Vagellest

Vagellest (Demodex) ehk nääpsulest on imetajate karvafolliikulites ja rasunäärmetes elavate lestaliste perekond.

Vagellestad on tavaliselt kahjutud kommensaalid, kuid peremeesorganismi nõrgestudes võivad olla ka parasiitideks ja tekitada demodikoosi.

Vagellestad elavad peamiselt imetajatest peremehe karvafollikulites ja rasunäärmetes. Hamstrikul (Onychomys leucogaster) elab vagellest suuõõne, keele ja söögitoru epiteelis ja nahkhiirtel ning leemuritel suuõõnes.Mullen, G., OConnor, B., Mites in Medical And Veterinary Entomology. Elsevier Science. 2002Nutting, W., Satterfield, L., Cosgrove, G. Demodex sp. Infesting Tongue, Esophagus, and Oral Cavity of Onychomys leucogaster, the Grasshopper Mouse. The Journal of Parasitology:59, 5, 893–896(1973)

 Etioloogia 
Vagellestad on sigarja kehakujuga, 0,2–0,5 mm pikkused, helehallid, keha eesosas asuvate, natuke üle keha servade ulatuvate, nelja paari väga lühikeste, koonusjate, kahe küünisega lõppevate jalgadega. Poolkaarjad haukasmissuised on hästi arenenud. Neil on lülistumata pearindmik. Silinderja keha tagaosa on tihedalt kaetud triipudega, mis asetsevad keha telje suhtes risti.Parre, J. Demodikoosid. Veterinaarparasitoloogia. Tallinn, Valgus, 1985Järvis, T. Demodikoos. Koerte parasitoosid. Tartu, EPMÜ Kirjastus, 1998

 Liigid 
Demodikoosi tekitajad erinevatel imetajate liikidelGhubash, R. Parasitic Miticidal Therapy. Clin Tech Small Anim Pract 21:135–144. Elsevier. 2006Mange in Merck Veterinary Manual 9th ed Merck & Co., IncSarashina, R. and Sato, K. Demodicosis in the Golden Hamster. Jpn. J. Vet. Sci 48(3) 1986:

 Demodex aurati – hamstril
 Demodex brevis – inimesel
 Demodex bovis – veisel
 Demodex caballi – hobusel
 Demodex canis – koeral
 Demodex caprae – kodukitsel
 Demodex cati – kassil
 Demodex criceti – hamstril
 Demodex equi – hobusel
 Demodex folliculorum – inimesel
 Demodex gatoi – kassil
 Demodex injai – koeral
 Demodex ovis – lambal
 Demodex phylloides – seal
 Demodex tauri – veisel

 Koera vagellest 
Koeral on kirjeldatud kahte liiki vagellesti, D. canis ja D. injai .
D. canis on osa koera normaalsest nahafaunast ja esineb vähesel arvul enamikul tervetel loomadel. Kutsikad saavad nakkuse otsese kontakti teel juba 2.–3. elupäeval emalt, loodete nakatumist vagellestaga emakasiseselt ei toimu (keisrilõike abil sündinud kutsikatelt, kes on emast kohe eraldatud, vagellesti leitud ei ole). Vagellesti ei ole leitud ka surnult sündinud kutsikatel.Canine Demodicosis in Muller & Kirk's Small Animal Dermatology 5th ed. Saunders. 1995

Koera vagellest parasiteerib peamiselt karvafolliikulis, harvemini rasunäärmes. Lümfisõlmedest, sooleseinast, põrnast, maksast, neerust, põiest, kopsust, kilpnäärmest, verest, uriinist ja roojast on leitud enamasti surnud ja degenereerunud erinevas arenguastmes koera vagellesti.

 Kassi vagellest 
Kassil esineb demodikoosi väga harva. Kassil parasiteerib kahte liiki demodikoositekitajaid (D. cati ja D. gatoi).
D. gatoi on keha tagaosaga on lühem ja tömbilt lõppev võrreldes D. catiga. D. gatoi parasiteerib naha epidermise kõige pindmises kihis (Stratum corneum)..
D. cati arvatakse olevat osa kassi normaalsest nahafaunast. D. cati parasiteerib erinevalt D. gatoi'st kassi karvafolliikulis.

 Veise vagellest 
Veistel parasiteerib kahte liiki vagellesti D. bovis ja D. tauri. Veisel rasunäärmetes ja karvafolliikulites parasiteeriv D. bovis on 0,3–0,4 mm pikk. D. tauri esinemist veisel on kirjeldatud silmalaugude karvafolliikulites ja rasunäärmete juhades.

 Sea vagellest 
Seal põhjustab demodikoosi Demodex phylloides. Täiskasvanud isased sea vagellestad on 0,24–0,27 mm ja emased 0,23–0,26 mm pikad. Arengutsükkel munast kuni suguküpse valmikuni kestab 2–4 nädalat.
Sead nakatuvad otsese kokkupuute kauduParre, J. Sigade parasitoosid. 1990 Tallinn. Valgus..

 Kitse vagellest 
Kitsel põhjustab demodikoosi kitse vagellest Demodex carpae. Sagedamini haigestuvad noored, tiined ja lakteerivad loomad. Nahamuutused esinevad sagedamini näo, kaela ja õla piirkonnas ning udaral. Tekkivad noodulid on kuni 4 cm läbimõõduga. Sarnaselt koeraga esineb kitsel sageli generaliseerunud demodikoosi.

 Hamstri vagellest 
Kuldhamstril (Mesocricetus auratus) parasiteerib kahte liiki vagellesti: D criceti ja D aurati. D. criceti on lühikese kehaga, emasel keskmiselt 107 μm ja isasel 88,9 μm, millest keha tagaosa moodustab vastavalt 49,4 μm ja 41,8 μm. D. aurati on aga pikema kehaehitusega, emane on keskmiselt 190,2 μm ja isane 177,8 μm, millest tagakeha moodustab vastavalt 126,2 μm ja 121,3 μm.

 Arenemistsükkel 
Vagellesta arenemistsükkel kestab üheksast päevast kuni nelja nädalani. Emaste vagellestade poolt karva folliikulisse ja rasunäärmetesse munetud värtnakujulistest munadest kooruvad väljaarenemata suguelundite ja kolme paari kühmjate jalgadega vastsed.

 Diagnoosimine 
Koertel on standardseks diagnoosimise meetodiks naha süvakaabete võtmine kahjustunud kollete ja normaalse naha piiril. Kaaped tuleks võtta karva kasvu suunas kuni kapillaarse veritsuse tekkeniMueller, R. Treatment protocols for demodicosis: an evidence-based review. Veterinary Dermatology 15. 75–89. 2004. Enne kaabete võtmist ja selle ajal tuleb kahjustunud kohta hoida sõrmede vahele pigistatult. Saadud materjal segada alusklaasil väikese koguse mineraal- või immersioonõliga. Proove vaadata mikroskoobiga, kasutades 10x objektiivi.
Mõnelt patsiendilt, sh osadelt koeratõugudelt (vanainglise lambakoer, shar pei, šoti terjer) võib diagnoosi kinnituseks osutuda vajalikuks nahabiopsia võtmineBettenay, S., Mueller, R. Skin scrapings and skin biopsies. In: Ettinger, S., Feldman, E. eds. Textbook of Small Animal Internal Medicine 6th. Ed. Elsevier. 2005.

D. gatoi leidmiseks soovitatakse võtta naha pindmisi kaapeid kohtadest, kust kass ei saa ennast lakkuda, näiteks kaela dorsaalosast ja küünarvarre lateraalpinnalt. D. cati leidmiseks tuleb võtta naha süvakaapeid.

 Ravi 

 Vaata ka 
 Naha parasitoosid loomadel
 Naha parasitoosid inimesel

 Viited 

Kategooria:Parasiidid
Kategooria:Ämblikulaadsed