Üldlaulupidu

Üldlaulupidu on Eesti üleriigiline laulupidu, kus osalevad eri kooriliigid ja puhkpilliorkestrid. See on tänapäeval üks maailma suuremaid koorimuusikaüritusi. Alates 2003. aastast on üldlaulupidu osana Eesti, Läti ja Leedu laulu- ja rahvatantsupidude traditsioonist kantud UNESCO inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekirja.UNESCO. Laulu- ja Tantsupeo SA. The Baltic Song and Dance Celebrations. UNESCO. 

Tallinna lauluväljakul tavaliselt iga viie aasta tagant peetavaid üldlaulupeo kontserte korraldab Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus. Viimane üldlaulupidu toimus juulis 2025, järgmine üldlaulupidu toimub erandina juba 2028. aastal.

 Ajalugu 
I üldlaulupidu toimus 1869. aastal Tartus. Esimese üle-eestilise laulupeo idee algataja, peamine elluviija ja üldjuht oli Johann Voldemar Jannsen. Teine üldjuht oli Aleksander Kunileid. Üldlaulupeo korraldas meestelauluselts Vanemuine ning laulupeo peakomisjoni esimees oli Adalbert Hugo Willigerode. Nüüdisajal asub selle laulu- ja mänguseltsi kunagises majas laulupeomuuseum. 

Esimesed seitse üldlaulupidu toimusid ajal, mil Eesti oli Venemaa Keisririigi koosseisus. Kuni VI üldlaulupeoni olid laulupeod seotud mõne keiserliku tähtpäevaga. Üle-eestilise laulupeo korraldamise olid enda peale võtnud eesti laulu- ja mänguseltsid. I, II, IV ja V üldlaulupidu toimusid Tartus ning alates VI üldlaulupeost (1896) on need edaspidi toimunud Tallinnas.

Teadmine 1884. aastal valmistatud eestlaste esimesest sinimustvalgest lipust ja värvidest, mis Tartus rahvuslikel põhjustel olid keelatud, levis aegamööda ka teistes Eestis asuvates rahvuslikes ringkondades, neid värve kandsid mõned eesti üliõpilased ka oma kodukohas. V üldlaulupeol Tartus 1894. aastal, kus eesti üliõpilased olid korrapidajateks, ehiti lauluväljak sinimustvalgete lintidega ja sinimustvalge lipuga esinesid kaks koori: Tartu-Maarja ja Suure-Jaani koor. Järgmisel, VI üldlaulupeol Tallinnas 1896. aastal keelasid Venemaa võimuesindajad sini-must-valge sümboolika kasutamise. Vaatamata sellele esinesid kolm koori siiski oma sinimustvalge lipuga.Sini-must-valge lipu 100 aastat. Karl Aun. Toronto, 1984.

Iseseisvas Eesti Vabariigis toimus enne teist maailmasõda kokku neli üldlaulupidu. 1923. aasta laulupeoga pandi alus iga viie aasta tagant toimuvate üldlaulupidude tavale. 1928. aastast toimuvad laulupeod Tallinna lauluväljakul. VIII–XI üldlaulupeo korraldas Eesti Lauljate Liit.

1943. aasta üldlaulupidu, mida maailmasõjast hoolimata ette valmistati, jäi siiski toimumata. Nõukogude ajal peeti kümme laulupidu. 1950. aastal kaotati laulupidude nummerdus ning laulupeo toimumisaeg viidi vastavusse okupatsioonivõimu aastapäevadega. Erandiks oli 1969. aasta juubelilaulupidu.

Alates 1950. aastast hakkasid üldlaulupeod toimuma jälle iga viie aasta järel. Erandiks oli 1969. aasta, mil tähistati juubelilaulupeoga 100 aasta möödumist esimesest üldlaulupeost. XXII üldlaulupeoga, mis toimus Tallinnas 1994. aastal, viidi üldlaulupidude viieaastane tsükkel lähtuvaks esimese üldlaulupeo aastast. 

Tallinna lauluväljakul peeti esimene (pidude järjekorras üheksas) üldlaulupidu 1928. aastal selleks spetsiaalselt ehitatud laval. Praegune laululava valmis XV üldlaulupeoks 1960. aastal. Suurim osavõtjate arv sellel laval esinenud ühendkooris oli juubeli üldlaulupeol 1969. aastal – 24 500 lauljat. Tavaliselt ulatub ühendkoori lauljate arv 20 000-ni, kogu osavõtjate arv aga 25 000 – 30 000-ni.Üldlaulupeod 1869-2019. sa.laulupidu.ee. Vaadatud 2. juuli 2023. 

Nõukogude okupatsioonivõimud sidusid laulupeod punaste tähtpäevadega. Võõraid pealesunnitud propagandalaule laulsid eestlased siiski üksnes selleks, et säiliks oma südamelähedaste laulude esitamise võimalus. Eredaks näiteks eestlastele armsatest lauludest kujunes Gustav Ernesaksa "Mu isamaa on minu arm" Lydia Koidula tekstile, mis kujunes okupatsiooniaastatel eestlaste jaoks mitteametlikuks hümniks – iga laulupeo lõpus kandis ühendkoor laulu ette püsti seisnud kuulajaskonna ees. Märgilised laulud olid Nõukoguse ajal ka "Koit" (Mihkel Lüdig / Friedrich Kuhlbars), "Leelo" (Mart Saar / rahvaluule), "Su põhjamaa päikese kullast" (Tuudur Vettik / Markus Univer), "Meeste laul" (Miina Härma / Juhan Liiv), "Laul Põhjamaast" (Ülo Vinter / Enn Vetemaa) jt.

Üldlaulupidude traditsioon aitas kaudselt kaasa ka 1980. aastate lõpu laulvale revolutsioonile osana üldrahvalikust vägivallatust vabadusvõitlusest, mis viis Eesti Vabariigi taasiseseisvumiseni 1991. aastal. 

+Üldlaulupidude koondtabel  LaulupiduAegKohtRühmiEsinejaidI üldlaulupidu30. juuni – 2. juuli (vkj 18.–20. juuni) 1869Tartu51845II üldlaulupidu 2.–4. juuli (vkj 20.–22. juuni) 1879Tartu641272III üldlaulupidu23.–25. juuni (vkj 11.–13. juuni) 1880Tallinn48782IV üldlaulupidu27.–29. juuni (vkj 15.–17. juuni) 1891Tartu1792700V üldlaulupidu30. juuni – 2. juuli (vkj 18.–20. juuni) 1894Tartu2633951VI üldlaulupidu20.–22. juuni (vkj 8.–10. juuni) 1896Tallinn4105681VII üldlaulupidu25.–27. juunil (vkj 12.–14. juunil) 1910Tallinn52710 000VIII üldlaulupidu30. juuni – 2. juuli 1923Tallinn38610 562IX üldlaulupidu30. juuni – 2. juuli 1928Tallinn43615 049X üldlaulupidu23.–25. juuni 1933Tallinn50016 500XI üldlaulupidu23.–25. juuni 1938Tallinn56917 501XII üldlaulupidu28.–29. juuni 1947Tallinn70325 760XIII üldlaulupidu21.–23. juuli 1950Tallinn110631 907XIV üldlaulupidu20.–22. juuli 1955Tallinn89330 321XV üldlaulupidu20.–21. juuli 1960Tallinn87529 273XVI üldlaulupidu17.–18. juuli 1965Tallinn69025 806XVII üldlaulupidu28.–29. juuni 1969Tallinn77130 230XVIII üldlaulupidu19.–20. juuli 1975Tallinn64128 537XIX üldlaulupidu5.–6. juuli 1980Tallinn62728 969XX üldlaulupidu20.–21. juuli 1985Tallinn67726 437XXI üldlaulupidu30. juuni – 1. juuli 1990Tallinn69028 922XXII üldlaulupidu2.–3. juuli 1994Tallinn81125 802XXIII üldlaulupidu3.–4. juuli 1999Tallinn85624 875XXIV üldlaulupidu4.–5. juuli 2004Tallinn85022 759XXV üldlaulupidu4.–5. juuli 2009Tallinn86426 430XXVI üldlaulupidu5.–6. juuli 2014Tallinn1046Uudiskirjad. Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA.33 025XXVII üldlaulupidu4.–7. juuli 2019Tallinn102032 411XXVIII üldlaulupidu3.–6. juuli 2025Tallinn99031 027XXIX üldlaulupidu8. juuli – 9. juuli 2028Tallinn Toimumata Toimumata

Vaata ka
Noorte laulu- ja tantsupidu

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Laulupeod