Wiener Neustadt

Wiener Neustadt on linn Kirde-Austrias Alam-Austria liidumaal, Viinist lõunas Steinfeldis. See on omavalitsusega linn ja Wiener Neustadti maaringkonna administratsiooni asukoht. Linnas asub üks maailma vanimaid sõjaväeakadeemiaid, Theresianische Militärakademie, mille rajas 1751. aastal Austria keisrinna Maria Theresia, et koolitada Austria armee ohvitsere.

 Ajalugu 


Piirkond kuulus kord Pitteni krahvkonnale, mille 1158. aastal päris Steiermargi markkrahv Otakar III. Pärast Otakaride dünastia hääbumist seoses tema poja Otakar IV surmaga läks Steiermargi hertsogkond Georgenbergi lepinguga Austria Babenbergidele. Austria hertsog Leopold V rajas 1194. aastal linna nimega Neustadt ja rahastas Ungari piiri lähedale kindluse ehitamist Inglismaa kuninga Richard I Lõvisüdame eest makstud lunarahaga, kelle ta oli varem kinni võtnud ja Dürnsteini linnuses pantvangis hoidnud. 1241. aastal ründas väike mongolite eskadron mongolite sissetungi ajal Saksa-Rooma riiki Neustadti, kuid hiljem ajasid hertsog Friederich ja tema rüütlid nad minema. 1246. aastal võitsid ungarlased seal austerlasi.

Neustadt sai linnale õitsengu võimaldamiseks olulisi privileege. See jäi Steiermargi osaks, mis pärast 1278. aasta Marchfeldi lahingut langes Habsburgide kätte ja sai 1379. aastal Sise-Austria hertsogkonnaks. 15. sajandil leidis Wiener Neustadtis aset rahvastikubuum, kui sinna asus elama Habsburgist keiser Friedrich III, kes asutas 1469. aastal Wiener Neustadti diötseesi. Tema naine, Portugali Eleonore suri 1467. aastal Wiener Neustadtis ja vana tsistertslaste ordu kloostri hilisgooti kirikus on tema mälestuseks monument. Kohaliku lossi Wappenwand (vapisein) kuvab keskel tema valduste vappe. Tema poeg Maximilian I pidas oma õukonda Wiener Neustadtis ja on maetud Püha Jüri toomkirikusse. Linnal oli siis ka märkimisväärne juudi kogukond, mille tähelepanuväärseim liige oli rabi Israel Isserlin, kuni kõik juudid keiser Maximilian I käsul 1496. aastal välja saadeti.

Habsburgide kauaaegne rivaal Ungari kuningas Mátyás Hunyadi vallutas linna 1487. aasta augustis pärast seda, kui oli seda kaks aastat piiranud. Legendi järgi pühendas ta pärast võitu elanikele uhke Corvinuse karika. Maximilian I suutis 1490. aastal oma kodulinna tagasi vallutada. 16. sajandi jooksul kaotas Wiener Neustadt keiserliku residentsi staatuse ja suure osa oma tähtsusest. Siiski täitis see endiselt oma ülesannet kaitseks türklaste ja kurutsite vastu.


Just Neustadtis andis keiser Rudolf II Böömimaa protestantidele 1609. aastal Majestätsbriefi ehk võrdsete õiguste patendi. Selle patendi kehtetuks tunnistamine aitas esile kutsuda Kolmekümneaastase sõja.

1751. aastal pälvis linn suuremat tähelepanu, kui Austria keisrinna Maria Theresia otsustas keisrilossi sisse pühitseda esimese ülemaailmse sõjaväeakadeemia. 1752. aastal alustas tegevust Theresianische Militärakademie, mis on vaid mõne katkestusega jätkunud tänapäevani (Erwin Rommel määrati komandandiks pärast Austria anšlussi 1938. aastal). 1768. aastal hävines Wiener Neustadt maavärinas, mis kahjustas lossi, mis ehitati arhitekt Nicolò Pacassi tehtud projekti järgi uuesti üles. 1785. aastal andis keiser Joseph II Wiener Neustadti piiskopitooli üle Sankt Pöltenile.

19. sajandil sai linn, mis pärast 1834. aasta hävitavat tulekahju peaaegu täielikult ümber ehitati, tööstuslinnaks, eriti pärast Österreichische Südbahni avamist 1841. aastal. 1909. aastal avati linnast põhja pool "esimene ametlik Austria lennuväli". See oli väljaõppeväljak lennupioneeridele Igo Etrichile, Karl Illnerile ja Adolf Warchalowskile, kes seal oma katseid läbi viisid.

Austria-Ungari 1918. aasta jaanuaristreiki alustasid Wiener Neustadtis relvatootmisega tegelenud Austro-Daimleri tehase töötajad ja inspireerituna bolševike võimuhaaramisest streikisid sõja vastu. Streigi võtmeteguriks oli jahuratsiooni vähendamine poole võrra. Porsche kohtus töölistega ja nõustus sõitma Viini, et toiduministriga rääkida. Tema palvet töötajatele tööle naasta aga eirati ja rahvas marssis raekoja poole. Seal liitusid nendega töölised veduritehasest, radiaatoritehasest, lennukitehasest ning kohalikest G. Rathi ja Lichtenwörtheri laskemoonatehastest. 14. jaanuaril kogunes üle 10 000 töölise raekoja ette, et kurta jahuratsiooni poole võrra vähendamise üle. Vene revolutsioonist inspireerituna asutasid töölised töölisnõukogusid.

Teise maailmasõja ajal pommitati korduvalt Wiener Neustadti strateegilisi sihtmärke, sealhulgas sorteerimisjaamad, Wiener Neustädter Flugzeugwerke tehas ja kaks Raxwerke tehast, mis kasutasid Mauthauseni koonduslaagrisse vangistatud sunnitöölisi. Pommitamisoperatsioonid, nagu operatsioon Pointblank, jätsid 4000-st hoonest kahjustamata vaid 18.

 Peamised vaatamisväärsused 


 Hilisromaani stiilis toomkirik (Dom), pühitsetud 1279. aastal ja ehitatud aastatel 1469–1785. Gooti stiilis koor ja transept on pärit 14. sajandist. 15. sajandi lõpus lisati apsiidile 12 apostlikuju, samas kui kardinal Melchior Khlesli büst on omistatud Gian Lorenzo Berninile.
 Endine St. Peter an der Sperri kirik, püstitatud 13. sajandil ja renoveeritud 15. sajandi keskpaigas keiserliku arhitekti Peter von Pusica poolt. Sekulariseeritud 19. sajandil, nüüd kasutatakse näitusteks.
 Theresianische Militärakademie, 13. sajandist pärit, varem nelja torniga linnus, mida hiljem kasutas elukohana Habsburgi Friedrich III. Viimane lasi seda laiendada ja 15. sajandi keskel ehitada Püha Jüri kabeli: selles on märkimisväärsed klaaskojad ja keiser Maximilian I haud. Sellest sai akadeemia asukoht 1752. aastal. Teise maailmasõja ajal purustatuna taastati see esialgsel kujul.


 Veetorn
 Reckturm (piinamistorn), 13. sajandi algus, praegu asub seal erarelvakogu.
 Mariensäule (katkusammas Hauptplatzil)
 Kaputsiinide kirik, dokumenteeritud 13. sajandist. Algsest ehitusest on tänapäeval näha gooti koor (14. sajandi lõpp) ning Püha Maarja ja Püha Jaakobuse kujud.
 Keskaegsed müürid, mille ehitamiseks kasutati osa Inglismaa Richard I lunarahast.
 Wiener Neustadti kommunaalmuuseum, arhiveeritud 22.02.2012 Wayback Machine'id.
 Linnaarhiiv
 Lennundusmuuseum Aviaticum
 Tööstusmuuseum
 Haiglamuuseum


 Mineraloogiamuuseum
 Alam-Austria näituse 2019 ettevalmistamiseks osaliselt rekonstrueeritud ja külastajatele avatud kasematid, keskaegne kindlustus ja linnamüüride laiendamine.

 Transport 

Wiener Neustadt Hauptbahnhof (peajaam) ühendab Wiener Neustadti teiste suuremate asustuskeskustega. Seda omab ja haldab ÖBB. Wiener Neustadti teenindab ka Autobahn.

Linnal on kaks lennuvälja (sõjaväelennuväli Wiener Neustadt/West, esimene lennuväli Austrias, ja tsiviillennuväli Wiener Neustadt/Ost) ning see on Austria ainsa laevatatava kanali Wiener Neustädter Kanal alguspunkt, mis pidi jõudma Triestesse, kuid mida ei lõpetatud kunagi.

 Ülikool, kutsekoolid, kutseakadeemiad 

Seal asub Austria esimene ja suurim äri- ja inseneriteaduste Fachhochschule, Wiener Neustadti rakendusteaduste ülikool.

 Sõpruslinnad 

 Monheim am Rhein, Nordrhein-Westfalen, Saksamaa
 Desenzano del Garda, Itaalia
 Harbin, Hiina

 Linna areng 

Linna uusim laiendus on Civitas Nova, ladina keeles uus linn, ambitsioonikas tööstus-, uurimis- ja kaubanduskeskuse projekt. 2015. aastal avati Civitas Nova alal MedAustroni nime all ioonteraapia vähiravikeskus.

 Kultuur 

1996. aastal pälvis Wiener Neustadt rahvusvahelist tähelepanu, kuna peaväljaku ümber ehitati Jaapani kunstniku Tadashi Kawamata kavandatud nn "kõnnitee". Wiener Neustadt on raamatu Tõrkuv tagasipöördumine: ellujääja teekond Austria linna toimumispaigaks.


Teatati, et Wiener Neustadt võõrustab Woodstock '99 Euroopa etappi 16.–18. juulil 1999. Festivalil oli kavas osaleda kuni 300 000 inimest, kuid Woodstock '99 Euroopa etapp jäi lõpuks ära.

 Sport 

Wiener Neustadt SC mängis Austria jalgpalli esiliigas.

1995. aastal võõrustas Wiener Neustadt Speedway Austria Grand Prix'd. See oli esimene ja seni ainus Speedway Austria Grand Prix.

2015. aasta Euroopa meistrivõistlused hobuste hüppamises lastele, juunioridele ja noortele ratsutajatele pandi paika Lake Arenal väljaspool Wiener Neustadti.

Wiener Neustadt võõrustas 2018. aasta Red Bull Air Race'i maailmameistrivõistluste kuuendat etappi.

Linnas tegutsevad pesapalli- ja softball-meeskonnad Diving Ducks, millel on olnud edu nii riigis kui ka rahvusvaheliselt. Nad pakuvad võistkondi erinevatele vanuserühmadele, alustades kõige noorematest võistkondadest kuni softballi meeskonnani Crazy Chicklets, täiskasvanute meeskonnani Rubber Ducks ja oma kutseliste sportlaste meeskonnani Diving Ducks.

 Inimesi 

 Maximilian I (Saksa-Rooma keiser)
 Israel Isserlein (1390–1460), Sloveenia ja Saksamaa rabi
 Austria Mariana (1634–1696)
 Johanna Beisteiner (* 1976), klassikaline kitarrist
 Elazar Benyoëtz
 Thérèse de Dillmont, tekstiilikirjanik
 Joseph Matthias Hauer, helilooja
 Karl Merkatz, näitleja
 Carl von In der Maur (1852–1913), Austria riigimees
 Kurt Ingerl (1935–1999), skulptor
 Irfan Skiljan, arvutiprogrammeerija ja IrfanView looja, kes töötab praegu Wiener Neustadtis
 Viktor Gernot, näitleja ja koomik
 Arnold Grabner, poliitik ja Austria Olümpiakomitee asepresident
 Michael Haneke (* 1942), filmirežissöör
 Werner Schlager, professionaalne lauatennisemängija
 Dominic Thiem, tennisemängija
 Dennis Novak, tennisemängija

 Viited 

 Välislingid 

 http://www.wiener-neustadt.at/

Kategooria:Austria linnad
Kategooria:Alam-Austria liidumaa vallad