvad füüsikainstrumendid 18. sajandi lõpust ja 19. sajandi algusest. 19. sajandil taasavatud Tartu Ülikooli esimene rektor Georg Friedrich Parrot seisis Tartu Ülikoolis paljude uute algatuste taga. Üks neist oli füüsikakabineti rajamine, millest kujunes paarikümne aastaga Vene impeeriumi moodsaim õpikeskkond, kus katsetati kõigi toona tuntud loodusnähtustega.

Näitus Parroti kabinetis püüab mitmeid füüsikateemasid seletada lihtsal ja arusaadaval viisil ning eraldi fookuses on elekter, mis oli 19. sajandil uus ja vähetuntud uurimisvaldkond ning köitis väga ka Parrotit. Oma käega saab liikuma panna elektronid, valmistada toimiva elektrimootori, aga ka katsetada soojuspaisumise põhimõtteid ja uurida, mida ikkagi tähendab kaldpinna paradoks.

 Valguskunstiteos „Koit ja Hämarik“ 
alt=Hämardudes lisandub merevaigukarva valguslahendus, nädalavahetustel värviliste varjude erikiht. Hämarikus süttib tornide all ka tähejõe installatsioon.|pisi
Tartu toomkiriku varemeid valgustab hämarikust aovalgeni valguskunstiteos „Koit ja Hämarik“. Põhjamaist folkloori, 19. sajandi kunstmuistendit ja nüüdisaegset valgusdisaini ühendav kunstiteos valgustab Tartu toomkiriku müüre igal ööl. Teos on inspireeritud kaunist loost, kus armastajad Koit ja Hämarik kohtuvad vaid kord aastas suvisel pööripäeval, kui öö ja päev saavad üheks.

Päikeseloojanguga süttiv valgus muutub õhtu hämardudes mitu korda. Öösel valgus nõrgeneb, et unetundidel Toomemäe loomi, linde ja muid elanikke mitte segada. Hommikul tervitab valguskunstiteos varaseid Toomemäele saabujaid ja lülitub siis päikesetõusuga päevaks välja. 

Tartu Ülikooli muuseumi näituste nimekiri 1981–2019
 Näituse nimi  Koostajad  Aeg  Märkused Tartu Ülikool 1632–1918  E. Martis, M. Viiralt, M. Päid, L. Kriis, kujundaja E. Valk-Falk  1981  Tartu Ülikooli peahoone keldrikorrusel Tartu Ülikool 1632–1982  E. Martis M. Viiralt, L. Kriis, M. Päid, S. Üprus, S. Tamul, M. Raudsepp, kujundajad E. Valk-Falk ja Õ. Lepa  1982  Esimene püsiekspositsioon Toomel Ülikooli 350. juubeli kingitused  M. Viiralt, L. Kriis  1982   Nõukogude rahvaste vennalikus peres  M. Raudsepp  1982  Rändnäitus. Eksponeeriti linnas stendidel Tartu teadlaste eksliibrised  M. Päid  1983   Prof. E. Karu juubelinäitus  M. Päid  1983  Ülikooli hooneid sajandivahetuse piltpostkaartidel  M. Päid  1983  Äänisjärve kaljujoonised  S. Tamul  1983  O. Soansi infograafiad  S. Tamul  1983  Prof. K. Kõrge juubelinäitus  M. Päid  1983  Vanu mõõteriistu muuseumi kogudes  S. Karis  1983  Tartu Ülikooli osa rahvuslikus liikumises  E. Martis  1983  Rändnäitus. Eksponeeriti Stockholmi Ülikoolis Laboratoorne klaas  M. Raudsepp, S. Karis  1984   Tartu Ülikooli õigusteaduskonna juubelinäitus  M. Viiralt  1984   Ülikooli kollektiivi liikmed teises maailmasõjas  M. Viiralt, S. Karis, E. Martis  1984	 Prof. E. Laugaste juubelinäitus  M. Viiralt  1984  	 Kunstiinstituudi üliõpilaste tööde näitus  S. Karis  1984  	40 aastat ülikooli taasavamisest  S. Karis, S. Tamul, M. Viiralt  1984  	 110 aastat D. Uljanovi sünnist  A. Paukson  1984 	 100 aastat prof. A. Valdese sünnist  M. Päid  1984 	 40 aastat TRÜ toimetisi  S. Karis  1984	  125 aastat spektroskoopiat  M. Viiralt  1984   Tartu Ülikool 350   1984  Rändnäitus. Eksponeeriti Kohtla-Järvel Fototehnika ajaloost  S. Karis, L. Kriis, M. Raudsepp  1985 	 TRÜ Naiskoori juubelinäitus  M. Viiralt  1985  Prof. P. Ariste juubelinäitus  S. Karis, M. Raudmäe  1985 	Prof. D. Rootsmäe ja J. Vilipi juubelinäitus  M. Raudsepp  1985  Dots. J. Reineti juubelinäitus  M. Raudsepp  1985   Soome humanitaarteadlasi Tartu Ülikoolis  E. Martis, M. Viiralt  1985 	 Prof. W. Andersoni juubelinäitus  M. Viiralt  1985  Prof. C. Ledebouri juubelinäitus  M. Raudsepp  1985	  Tartu Ülikool 1632–1918  E. Martis, M. Viiralt, S. Karis, M. Päid, M. Raudsepp, S. Tamul  1986  Rändnäitus TRÜ X viistaastakul  M. Raudsepp, M. Viiralt, M. Päid  1986  Rändnäitus. Eksponeeriti ülikooli hoonetesTartu Ülikooli Ajaloo Muuseum 10  Muuseumi kollektiiv	  1986  Rändnäitus. Eksponeeriti ülikooli klubis Tartu Ülikool 1632–1989  E. Martis, M. Viiralt, L. Kriis, S. Üprus, S. Karis, S. Tamul, M. Raudsepp, kujundajad E. Valk-Falk ja Õ. Lepa  1989  Püsiekspositsioon Kingitusi ülikooli juubeliteks  L. Kriis  1989  Ülikoolide medaleid kogu maailmast  L. Kriis, M. Viiralt  1989  Lektiinide uurija prof. Peter Stillmark  S. Tamul  1989	  70 aastat eestikeelset ülikooli  M. Viiralt, M. Raudsepp  1989  Rändnäitus. Eksponeeriti Toompeal Eesti NSV Ülemnõukogus Tartu Ülikool läbi kolme sajandi  S. Tamul  1989  Rändnäitus. Eksponeeriti Vanemuise kontserdisaalis Rootsi teadlaste osa eesti rahvusteaduste arengus 1920–1940  E. Martis  1989  Rändnäitus. Eksponeeriti Stockholmi Ülikoolis Eesti Vabariigi aegsete rektorite ja väljapaistvate teadlaste portreed  S. Tamul  1989  Rändnäitus. Eksponeeriti TRÜ rektoraadis Tartu Ülikool ja Vabadussõda 1918–1920  M. Viiralt, S. Tamul, T. Lõbu  1990, 1998  Hiljem rändnäitusena Paide Koduloomuuseumis, 1999. aastal Valgas ja Kärdlas.  Kaalud muuseumi kogudes  L. Kriis  1990  Prof. J. Vilip 120  M. Raudsepp  1990  Prof. D. A. Petzold 180  M. Viiralt  1990  Prof. N. Pirogov 180  M. Viiralt  1990  125 aastat pidevaid meteoroloogilisi vaatlusi Tartu Ülikoolis  L. Kriis, E. Kõiv  1990  Prof. A. Th. v. Middendorff 175  M. Raudsepp  1990  Promotsioonid Uppsala Ülikoolis  T. Lõbu  1990  Tartu üliõpilaskond XIX sajandi 80. aastatel  T. Lõbu  1991  Juuniküüditamine ja Tartu Ülikool  S. Tamul, T. Lõbu  1991  Gustav Ewers 1779–1830. Elu ja tegevus  S. Tamul  1991 	 Rootsi-Eesti-Läti arhiivinduse ühisnäitus  S. Tamul, M. Viiralt  1991  150 aastat August Rauberi sünnist  M. Viiralt  1991   Eesti teadlased väljaspool kodumaad  M. Viiralt, S. Tamul  1991  Geodeetilised mõõteriistad muuseumi kogudes  E. Kõiv  1991 	 K. E. v. Baeri mälestusnäitus  M. Raudsepp  1992  Gustav II Adolf ja Eesti  M. Viiralt, S. Tamul, E. Martis  1992   Soome ja Rootsi teadlased ning akadeemilised ühingud Tartus Eesti Vabariigi päevil  S. Tamul, M. Viiralt  1992  Ravimtaimed meie elus. Farmaatsiakateedri ajaloost  S. Tamul, M. Viiralt  1992   Fotograafia ajaloost II  L. Kriis, E. Kõiv  1992   Baltisaksa korporatsioonid ülikoolis 1802–1939  M. Viiralt, S. Tamul  1992  Prof. G. Rägo 100  M. Viiralt  1992  Prof. U. Karell 100  M. Viiralt, S. Tamul  1992   Tartu Ülikooli kasvandikud Eesti riigi loomisel  M. Viiralt, U. Arukaevu  1993	   Tartu Ülikool teadussillana ida ja lääne vahel  M. Viiralt, S. Tamul  1993  W. Struwe ja J. Mädler 200  E. Kõiv, L. Kriis, S. Tamul  1993   Prof. A. Vaga 100  M. Viiralt  1993  Prof. A. Kask 90  M. Viiralt  1993   Soome laht ühendab ja eraldab  M. Viiralt, S. Tamul  1993  Ühisnäitus Helsingi Linnaarhiivi ja Eesti Riigiarhiiviga Tulmenäitus  L. Kriis, E. Kõiv  1993  Vita academica, vita Feminae. Tartu Ülikooli väljapaistvad naised läbi sajandite  M. Viiralt, S. Tamul  1994 	 Impeeriumiülikoolist rahvusülikooliks  M. Viiralt, S. Tamul  1994–1999  Hiljem ka rändnäitus. 1995. aastal eksponeeriti Järvamaa Muuseumis; 1996. aastal Saaremaal ja Pärnus; 1997. aastal Narvas; 1998. aastal Jõhvis, Türil ja Haapsalus; 1999. aastal Narvas. Tartu Ülikooli Joonistuskool 1803–1891  M. Viiralt  1994  100 aastat Tartu füsioloogide A. Schmidti ja Fr. Bidderi surmast  M. Viiralt  1994  Prof. N. Kuznetsov 130  M. Raudsepp  1994   Al. v. Humboldt Tartus  S. Tamul  1994 	 Elektrilisi mõõteriistu – galvanomeetreid ja ampermeetreid muuseumi kogudes  L. Kriis, E. Kõiv, T. Pung  1994 	 Tartu Ülikooli Naistekliinik 190  M. Viiralt  1994 	 120 aastat Oskar Danieli sünnist  M. Viiralt  1994   Gaudeamus läbi aegade. Üliõpilaslaulupidude ajaloost  M. Viiralt, S. Tamul  1995  Röntgen 100. Röntgenikiirte ajaloost  L. Kriis, T. Pung, E. Kõiv  1995  Prof. P. Ariste 90  M. Viiralt  1995   Prof. Joh. Wiedemann 175  M. Viiralt  1995   Tartu Ülikooli Tervishoiu Instituut 100	M. Viiralt  1995 	 Prof. Joh. Vilip 100  M. Raudsepp  1995   Prof. Fr. Berg 150  M. Raudsepp  1995 	 Annetusi saksa korporatsioonidelt välismaalt. Tulmenäitus  L. Kriis  1995  Gaudeamus läbi aegade   1995  Rändnäitus. Eksponeeriti Riia Ülikoolis. Tartu Ülikooli osa eesti muusikakultuuri arengus    1995  Rändnäitus. Eksponeeriti Tartu koolides 30 aastat ülikooli peahoone põlengust   1995 Rändnäitus. Eksponeeriti ülikooli peahoones Röntgen 100. Fondinäitus   1995  Rändnäitus. Eksponeeriti Würzburgi Ülikoolis.  Tartu Ülikooli arstiteaduskond teadussillana ida ja lääne vahel  M. Viiralt  1996–1998  Hiljem rändnäitus. 1998. aastal eksponeeriti Pärnus ja Kuressaares Prof. A. I. v. Oettingen 160  T. Pung, M. Viiralt  1996   Raadiolained 100. Raadio ajaloost  T. Pung, E. Kõiv, L. Kriis  1996 	 Tartu Ülikooli dirigent Alo Ritsing 60  M. Viiralt  1996  Tartu linn ja ülikool vanadel piltpostkaartidel  M. Melts  1996 	 Kirjaniku ja ülikooli õppejõu Gustav Suitsu memoriaaltuba  M. Viiralt  1996  Jaani kiriku skulptuurid  K. Alttoa  1996  XIX sajandi teadusaparatuuri väljapanek  T. Pung  1996  Rändnäitus. Eksponeeriti teadusmessil “Innovaatika 96” Carl Claus 200  L. Kriis  1996  Rändnäitus. Eksponeeriti ülikooli raamatukogus Dots. T. Ilmets 75  M. Viiralt  1996  Rändnäitus. Eksponeeriti ülikooli raamatukogus Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ajalugu  M. Viiralt  1996  Rändnäitus. Eksponeeritud Tallinna Tervishoiumuuseumis Prof.-d J. Lotman ja Z. Mintz, elu ja tegevus.   M. Viiralt   1997 Vene keele kateedri juubelinäitus Prof. K. R. Kuppferi mälestusnäitus  K. Kalling  1997  “Õlut armastame kõik...” Õlle valmistamise ajaloost ja üliõpilastraditsioonidest  M. Viiralt, S. Karis, T. Lõbu, E. Martis  1997 	 Annetusi muuseumile. Fondinäitus  M. Viiralt  1997  Loodusteaduslikke kollektsioone muuseumis. Fondinäitus  L. Kriis  1997 	 Prof. J. Aul 100. Eesti antropoloogia ajaloost  K. Kalling  1997  	 Ülikool filatelisti pilguga  M. Viiralt  1997   Tartu Ülikool Pärnus	  T. Lõbu  1997  Rändnäitus. Eksponeeriti Pärnus Akadeemilise Meeskoori juubelinäitus  M. Viiralt  1997  Rändnäitus. Eksponeeriti Tartu ülikooli peahoones.  Forestalia meeskoor 25  M. Viiralt  1997  Rändnäitus. Eksponeeriti Tallinnas Tartu Ülikool ja Rootsi  T. Lõbu  1997–1998  Rändnäitus. Eksponeeriti Rootsi Kuningriigis. 1998. aastal üleval Tartu Ülikooli Ajaloomuuseumis Toomel. Tartu Ülikool ja Läti  M. Viiralt  1997–1998  Rändnäitus. Eksponeeriti Läti Vabariigis. 1998. aastal üleval Tartu Ülikooli Ajaloomuuseumis Toomel.  “Professor olen ma...”. Üliõpilaste joonistatud kariaktuurid ja šaržid oma õppejõududest    1998  Näitus üleval vaid volbriööl Tere, pliiats! Näitus pliiatsi ajaloost.   M. Viiralt, S. Karis, T. Lõbu  1998, 2000  Näitusele lisandus laste joonistuste näitus ülikooli hoonetest. 2000. aastal muudeti internetinäituseks. Tartu Ülikool juudi kultuuriloos  K. Kalling  1998 	 Surnud õpetavad elavaid.  K. Kalling  1998  Näitus paleopatoloogiast Kaalud ja mõõdud.  T. Pung, L. Kriis  1998, 2000  Fondinäitus. 2000. aastal muudeti internetinäituseks.  Tartu Ülikool stagnatsiooniköidikuis  M. Viiralt, T. Lõbu  1998–1999 	 Prof. Elmar Leppik 100.  M. Viiralt  1998  Gaudeamus läbi aegade   1998–1999  Rändnäitus. 1998. aastal eksponeeriti Türil; 1999. aastal Vilniuses.  Elu võluketastel. Kino ajaloost  M. Viiralt, T. Pung, L. Kriis, kujundaja K. Mikli  1998–2001  Rändnäitus. 1998. aastal eksponeeriti Narvas; 1999. aastal Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumis toomemäel; 2001. aastal Järvamaa muuseumis. 1999. aastast ka internetinäitus.  Tartu Ülikooli peahoone – akadeemilise hariduse sümbol   1998–1999  Rändnäitus. 1998. aastal eksponeeriti Tallinnas; 1999. aastal Võrus, Pärnus, Türil, Kärdlas, Narvas, Jõhvis ja Tartu Ülikooli Ajaloomuuseumis Toomemäel.  Kes võib ilma uskuda... Ajaloolised ilmavaatlusriistad  T. Pung, L. Kriis  1999  1999. aastast ka internetinäitus.  Ülikoolilt ühiskonnale. Ülikooli teadussaavutused praktikas  M. Viiralt  1999 	  Dots. V. Kalnin 70.  M. Viiralt, K. Kalling  1999   Ch. Darwin ja ta aeg.  K. Kalling  1999  Rändnäitus. Eksponeeriti teaduskeskuse Ahhaa näitusel Tartus Urho Kalevi Kekkonen ja Tartu  H. Sepp  2000 	 Ex ovo omnia – kõik on muna. Antropoloogianäitus  K. Kalling  2000 	 Prof. J. Vilip 130.   M. Viiralt, T Pung  2000   Kiviriigi lummuses. Geoloogiaharuldusi  M. Viiralt, kujundaja K. Mikli  2000   Narkootikumid – tänan, ei! Narkootikumide olemus, nendega kaasnevad sotsiaalsed ja tervisprobleemid  T. Lõbu, M. Viiralt, kujundaja K. Mikli  2000  2001. aastal rändnäitusena Türil, Paides, Võrus.  Prof. L. Puusepp 125.  K. Kalling  2000   Prof. J. Tehver. Isikunäitus  M. Viiralt  2000   Medaleid muuseumi kappidest  T. Lõbu  2001  Fondinäitus Surimaskide lood  K. Kalling, kujundaja K. Mikli  2001	  Anatoomikumide narratiive	 L. Kriis, V. Lell, T. Pung, kujundaja K. Mikli  2001  Fondinäitus. Vana ja uue anatoomikumi tühjakskolimisel muuseumisse antud teadus- ja õppevahendid. Momente Arstide Liidu kujunemisloost  M. Viiralt  2001   “Aeg tagasi vaadata”. Prof. V. Masingu mälestusnäitus  M. Viiralt, kujundaja K. Mikli  2001 	 Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseum 25. Ülevaade muuseumi ajaloost   2001   Momente Eesti Arstide Liidu kujunemisloost  M. Viiralt, kujundaja K. Mikli  2001   Rändnäitus. Eksponeeriti Võru haiglas August Rauber 160  K. Kalling  2001   Elise Käer-Kingisepp 100  K. Kalling  2001   Tartu Ülikool ja Eesti  K. Kalling, T. Lõbu, M. Viiralt, kujundajad M. Tang ja E. Kittus  2002   Sõda söödikutega  K. Kalling  2002  Näitus pestitsiidide mõjust elusloodusele Ettevaatust mürk!  R. Sõukand, kujundaja K. Mikli  2002  Ennetusnäitus mürgituse vältimiseks Ühe leiutise lugu  M. Viiralt, kujundaja M. Sakson  2002  Kirjutusmasinate ajalugu ja levik ülikoolis Miks mina?  R. Sõukand, kujundaja M. Sakson  2002  Keskkonnateemaline näitus Tartu Ülikooli juubelimedalid ja –rahad  T. Lõbu  2002   Tartu Ülikooli juubelikingitused  M. Viiralt  2002   Otsin õnne. Richard Ritsing 100  V. Lell, T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2003; 2006–2007  2006. aastal eksponeeriti rändnäitusena Lääne-Virumaa Keskraamatukogus ning 2007. aastal Narva muuseumis. 200 aastat eesti keele õpet ülikoolis  M. Viiralt, kujundaja M. Sakson  2003   Taevas ja maa  L. Kriis, T. Pung, kujundaja M. Tuuling  2003  Astronoomia- ja geodeesiariistu Tartu tähetornist Herba. Eesti rahvameditsiini ravimtaimed  R. Sõukand, kujundaja M. Sakson  2003	  Ahistav vabadus. Õpilaste kunstitööd AIDS-i teemal  M. Viiralt, kujundaja M. Sakson  2003  Ühisprojekt Eesti Tervishoiumuuseumiga Elu enne elu  M. Viiralt, kujundaja M. sakson  2003  Anatoomiaalaseid õppevahendeid tutvustav näitus Wilhelm Ostvald 100  L. Kriis, L. Leppik  2003  	 Mihkel Kask 100  M. Viiralt, kujundaja M. Sakson  2003   Põlvkondade side  L. Leppik, kujundaja M. Sakson  2004  Näitus üliõpilaskorporatsioonidest Vanast Tiigist Raatuseni  T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2004  Näitus üliõpilasühiselamutest Tartu Ülikooli rektorite galerii  E. Martis, M. viiralt, kujundaja M. Sakson  2004   Ülevaatenäitus farmaatsia ajaloost Tartu Ülikoolis  L. Kriis, kujundaja M. Sakson  2005  	 Tartu Ülikooli aastapäevadele pühendatud trükised  R. Mägi  2005  Ülikooli taasavamise 200. aastapäevale pühendatud raamatu esitlusega seotud väljapanek. Koostatud koostöös ülikooli raamatukoguga.  Rännak ajas  M. Viiralt, kujundaja M. Sakson  2005  Näitus Eesti ülikooli tekkeloost. Hiljem rändnäitus.  Maapõue peidetud saladused  U. Paloveer, kujundaja M. Sakson  2005  Näitus arheoloogiast ja arheoloogia õppimise ja õpetamise ning uurimise ajaloost Tartu Ülikoolis Kuue samba kutse  L. Leppik, kujundaja M. Tang  2005–2006  Pühendatud 100 aasta möödumisele naiste tulekust ülikooli. 2006. aastal eksponeeriti Kuressaare Kultuurikeskuses, Võrumaa Keskraamatukogus ja Tartu Ülikooli Türi Kolledžis Vana anatoomikum 200  M. Viiralt, kujundaja M. Sakson  2005–2011  Eksponeeriti vanas anatoomikumis. Näitust uuendati 2011. aastal.  Jaan Reinet 100  T. Pung, kunstnik M. Sakson  2005  	 1905. aasta ja Tartu  L. Leppik koos Tartu Ülikooli ajalootudengitega  2005  Eksponeeriti Eesti Ajalooarhiivis Püsiekspositsioon toomkiriku tornides  T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2005   Kromatograafia ja elektroforeesi ajaloost  H. Hagu, L. Kriis, kujundaja M. Sakson  2006   Raudtee ja ülikool. 130 aastat raudtee jõudmisest Tartusse  V. Lell, kujundaja M. Sakson  2006  Hiljem eksponeeriti rändnäitusena Eesti Raudteemuuseumis Haapsalus 200 aastat ümbermaailmareisist Adam Johann von Krusensterni juhtimisel  T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2006–2010  Rändnäitusena Kiltsi Põhikoolis, Eesti Ajaloomuuseumis Maarjamäe lossis, Eesti Põllumajandusmuuseumis, Muhu muuseumis, Sõru muuseumis Hiiumaal, Mahtra Muuseumis Väljapanek näitus-vaatemängule “Kalevite maa”  Urmet Paloveer  2006  Rändnäitus. Eksponeeritud Tallinna Linnahallis Tartu Akadeemiline Meeskoor 95  Ants Nilson (TAM), T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2007   Vaimuelust XVII sajandi Liivimaal  L. Leppik, kujundaja M. Roosi  2007–2008  2008. aastal rändnäitusena Rõngu ning Kambja koolides Tartu Ülikool 375  T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2007–2008  Hiljem rändnäitusena Lääne-Virumaal, Viljandis, Võrus, Pärnus, Järvamaal, Tallinnas, Tartus, Türi kolledžis.  Kingitused Tartu Ülikooli 375. aastapäevaks  T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2007   “EÜE betoneerib Eestimaad”. Näitus Eesti Üliõpilaste Ehitusmalevast  T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2008   Tervise kaitsel  T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2008–2010; 2013  Näitus Tartu Ülikooli tervishoiu instituudi ajaloost ja hügieenikute osast Tartu linna sanitaarolude uurimisel ning eestlaste hügieeniharjumuste kujundamisel. Rändnäitusena 2010. aastal Eesti Tervishoiu Muuseumis. 2013. aastal Tartu Kiirabis Tartu Muinsuskaitsepäevad 14.–17. aprill 1988  T. Ilomets  2008; 2016   Eesti Teaduste Akadeemia 70 aastat  V. Lell, L. Leppik  2008  Väljapanek muuseumi korraldatud teaduspäeval ning hiljem Tallinnas rahvusraamatukogus. Uppsala-Tartu sidemed – vaatmik ja vitriin esemetega  V. Valder, V. Lell. Kujundus Tartu Ülikooli multimeedia osakond  2008  Eksponeeriti Tartu Linnamuuseumis Uppsala-Tartu sõpruspäevadel.  Struveta poleks satelliittelevisiooni  L. Leppik, U. Paloveer, V. Valder, kujundaja M. Sakson  2009  Näitus oli pühendatud rahvusvahelisele astronoomia aastale.  Eesti ülikool 1919–2009  T. Lõbu, K. Kalling. kujundaja M. Sakson  2009   Näitusinstallatsioon Ararati vallutamine  E. Tammiksaar, A. Kull, kujundaja M. Sakson  2009   Palume Teid...  V. Lell, kujundas Tartu Ülikooli multimeediakeskus  2009–2010  Põhines muuseumi arhiivkogus leiduvatel kutsetel. Hiljem rändnäitusena Narva Kolledžis, Pärnu Kolledžis, Türi Kolledžis ja Viljandi Kolledžis. Indrek Ilometsa annetused muuseumile  V. Lell, T. Lõbu  2009   Tartu Ülikooli ajaloo muuseumi esimene eksponaat – piip 19. sajandist    2009  Näitus oli üleval rahvusvahelise muuseumiöö ajal Pool sajandit arvutit Tartu ülikoolis 1959–2009  U. Paloveer  2009–2010  Eksponeeriti Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna hoonesPosterväljapanek Tartu Ülikooli teadusrakendustest  T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2009  Eksponeeriti Tartu Ülikooli Tehnoloogiainstituudi hoones Fotonäitus ülikooli ajaloost  L. Leppik  2009  Eksponeeriti 1. detsembril Vanemuise kontserdimajas Tõus Araratile 180 aastat hiljem. Jaan Künnapi fotonäitus  E. Tammiksaar, J. Künnap, kujundaja M. Sakson  2010  Alates 2010. aasta veebruarist ka virtuaalnäitus. Poola president Wladislaw Raczkiewicz 125   2010  Väljapanek samanimelisele teaduspäevale 90 aasta Emakeele Seltsi  Emakeele Selts  2010   Taavet Rootsmäe 125   2010  Väljapanek samanimelisele teaduspäevale Teine koht  M. Tuuling  2010  Maris Tuulingu maalinäitus Alkeemiast keemiani. Ajalooline laboriklaas  T. Lõbu, S. Sisask, M. Sakson, T. Ilomets, M. Tuuling  2010  Alates 2010. aasta septembrist ka virtuaalnäitus.  Nikolai Pirogov 200   2010  Tartu Ülikooli arstiteaduskonna päevade väljapanek Irene Maaroos 100  T. Lõbu  2010  Väljapanek samanimelisele mälestuspäevale Eestiga seotud teadlaste nimed maailmakaardil  T. Lõbu, E. Tammiksaar  2010  Virtuaalnäitus. Tartu Ülikooli rektorite, doktorite ja akadeemikute klavereid  Koostöös Eesti Rahvusliku Klaverimuuseumiga  2011   Maailmanimega pianiste Eestis 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul  Koostöös Eesti Rahvusliku Klaverimuuseumiga  2011   Farmaatsiaprofessor N. Dragendorffi 175. sünniaastapäevale pühendatud teaduspäeva väljapanek   2011 	 Balti kubermangudes toimunud esimese rahvaloenduse 130. aastapäevale pühendatud teaduspäeva väljapanek    2011   Kukruse kaunitar ja tema kaasaegsed: Eesti rikkalikem kalmistu muinas- ja keskaja piirilt  M. Lõhmus, T. Jonuks, T. Lõbu, M. Raisma, kujundajad L. Unt ja K. Rohumaa  2011–2013  Koostöös Tartu ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudiga. 2012. aastal rändnäitusena Eesti Ajaloomuuseumis, Hiiumaa Muuseumis ja Võrumaa Muuseumis Moodne tudeng. Oh ajad, oh kombed!  T. Lõbu, kujundajad M. Sakson ja A. Kull  2011–2012   Tartu Ülikool läbi sajandite  T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2011  Rändnäitus Helsingi Eesti Majas Tartu Ülikooli lugu  L. Leppik, kujundaja T. Jürna  2012–   Nn tulnuka vitriin muuseumi fuajees   2011–  Vitriinis eksponeeritakse uusi või tähtpäevadega seotud museaale Ülikooli varakamber  kujundus: KAOS Arhitektid (M. Argus, M. Aule)  2012–2017, 2018–Sisu uuendatud 2018. aastal seoses rahvusülikooli 100. aastapäevaga Staatika ja dünaamika dramaatiline duell. Filmi- ja fototarbeid Tartu Ülikooli ajaloo muuseumi kogudest  T. Lõbu, kujundaja M. Sakson  2012   Korp! Fraternitas Estica 105. aastapäeva näitus   2012   Eesti muuseumide meened	   2012   Maadeuurija H. Walteri büst ja kiviklibu Ida-Siberi saartelt   2012  Nn tulnuka vitriinis Rektor G. Fr. Parroti portsigar   2012  Nn tulnuka vitriinis Ülikooli hooned  M. Truman  2012–  Filmiprogramm muuseumi fuajees Prof. A. Tamme juubeliga kaasnev väljapanek   2012   Hullu Teadlase kabinet  V. Annus, K. Kasterpalu, M. Raisma, T. Lõbu, kujundaja M. Sakson; Uuendamisel osalesid K. Palginõmm, M. Rääsk, A. Pindis, K.-L. Koovit, A. Puusepp  2013–  Püsiekspositsioon. Uuendatud 2016. aastal Eesti jälg kosmoses – kosmose jälg Eestis  V. Valder, L. Leppik, J. Laidla, K. Tinn, kujundajad Tea Tammelaan ja M. Kadarik  2013–2015  Koostöös TTÜ muuseumiga. 2014. aastast rändnäitusena Pärnu loodusmajas; 2015. aastast Tartu Observatooriumis Fotod ellu!  T. Lõbu, V. Lell, A. Tammiste, kujundaja M. Sakson  2013   Kellu ja kitarriga. Eesti üliõpilasmaleva töösuved  Koostöös Eesti Rahva Muuseumiga. Tartu Ülikooli ajaloo muuseumi poolne kuraator T. Lõbu  2013–2015  Avatud Pärnu Muuseumis, 2014. aastat Eesti Rahva muuseumis; 2015. aastast TTÜ muuseumis. Spikripintsak 1970-80ad a.   2013  Nn tulnuka vitriinis Vesivann “Pharm. Institut zu Dorpat 1844”   2013  Nn tulnuka vitriinis Keskaegne hauakamber ja Stephanus de Velde hauaplaat  M. Raisma, T. Vint, M. Sakson  2013–  Muuseumi fuajees Pea ASI: maailm õlgadel  T. Lõbu, K. Kalling, kujundus OÜ Ruumilabor (A. Labi, J. Roos), graafiline kujundus T. Aule  2014–2015  2017. aastast Pauls Stradinsi meditsiiniajaloo muuseumis Riias Valmistatud Tartus  J. Laidla, L. Leppik, L. Kriis, kujundaja A. Arus  2014–2015  	 Looduse mõistmise kunst  M. Rääsk, L. Leppik, kujundaja M. Sakson  2014–2015   Foucault’ pendel  M. Rääsk, H. Voolaid, M. Anso, M. Fischer, M. Laan, H. Kruuv, kujundaja I. Kruuv  2014–  Muuseumi fuajees. Meditsiiniajaloo õppevahendid  S. Sisask, M. Tuuling  2014  Koostöös haridusteaduskonnaga Tartu Ülikooli haridus-uuenduskeskuses Tartu Ülikooli keemiaosakonnas 1960. aastatel valminud gaaside puhastamise seade    2014  Nn tulnuka vitriinisProf. Jüri Uluotsale omistatud Valgetähe I klassi teenetemärk (1936)   2014  Nn tulnuka vitriinis Perekond Oettingenidele kuulunud armulaualinik (1845)   2014  Nn tulnuka vitriinis Vesivann – mälestusese iseseisva farmaatsia instituudi asutamisest Tartu Ülikoolis (1844)   2014  Nn tulnuka vitriinis Parem hoida kui ohata  T. Lõbu, K. Kalling, kujundaja M. Sakson  2015  Tervishoiuplakatite näitus Tartu Ülikooli kliinikumis.  Imeravi vahendeid möödanikust: hapnikuandja ja Radio-hüpnootiline kristall   2015  Nn tulnuka vitriinis Varased diagnoosimisevahendid: stetoskoop, koputluse plaat ja refleksihaamer   2015  Nn tulnuka vitriinis Avakogu: Kingitud hobuse suhu ei vaadata  V. Lell, T. Lõbu, T. Vint, M. Meus, A. Pindis, A. Puusepp, A. Kuld, kujundaja J. Liiv  2015–   Hullu Teadlase maailma mõõtmise jaam  A. Pindis, M. Rääsk, S. Sisask, T. Lõbu, M. Tuuling  2015–2016  Tartu tähetornis Maailma mõõtmine  M. Rääsk, T. Lõbu, K. Kalda, P. Põder  2016–2018   Maailma mõõtmine ja satelliitnäitused  M. Rääsk, K. Tiideberg, J. Laidla  2016  Küüni tänava näitusekeskkonnas Taskumikroskoop vutlaris Erich Kuke kogust   2016  Nn tulnuka vitriinis Tullio Ilometsa prepareeritud rästikunahk    2016  Nn tulnuka vitriinis Arnold Koobi portreebüst   2016  Nn tulnuka vitriinis  Toomkiriku hiilgus  K. Palginõmm, T. Vint, M. Malve, R. Rammo, L. Saag, K. Tambets   2017–2018   Maali lahkamine. G. F. Parroti portree  I. Sahk, kujundaja M. Liplap  2017  Eksponeeritud vanas anatoomikumis Mõistatuslik elekter  M. Rääsk, H. Voolaid, R. Sarv, kujundaja E. Urm  2017–  Pane vaim valmis! Tartu ülikooli sada näguFotograaf B. Püve, kujundaja M. Roosi, projektijuhid K. Kalda, M. Raisma, M. Rääsk2017–Rändnäitus Tartu Ülikooli peahoones, Tartu Ülikooli muuseumi valges saalis, Lossi 36 õppehoones, Tartu Ülikooli Kliinikumis, Physicumis, Vanemuise 46 õppehoones, Tartu Ülikooli raamatukogus, Tartu Ülikooli Pärnu kolledžis. Alates 2019 sügisest püsivalt Tartu Ülikooli muuseumi peatrepikojas.Kivid inimese seest2017Nn tulnuka vitriinisKuritöö ja karistusM. Rääsk, K.-L. Koovit, kunstnik M. Meeru2018–2019Lauakalender 1947. aastast2018Nn tulnuka vitriinisKoorijuht Richard Ritsingule kuulunud aumärgid2018Nn tulnuka vitriinisKarl Laaguse portsigar2018Nn tulnuka vitriinisIdeaalide EestiM. Rääsk, M. Hämäläinen, kunstnik E. Urm2019–2021valminud rahvusülikooli 100. aastapäeva tähistamise raamesNeed olulised asjadV. Lell, K. Lupkin, T. Lõbu, M. Tuuling, T. Vint2019Vilistlaspäeva kogumiskampaania raames toodud esemetest. Näitus eksponeeriti toomkiriku 2. korrusel asuvas seminariruumis.Toomemäe ja toomkiriku väliekspositsioonM. Raisma, Exporabbit2019–Toomkiriku ümbrusesKultuuride kohtumispaik – TartuJ. Laidla, L. Leppik, M. Raisma, Exporabbit2019–ToomemäelÜlikool ja TartuM. Raisma, K. Kalda, J. Anderson, T. Kreegipuu, L. Leppik, T. Lõbu, K. Tiideberg, Exporabbit2019–Tartu Ülikooli muuseumi fuajeesNägus noorusK. Lupkin, M. Tamm (ERM), K. Raba (ERM)2019–2020Näitus valmis koostöös Eesti Rahva Muuseumiga ja avati muuseumi sillaalalMinu elu ülikoolM. Raisma, K. Kalda, L. Leppik, K. Tiideberg, T. Lõbu, K. Ird, K.-L. Koovit, V. Lell, K. Lupkin, P. Põder, sisekujundaja M. Kurismaa, graafiline disain M. Kaljuste2019–Näitus avati rahvusülikooli 100. aastapäeva pidustuste raames muuseumi Morgensterni saalis

Sisevaated

Tartu Ülikooli muuseumi kogud

Teadusajaloo muuseumina moodustavad fondi hinnalisema osa aparaadid, instrumendid, seadmed ja teaduslikud kollektsioonid, mida on kasutatud ülikooli teaduslikus tegevuses asutamisest alates. Kuna ülikoolil olid 19. sajandil tihedad sidemed Lääne-Euroopaga, siis on fondis esindatud paljud tuntud teadusaparatuuri valmistanud firmad: Zeiss, Leitz, Schick (mikroskoobid), Sartorius (kaalud), Askana (mõõteriistad), Dolland (optika), Kohl (laboririistad), Meissner (areomeetrid), Geissler (termomeetrid), Schmidt & Haensch (spektroskoobid) jne. Muuseumil on ka arhiiv-, foto- ja kunstikogud.

Muuseumi kogud kategooriati:
 Astronoomia-matemaatika kogu (AjAM) sisaldab Tartu tähetorni aparatuuri alates 19. sajandi algusest kuni 1960. aastateni.
 Füüsika-keemia kogu (AjFK) sisaldab füüsika ja keemia instituutides kasutatud aparatuuri alates esimese füüsikaprofessori Georg Friedrich Parroti soetatud füüsikariistadest, teadus- ja õppekollektsioone.
 Meditsiini- ja loodusteaduste kogu (AjM) sisaldab meditsiinis ja loodusteadustes kasutatud aparaate, seadmeid ja vahendeid.
 Ajalooline kogu (Aj) hõlmab ülikoolis kasutusel olnud pitsateid, isikute ja sündmuste auks vermitud medaleid, ülikooli sümboolikaesemeid ning tähtpäevade meeneid ja kingitusi.
 Kunstikogu (AjK) sisaldab 20. sajandi Eesti kunstnike loomingut, mille Tartu Ülikool on saanud kingitustena.
 Arhiivkogu (Ar) sisaldab trükiseid: õpikuid, teadusajaloolisi kirjutisi (monograafiad, üksikuurimused artiklite ja separaatidena), teadusaparatuuri valmistanud firmade tootekatalooge.
 Fotokogu (F) sisaldab Tartu Ülikooli tegevust ja isikuid ning Eesti haridus- ja kultuurilugu kajastavaid materjale.

Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi

Tartu Ülikooli muuseumi väljaanne „Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi“ on Eesti ainus teaduse ja ülikoolide ajaloole pühendatud sariväljaanne. Väljaannet hakati avaldama 1971. aastal ülikooli ajaloo komisjoni eestvedamisel ning nüüd toimetab seda Tartu Ülikooli muuseum. See ilmub kord aastas (detsembris) nii paberil kui ka elektroonselt. Alates 37. numbrist ilmub väljaanne avatud juurdepääsu põhimõttel Open Journals Systemi platvormil.

Teemanumbrite põhiosa kujuneb traditsiooniliselt Tartu Ülikooli muuseumi aastakonverentsidel peetud ettekannete põhjal, kuid vastu võetakse ka teisi nõuetele vastavaid artikleid.

 Tunnustus 

 2016 Tartu Kultuurikandja auhind (kutseline kooslus)
 2019 Tartu Kultuurikandja auhind (aasta kultuuriorganisatsioon)
 2019 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (muuseumide aastapreemia kõrgetasemelise museoloogilise töö eest rahvusülikool 100 raames uue püsinäituse "Minu elu ülikool" ja aastanäituse "Ideaalide Eesti" väljatöötamisel)

Vaata ka
 Tartu Ülikooli kunstimuuseum
 Tartu tähetorn
 Tartu Ülikooli kartser
 Dmitri Iljitš Uljanovi kortermuuseum
 Tartu Ülikooli ajalugu

Viited

Välislingid
 Tartu Ülikooli muuseumi koduleht
 Ajaloo Muuseumi ja Toomemäe aeropanoraam/aerofoto.
 Tartu Ülikooli ajaloo muuseumist leiti mehe skelett Tartu Postimees, 24. mai 2013
 KAOS arhitektid
 Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi

Kategooria:Tartu Ülikooli muuseumid