Abakus (arhitektuur)

pisi|Abakuse asetus orderis
Abakus (ladina keeles abacus, vanakreeka keelest ἀβαξ ábax 'lauake') on nelinurkne lame plaat, mis moodustab samba kapiteeli ülemise osa. Abakuse ülesandeks on anda kitsa kapiteeliga sambale suurem pind, kandmaks arhitraavi või muud talastikudetaili. Abakuse kasutamine oli antiikarhitektuuris ja hilisemas orderiarhitektuuris reegliks. Varakristlikus, Bütsantsi ja keskaja arhitektuuris asendas abakust talum.

 Ajaloost 
Abakus on olnud kasutusel juba Vana-Egiptuses. Protodooria sambal oli kogu kapiteeli asemel liigendamata abakus. Sellist sammast nimetatakse ka abakusesambaks.

 Antiiksetes orderites 
Dooria samba abakus on lihtne ja liigendamata. Nagu dooria sambalgi, on protojoonia ja Toscana sambal abakus ruudukujuline kiviplaat püstiste külgtahkudega.

Joonia ja Korintose sammastel on abakus ruudukujuline alt kitsenevate külgtahkudega. Korintose samba abakus on kergelt nõgusate servadega ning on varustatud profileeritud liistuga. Nurgad on nürid. Korintose samba abakusel on iga külgtahu keskel palmett või rosett (abakuseõis).

Hilisemas orderiarhitektuuris, renessansis ja barokis kasutati samu kujundusi. Kuna erinevalt Vana-Kreeka ja Vana-Rooma joonia sammastest, mille voluudid oli seinaga samas tasapinnas (ainult üksikutel juhtudel pöörati voluut templi nurgasammastel 45 kraadi, nagu Athena Nike templil Akropolisel), olid 16. sajandi renessanssehitiste ja hilisematel joonia sammastel voluudid seinatasandiga võrreldes 45 kraadi pööratud, kasutati nendega koos sageli korintose orderi nõgusate külgedega abakustThe Scamozzi Ionic Capital. Classical Comments by Calder Loth. - Institute of Classical Architecture & Art (näiteks ka Tartu ülikooli aula sammaste kapiteelidel).

 Pildid 

 Vaata ka 
 Talum
 Talumvöö

 Viited 

 Välislingid 
Abakus. – Archipendium (saksa keeles)

Kategooria:Orderi osad