Maarja-Magdaleena kihelkond

Maarja-Magdaleena kihelkond (lühend MMg; saksa keeles Kirchspiel St. Marien-Magdalenen in Kreis Dorpat) oli kihelkond Tartumaal ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus.
pisi|Liivimaa kubermangu Tartu kreis. Liivimaa atlas (1798)
Maarja-Magdaleena kihelkonnakirikuks on Maarja-Magdaleena kirik, mis asub Maarja-Magdaleena külas.

 Piirkonna ajalugu 
Maarja-Magdaleena kihelkonda on ajalooürikutes esmamainitud 1443. aastal (krespel to der Nyenkerken), kuid oma praeguse nime sai kihelkond alles 17. sajandil.

Maarja-Magdaleena kihelkond on loodud kahe muinasmaakonna piirialadele. Põhjapoolne osa (Kudina-Saare ümbrus) kuulus Vaigasse, lõunapoolne aga territooriumile, mida kroonika nimetab Jogentagana (Jõetaguse, mõeldud on Emajõge).

Liivi ja Rootsi-Poola sõda laastasid seda piirkonda väga. Rahvaarv vähenes katastroofiliselt ja 1630. aastail on umbes kolmandik talupoegadest võõramaise, peamiselt vene päritoluga.

Pärast sõdu, elaniklonna vähenemist ja kiriku hävimist oli kihelkonna alad ühendatud Palamuse kihelkonnaga.

Rahvapärimus räägib, et Maarja-Magdaleena kirik olevat ära põlenud ja selle müürid hiljem paksu metsa seest üles leitud. 1644 õnnistati kirik uuesti sisse ja taastati kihelkond, kuhu kuulus ka Vara abikiriku piirkond.

1680. aastast on esimesed andmed Maarja-Magdaleena köstrikooli olemasolu kohta. Praegune Maarja-Magdaleena Põhikool loeb sellest ajast oma vanust. Maarja-Magdaleena kihelkonna Vara abikirik sai iseseisva koguduse 1694. aastal, kuid taasühendati hiljem taas  Maarja-Magdaleena kihelkonnakogudusega.Olaf Sild, Mis tähendus oli rootsiaegsel Tartu ülikooli usuteaduskonnale Eestimaa ja Liivimaa kirikule., Usuteadusline Ajakiri, Oktoober 1938, No 2,  lk 50

Pärast Põhjasõda kuulus Maarja-Magdaleena kihelkonnas kogu maa mõisnikele. Kihelkonna põhjaossa jäid Saare mõis, Kudina mõis ja Jõemõisa mõis. Kihelkonna keskosa maad kuulusid Kaiavere mõisale, need ümbritsesid ka Maarja-Magdaleena kirikumõisa valdusi. Kaiavere mõisnik oli Maarja-Magdaleena kiriku patroon. Kaiavere mõisa juurde kuulusid Pataste, Lilo ja Kadrina karjamõisad. Kihelkonna edelaossa ulatusid Äksi kihelkonnas asuva Elistvere mõisa Juula ja Nigula karjamõisad ja Vedu mõisale kuuluv Toolamaa küla. Kihelkonna lõunaosa moodustasid Vara mõisa maad, kus tegutses Vara abikirik.

Nüüdne kihelkonnakirik ehitati vanast aastatel 1885–1887 põhjalikult ümber.

Kuni tsaariaja lõpuni olid kihelkonnad maal vähimaiks territoriaalüksusteks, mis ühendasid vallad ja mõisad. Eesti vabariigis said vallad kogu oma piirkonna elanikke haaravaiks administratiivsusteks. Kuna paljudesse valdadesse kuulus maid mitmes kihelkonnas, siis kaotasid kihelkonnad oma administratiivse tähtsuse ning sellistena nad ka tühistati 1925. aastal. Sellest ajast jäid nad tähistama kirikukoguduste piirkondi.

Kihelkonnas räägitav Maarja-Magdaleena murrak kuulub eesti idamurde lõunarühma.

 Maarja-Magdaleena kihelkonna mõisad 
 Ätte mõis (Aette) – Vara mõisa kõrvalmõis
 Alajõe mõis (Alajõe) – Vara mõisa kõrvalmõis
 Vanamõisa mõis (Althof) – Saare mõisa kõrvalmõis
 Jõe mõis (Jaegel) – rüütlimõis
 Kaarli mõis (Karlsberg) – Vara mõisa karjamõis
 Kadrina mõis (Katharinenhof) – Kaiavere mõisa karjamõis
 Kaiavere mõis (Kayafer) – rüütlimõis
 Kose mõis (Kosse) – Saare mõisa karjamõis
 Kudina mõis (Kudding) – rüütlimõis
 Kuusiku mõis (Kunsika) – Vara mõisa kõrvalmõis
 Lilu mõis (Lillo) – Kaiavere mõisa karjamõis
 Maarja-Magdaleena kirikumõis (St. Marien-Magdalenen) – kirikumõis rüütlimõisa staatuses
 Mäkaste mõis (Mekkast) – Jõe mõisa karjamõis
 Nigula mõis (Niggola) – Elistvere mõisa karjamõis
 Pataste mõis (Pattas) – Kaiavere mõisa karjamõis
 Rahivere mõis (Rahhifer) – karjamõis
 Saare mõis (Saarenhof) – rüütlimõis
 Toolamaa mõis (Tolama) – Vedu mõisa karjamõis
 Vara mõis (Warrol) – rüütlimõis
 Vahi mõis (Franzenshütte), poolmõis

 Maarja-Magdaleena kihelkonna mõisavallad 
Sellesse ajalooperioodi jääb ka inimestele perekonnanimede panemine.

Maarja-Magdaleena kihelkonnas 19. sajandi algul moodustatud mõisavallad:
 Maarja-Magdaleena mõisavald (Gemeinde St. Marien-Magdalenen'''') – vallas nimesid ei pandud
 Saare mõisavald (Gemeinde Saarenhof) – perekonnanime sai 138 peret
 Alliku mõisavald (Gemeinde ) – vallas nimesid ei pandud
 Vara mõisavald (Gemeinde Warrol) – perekonnanime sai 83 peret
 Kudina mõisavald(Gemeinde Kudding) – perekonnanime sai 135 peret
 Jõe mõisavald (Gemeinde Jaegel) – perekonnanime sai 55 peret
 Kaiavere mõisavald(Gemeinde Kayafer) – perekonnanime sai 99 peret

 Maarja-Magdaleena kihelkonna vallad 
Maarja-Magdaleena kihelkonna vallad alates 1866:
 Kudina vald (Kudding)
 Mustvee vald (Saarenhof)
 Vara vald (Warrol)
 Kaiavere vald (Kayafer) – liideti 1892 Kudina vallaga
 Jõe vald (Jaegel'') – liideti 1893 Pala vallaga

 Maarja-Magdaleena kihelkonna kalmistud 
 Maarja-Magdaleena kalmistu
 Maarja-Magdaleena kirikuaed
 Saare mõisa kalmistu
 Uhmardu kalmistu
 Välgi kirikuaed
 Uhmardu kirikuaed

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Tänapäeval jäävad kihelkonna maad Jõgeva ja Mustvee valla maale Jõgeva maakonnas ning Peipsiääre ja Tartu valda Tartu maakonnas.

 Viited 

 Kirjandus 





 Välislingid 
 Maarja-Magdaleena kihelkond
 Eesti kihelkondade kaart EKI veebis

Kategooria:Tartumaa kihelkonnad