Soohiilakas

{{Taksonitabel 
| nimi           = Soohiilakas
| värvus = taimed
| seisund        = 
| seisundi_süsteem  = 
| seisundi_ref      =
| pilt           = Liparis_loeselii.jpeg
| pildi_seletus  = 
| pildi_laius    = 200 px
| riik           = Taimed Plantae
| hõimkond       = Katteseemnetaimed Magnoliophyta
| klass          = Üheidulehelised Monocotyledoneae
| selts          = Asparilaadsed Asparagales
| sugukond       = Käpalised Orchidaceae
| perekond       = Hiilakas Liparis
| liik           = Soohiilakas 
| binaarne       = Liparis loeselii
| binaarse_autor = L.
| leviku_kaart   =
| sünonüümid = 	*Anistylis lutea Raf.
Cymbidium loeselii (L.) Sw.Leptorchis loeselii (L.) MacMill.Leptorkis loeselii (L.) MacMill.Liparis correana (W.P.C.Barton) Spreng.Malaxis correana W.P.C.BartonMalaxis loeselii (L.) Sw.Malaxis longifolia W.P.C.BartonMesoptera loeselii (L.) Raf.Ophrys loeselii L.Orchis loeselii (L.) MacMill.Paliris loeselii (L.) Dumort.Pseudorchis loeselii (L.) GraySerapias loeselii (L.) Hoffm.Sturmia loeselii (L.) Rchb.

}}
Soohiilakas (Liparis loeselii'') on käpaliste sugukonna hiilaka perekonda kuuluv mitmeaastaste ühekojaliste rohttaimede liik.

 Kirjeldus 
Soohiilakas on väike, rohekaskollane 10–15 cm pikkuse varrega orhidee.

Soohiilakal on õitsemise ajal lehtedest pisut kõrgem õisikuvars, millel paiknevad hõredas kobaras rohekaskollased õied. 
Maapinnal võib näha vaid osaliselt mullas asuvaid mugulaid. Võsu kandva mugula kõrval on üks või mitu varasemate aastate mugulat, millel võib küljes olla ka mullune kuivanud õisikuvars koos tühjade seemnekupardega. Soohiilakat peetakse isetolmlejaks.Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu

 Kasvukoht
Soohiilakas kasvab enamasti üksikute isenditena ja eelistab madala taimestikuga mättaid lubjarikastel ja märgadel kasvukohtadel madalsoodes, allikate ümbruses, järvekallastel ning rannaniitudel. Eestis on soohiilakat leitud kasvamas ka inimtekkelistel kasvukohtadel nagu karjääriveekogude kallastel.
Selliste kasvukohtade kadumise tõttu on soohiilakas üsna ohustatud kogu Euroopas. 

Levik
Eesti on soohiilaka leviku põhjapiiriks. Eestis harvaesinev.
 Kaitsestaatus 
Soohiilakas on Eestis II kaitsekategooria kaitsealune liik.

 Sarnased liigid 
Ainulehine soovalk, harilik muguljuur ja harilik sookäpp.

 Galerii 

Viited

Välislingid



Soohiilakas

Kategooria:Eesti käpalised
Kategooria:II kaitsekategooria taimeliigid