Karl August Hindrey

Karl August Hermann Hindrey (pseudonüüm Hoia Ronk; 15. august (3. august vkj) 1875 Abja, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 9. jaanuar 1947 Tallinn) oli eesti kirjanik, karikaturist ja ajakirjanik.

Hindrey oli Eesti esimene kunstikooli haridusega karikaturist. Ta algatas Postimehe satiirilise lisalehe Sädemed ja pilkeajakirja Kratt. Temast alates sai alguse lasteraamatute illustreerimine Eestis. Ta kirjutas romaane, novelle, reisiraamatuid, näidendeid, vesteid ja muid teoseid. Hindrey oli ka ühe Eesti esimese mängufilmi "Karujaht Pärnumaal" stsenaariumi autor. 

Eesti Kirjanike Liidu liige (1922) ja Eesti Ajakirjanike Liidu liige (1921–1925).


Elulugu
Karl August Hindrey tegi pseudonüümi initsiaalidest K. A. H. Kirjandusliku pseudonüümi "Hoia Ronk" võttis ta raudteeülesõidukoha vigaselt hoiatussildilt. Maeti ta aga hoopis Hans Kuuse nime all.Elmar Joosep. "Pilapiltnike plejaad Pärnu poistekoolist"Pärnu Postimees, 27. oktoober 2011

Ta sündis Abja mõisas õllepruulija pojana. Alustas õpinguid paruni koduõpetaja juures, õppis aastatel 1883–1886 Viljandi Poeglaste Elementaarkoolis Friedrich Kuhlbarsi käe all, 1887–1889 Liivimaa Maagümnaasiumis, 1889–1891 Pärnu Gümnaasiumis ja 1891 Hugo Treffneri Gümnaasiumis.

Aastatel 1894–1904 õppis ta Peterburis Stieglitzi kunsttööstuskoolis joonistamist ja maalimist, Münchenis Anton Ažbe kunstikoolis ja Pariisis Académie Colarossis.Päewaleht, 14. august 1935 (lk 5) K. A. Hindrey – 60 

Aastatel 1904–1928 töötas ta Postimehe ja Päevalehe toimetuses. Asutas pilkelehe Sädemed, kus avaldas umbes 3000 karikatuuri, ja 1924. aastal ajalehe Kratt ning sai nende kaudu tuntuks karikaturistina. Hindrey oli Eesti esimene kunstikooli haridusega karikaturist. Tema esimesed karikatuurid ilmusid 1901. aastal Teataja Nalja Lisas. Aastast 1928 oli ta vabakutseline kirjanik.

Aastatel 1917–1918 võttis Hindrey osa Eesti rahvusväeosade asutamisest, olles Eesti Sõjaväelaste Tartu komitee esimees.

Nõukogude okupatsiooni tulekul läks Hindrey põranda alla ja alustas vastutegevust. Järgnenud Saksa okupatsiooni ajal (1941–1944) kirjutas ta ajakirjanduses Nõukogude võimu metsikustest. 1944. aastal üritas ta pealetungiva Punaarmee eest ebaõnnestunult Eestist põgeneda. 1944. aasta oktoobrist varjas ta end valenime Hans KuuseEesti ajakirjanduse biograafiline leksikon 1689–1940, Tööversioon seisuga 1. detsember 2015, Elulood A – Lekstein (lk 130) all Iru vanadekodus, kus ta suri armetutes oludes vähki.

Karl August Hindrey on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Tegevus karikaturistina
Karikatuurilooming arvustab tsarismi, baltlust ja tõusiklust ning joonistuslaad kõneleb Simplicissimuse koolkonna juugendlikust mõjust. Algatas eesti lasteraamatute illustreerimise ("Pambu-Peedu", "Lõhkiläinud Kolumats"). Tema karikatuure avaldati järgmistes väljaannetes:

 Teataja Nalja Lisa (1901)
 Linda (1903, 1905)
 Piltidega Naljakalender (1904)
 Noor-Eesti I (1905)
 Sädemed (1905–1915)
 Aeg Kalender (1907)
 Elu (1908)
 Mulk (1908)
 Külaline (1910)
 Perekonnaleht (1910–1911)
 Postimees (1910–1913)

Tegevus kirjanikuna
Kirjutanud lasteraamatuid, mälestustesarja, reisiraamatuid, näidendeid, vesteid, teatri-, kirjandus- ja kunstikriitikat jm. Loomingu väärtuslikum osa on psühholoogilised novellid. Lisaks kirjutas ka ajaloolisi ja kaasajaainelisi romaane.

Karl August Hindrey oli ka mängufilmi "Karujaht Pärnumaal" stsenaariumi autor.

Teosed
Lasteraamatud
 "Pambu-Peedu" (1906)
 "Piripilli Liisu"(1906)
 "Seene Mikk" (1906)
 "Lõhkiläinud Kolumats" (1918)
 "Nina-Jass ja Näpu-Mall" (1918)
 "Loomade mäss" (1920)
 "Jaunart-Jauram" (1921)
 "Jaunart-Jaurami jõngermannid" (1921)
 "Summi-Sulpsu sekeldused" (1922)

 Karikatuuriraamat 
 "Kaasaegsed" (Tartu, 1926)

Mälestustesarjad
 "Minu elukroonika" (3 köidet; 1929) – [Esimeses osas jõuab autor Pärnu gümnaasiumist väljalangemiseni, teine osa käsitleb põhiliselt Treffneri gümnaasiumis õppimise aega ja kolmas osa kunstiõpingud Peterburis ja Münchenis]
 "Murrang" (1930) – [põhisisuks on Hindrey läbielamised Pariisis]
 "Ararauna" (1930)
 "Tõnissoni juures" (1931) – [katab aastad 1904–1910]
 "Rowe rändab" (1933)
 "Minu elukroonika I-III. Murrang. Tõnissoni juures". Järelsõna "Üleaegne Karl August Hindrey": Rutt Hinrikus; Eesti Päevalehe ja ajakirja Akadeemia raamatusari Eesti mälu, nr 26, 2010, 784 lk; ISBN 9789949452927

Reisiraamatud
 "1914. Reisipildid" (1924)
 "Kongosõit" (1929)
 "Rännud, rannad, Riviera, Sõsarsaared ja Savoy" (1937)

Näidendid
 Operett "Kooparüütel" (1916)
 "Raidaru kirikumõis" (1935)

Novellikogud
 "Välkvalgus" (1932) – [Riigivanema auhind]
 "Armastuskiri" (1933) – [Riigivanema auhind]
 "Sigtuna häving" (1937)
 "Südamed" (1938) – [Vabariigi Presidendi auhind]
 "Hukatus Mälaril" (1939)
 "Kogutud novellid", Stockholm, 1962
 "Ja oli kunagi keegi..." (valikkogu; 1968)
 "Kaugekõne" (valikkogu; 1986)
 "Aovalged aknad" (1995)

Romaanid
 "Suremise eod" (1935)
 "Urmas ja Merike" (1935–1936) – [Riigivanema auhind], (kordustrükk 1990)
 "Loojak" I–II ("Nõid" ja "Lembitu"; 1938) – [Vabariigi Presidendi auhind]
 "Sündmusteta suvi" (1937)
 "Ja ilma ja inimesi ma tundsin viimati ka" (1939)
 "Taaniel Tümmi tähelend" (1942)
 "Iru päevik: sügis 1946" (1996)

Artiklid
 "Kriitika", Looming 1938, nr 4
 "Valve kui kohustus." Karl August Hindrey artikleid. (7 poliitilist artiklit aastaist 1924–26 ja 1941–43). Akadeemia 1990, 9

Viited

 Kirjandus 
 Eesti kirjanduse ajalugu, IV köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 216–227 (ülevaate autor Ello Säärits) ja bibliograafia lk 248
 Toomas Liiv, "Karl August Hindrey novellikirjanikuna" – Looming 1985, nr 8, lk 1114–17 ja T. Liivi raamatus "Proosast", Virgela, Tallinn 1997, lk 91–99
 "Valve kui kohustus. Karl August Hindrey artikleid" (7 poliitilist artiklit aastaist 1924–26 ja 1941–43) – Akadeemia 1990, nr 9, lk 1937–61
 Looming 1995, nr 8: Hindrey "Lui Oleski viimane suvitus" lk 1012–23 ja "Iru päevik" lk 1080–1101 ning Rutt Hinrikuse artikkel "Hindrey Irus" lk 1102–06 ja Toomas Liivi artikkel "Taaniel Tümm kui igavikust väljalangenud täht" lk 1107–13 (sama artikkel: T. Liiv, "Proosast", lk 201–209)
 Karl August Hindrey, "Iru päevik. Sügis 1946". Valinud, kommenteerinud ja eessõna (lk 3–8 "Karl August Hindrey totaalne tekst"): Rutt Hinrikus; 2. eessõna (lk 9–16 "Karl August Hindrey Postimehe juures"): Krista Aru. Sari Litteraria, nr 8, Eesti Kirjandusmuuseum ja kirjastus Virgela, Tartu 1996, 81 lk
 Ülo Tedre, "K. A. Hindrey kogutud teostest ja viimasest romaanist" (romaani "Aovalged aknad" arvustus) – Keel ja Kirjandus 1996, nr 3, lk 197–200 
 Rutt Hinrikus, "Ja oli kunagi keegi: K. A. Hindrey kirjad Anton Jürgensteinile" – Looming 2005, nr 8, lk. 1240–57 
 Oskar Kruus, "Karl August Hindrey. Elukäik ja looming" (lühibiograafia). Eesti Raamat, Tallinn 2006, 64 lk
 Johannes Semper, Mõttekilde K. A. Hindrey puhul, Looming 1935, nr 6 
 Ants Oras, Karl August Hindrey novellistina., Eesti Kirjandus 1935, nr 8
 Ernst Raudsepp K. A. Hindrey juttude peategelasest., Eesti Kirjandus 1940, nr 5

 Välislingid 


 Janika Kronberg, "Karl August Hindrey viimsest suurteosest", Keel ja Kirjandus 7/2025 (Hindrey senini täielikult avaldamata päevikust)
 Karikatuurid (EKM j 153:1051/1-2 G 1573); Eesti Kunstimuuseum SA
 Karikatuur – Vestlus, EKM j 7197 G 7139, Eesti Kunstimuuseum SA

Kategooria:Eesti kirjanikud
Kategooria:Eesti humoristid
Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Eesti kunstnikud
Kategooria:Eesti karikaturistid
Kategooria:Viljandi maakonna karikaturistid
Kategooria:Eesti Punase Risti III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1875
Kategooria:Surnud 1947