Fårö

Fårö on Rootsile kuuluv väike saar Ojamaast põhjas. Halduslikult kuulub saar Ojamaa lääni Ojamaa valda.

Fårö pindala on 111,35 km², millest 9,7 km² on veealad ja saarekesed. Rannajoone pikkus on 97 km.

Fårö saart eraldab Ojamaast Fårösundi väin.

Nimi
Saare nimi pärineb gutni keelest. 15. sajandist on teada nimekuju Faroyna. Rootsi keeles tähendab får 'lammas' ja ö 'saar', kuid nime esimese poole algne tähendus on teine, sest 'lammas' on gutni keeles lamm või lamb. Far- tähendab 'sõidu-'. Teise etümoloogia järgi on nime algusosa pärit inglise sõnast far 'kauge'. 

Loodus
Fårö looduses on hulgaliselt omapäraseid moodustisi, mida nimetatakse rauk'ideks (rootsi keeles mitmuses raukar). Need on moodustunud jääajal erosiooni tulemusena. Peale Ojamaa ja Fårö neid mujal ei kohta. Nende kaitseks on loodud Digerhuvudi looduskaitseala.

Rahvastik
Fåröl elab vähem kui 600 inimest. Saarel ei ole panka, postkontorit, arsti ega politseid. Saarlased räägivad oma murret, mis on väidetavalt kõige arhailisem Rootsis.The Enchanted Island That Bergman Called Home - New York Times

Saarega peavad ühendust kaks parvlaeva; ülevedu korraldab Rootsi Teedeamet ja sõit kestab pool tundi.

Saare kirdetipus asub Fårö tuletorn. See on 30,3 m kõrge ja püstitatud aastail 1846–1847.
Ajalugu
Külma sõja ajal oli Fårö välismaalastele suletud. Saarele viiva tee ääres olid suured mitmekeelsed sildid, mis teatasid, et pääs saarele on rangelt keelatud. Saarel asus Rootsi rannikusuurtükiväe üksus. Pärast külma sõja lõppu 1990. aastatel viidi sõjaväeüksus saarelt ära ja saar avati turistidele. Jäänukiks saare militaarsest minevikust on 203 m kõrgune raadiomast.

Kultuur
Iga aasta septembris korraldatakse turistide ligimeelitamiseks kultuuriüritus Fårönatta ('Fårö ööd'), mille ajal on kõik saare baarid ja muud toitlustuskohad avatud öö otsa ja kohalikus kirikus algab keskööl jumalateenistus.
pisi|Fårö kirik
Saarel elas Ingmar Bergman, kes seal ka 30. juulil 2007 suri "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 279 ja on maetud Fårö kirikaeda. Fåröl on filmitud paljud Bergmani filmid: "Nagu peeglis" (1961), "Persona" (1966), "Hunditund" (1968), "Häbi" (1968), "Kirg" (1969) ja "Stseenid ühest abielust" (1973).

Tema mälestuseks korraldatakse Fåröl iga aasta juunis nädalapikkune Bergmani festival.

Fåröl on filmitud ka Andrei Tarkovski viimane film "Ohverdus" (1986).

 Viited 

 Välislingid 

 Visit Sweden. Fårö – Ingmar Bergman's favourite island (inglise keeles)

Kategooria:Rootsi saared
Kategooria:Ojamaa lään