Heinrich Rosenthal

Heinrich Rosenthal (7. juuli (vkj 25. juuni) 1846 Tartu – 10. mai 1916 Tallinn) oli Eesti rahvusliku liikumise tegelane, elukutselt arst.

Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi ja korporatsioon Fraternitas Estica asutajaliige ning auvilistlane.

 Elulugu 
Ta õppis Tartus kreiskoolis ja gümnaasiumis. Aastatel 1865–1871 õppis ta Tartu ülikoolis arstiteadust.

Ta oli üks Kalevipoja-õhtute algatajaid, millest kasvas välja Eesti Üliõpilaste Selts.

Ta oli aastal 1869 I üldlaulupeo pidukomitee liige. Hiljem, 1880. aastal oli ta ka üks III Tallinna laulupeo algatajaid ja selle korraldava komitee abiesimees. 

Aastal 1870 Vanemuises etendunud esimeses Eesti näitemängus, L. Koidula eestistatud näidendi "Saaremaa onupoeg" osatäitja.

1871–1873 oli mereväehaigla ordinaator Kroonlinnas ja 1873–1906 mereväearst Tallinnas. 1885–1906 ka Tallinna sõjasadama meditsiinijaoskonna juhataja.

Alates 1877. aastast kuni 1894. aastani oli Rosenthal Eesti Aleksandrikooli peakomitee liige.Tiina Kala, Juhan Kreem, Lea Kõiv, Kalmer Mäeorg, Anu Mänd, Triin Parts (2014). Tallinna ajaloo lugemik: dokumente 13.-20. sajandini. Tallinna Linnaarhiiv. lk 412. ISBN ISBN 978-9985-9769-6-8. 1878. aastal valiti ta Eesti Aleksandrikooli Tallinna linna abikomitee aupresidendiks.

Aastatel 1881–1889 kuulus Rosenthal Tallinna linnavolikokku.

4. juunil 1884 Otepää kiriklas toimunud EÜS-i sinimustvalge lipu (esimese eestlaste rahvuslipu) õnnistamise ja pühitsemise tseremoonial, mida juhtis Otepää õpetaja Rudolf Kallas, ütles Heinrich Rosenthal oma kõnes: "Olgu Eestimaa täis kuradeid, meie lippu nad ei võida."

Rosenthal arvati pensionile 1906. aastal.

Ta oli 1912. aastal asutatud Põhja-Balti Arstide Seltsi asutajaliige.

Tema mälestused “Kulturbestrebungen des estnischen Volkes während eines Menschenalters (1869–1890)” on üks parimaid kaasaegseid kokkuvõtteid Eesti ärkamisajast.

1884–1895 oli ta EÜS-i vilistlaskogu esimees ehk vilistlaste talitaja, 1895. aastal valiti ta auvilistlaseks. 1907. aastal lahkus Rosenthal EÜSist koos Fraternitas Estica asutajatega ning valiti ka Fraternitas Estica auvilistlaseks.Auvilistlased EÜS

 Teosed 
"Eesti rahva kultuuripüüdlused ühe inimpõlve vältel: mälestusi aastatest 1869–1900", tõlkinud Krista Räni ; saatesõna ja kommentaarid kirjutanud Mart Laar], Tartu: Ilmamaa, 2004, ISBN 9985770595. 
"Kulturbestrebungen des estnischen Volkes während eines Menschenalters (1869–1900)", Reval: Cordes & Schenk, 1912. Digitaalselt

 Viited 

 Välislingid 


Kategooria:Eesti arstid
Kategooria:Tallinna linnavolikogu liikmed
Kategooria:Korporatsioon Fraternitas Estica liikmed
Kategooria:Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlased
Kategooria:Kopli kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1846
Kategooria:Surnud 1916