Hurmaa

pisi|Hurmaad puu otsas
pisi|Terve ja lahtilõigatud hurmaa
pisi|Viljade kuivatamine
pisi|Kuivatatud hurmaa
pisi|Kaki kuivatamine, et valmistada hoshigakit
Hurmaa ehk kakiploom ehk kaki on idadiospüüri vili, botaaniliselt mari.

 Ajalugu 
Hurmaad pärinevad arvatavalt Hiinast. Viljad on olnud eelajaloolisel perioodil oluliseks toiduallikaks nii Hiinas, Koreas kui ka Jaapanis. Looduslik idadiospüür kasvab Hiina metsades ja selle vilju on esmakordselt kirjeldatud umbes aastal 2000 eKr. Puud viidi kultuuri 5. või 6. sajandil.

 Kultivarid 
Tänapäeval tuntakse maailmas üle 2000 idadiospüüri kultivari, mida kasvatatakse lähistroopilises kliimavöötmes ja parasvöötmes. Lõviosa maailma kogutoodangust annavad vähesed kultivarid. Hiinas, Koreas ja Jaapanis kasvatatud hurmaad annavad peaaegu 90% maailma kogutoodangust.

 Viljade välimus ja valmimine 
Hurmaade värvus on sõltuvalt kultivarist oranžikaspunane kuni kollakasoranž. Viljad valmivad tavaliselt viie kuu jooksul pärast õitsemist, tavaliselt oktoobris. Kasvuhoones kasvatatud taimedel on võimalik esimest saaki saada kaks kuud varem – augusti keskel. Küpse vilja mass on tavaliselt vahemikus 100–300 (400) grammi ning küpsust kontrollitakse sageli suhkrusisalduse määramisega.

 Parkainete mõju kaotamine 
Noor ja alles kasvav hurmaa on temas sisalduvate lahustuvate parkainete tõttu tugeva kootava maitsega. Teatud kultivaridel vähenevad või kaovad need omadused vilja valmimisel. Ülejäänud sortidel tuleb kootavat toimet vähendada viljade töötlemisega. Puuviljakasvatajad kasutavad protsessi läbiviimiseks süsinikdioksiidi. Valminud viljad hoitakse 24 tundi 90–100% CO2 keskkonnas konstantsel temperatuuril (25 °C). Parkainete koagulatsiooniprotsessi lõpetamiseks lastakse viljadel veel 24–48 tundi 20 °C juures tavalises õhus seista. Mõnikord lisatakse protsessi kiirendamiseks ja vilja tekstuuri paremaks väljatoomiseks süsihappegaasile veel etanooli auru. Alternatiivset meetodit kasutatakse kasvuhoones kasvatatavatel viljadel. Parkainete mõju kaotamiseks seotakse (vahetult enne viljade valmimist) puu otsas rippuvate viljade ümber polüetüleenist kotid, kuhu lisatakse veidi etanooligeeli. Sellise meetodiga kaotab hurmaa vintsked omadused 1–2 ööpäevaga.

+Suurimad tootjad 2009. aastal Riik  Toodang, tonnides  Osakaal,%   2 871 202  71,5   450 000  11,2   258 000  6,4   171 555  4,3   135 549  3,4   52 581  1,3   36 324  0,9   34 000  0,8   2 700  0,1   1 632  0,04 Maailm kokku  4 015 752  100

+Toitained Toitained Väärtus 100 g kohta Vesi  80,32 g Kalorsus  70 kcal Valgud  0,58 g Lipiidid  0,19 g Tuhk  0,33 g Süsivesikud  18,59 g Sahharoos  1,54 g Glükoos  5,44 g Fruktoos  5,56 g Kiudained  3,6 g

+Toiteelemendid Toiteelement Väärtus 100 g kohta Kaltsium (Ca)  8,0 mg Raud (Fe)  0,15 mg Magneesium (Mg)  9,0 mg Fosfor (P)  17,0 mg Kaalium (K)  161,0 mg Naatrium (Na)  1,0 mg Tsink (Zn)  0,11 mg Vask (Cu)  0,11 mg Mangaan (Mn)  0,36 mg Seleen (Se)  0,6 μg(1 g = 1000 mg; 1 mg = 1000 μg)

+Vitamiinid Vitamiin Väärtus 100 g kohta C  7,5 mg B1  0,03 mg B2  0,02 mg B3  0,10 mg B4  7,60 mg B6  0,10 mg E  0,73 mg A  81 μg β-karoteen  253 μg β-krüptoksantiin  1447 μg Folaadid  8,0 μg Luteiin+zeaksantiin  834 μg K  2,6 μg

 Viited 

 Välislingid 

 Robert Aps "Hurmaa ühendab kasuliku ja maitsva" Tervistav!/Postimees
Kategooria:Puuviljad