August Jakobson

August Jakobson (ametlikult Augustin Jakobson; 20. august (vkj)/ 2. september 1904 Kännu küla, Rääma vald, Pärnu kihelkond – 23. mai 1963 Tallinn) oli eesti kirjanik ning Nõukogude riigi- ja parteitegelane.

 Elukäik 
Pärit töölisperekonnast. Vanemad olid Pärnu Issandamuutmise koguduse liikmed, sealt on pärit ka õigeusupärane ametlik nimi.EAÕK Pärnu Issandamuutmise koguduse personaalraamat. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.5394.1.34; 20s1p. Leht 175 p

Lõpetas ta 1926 Pärnu ühisgümnaasiumi, õppis Tartu Ülikoolis 1926–1929 majandus- ja 1931–1935 arstiteadust. Valiti 1939 Eesti Kirjanikkude Liidu esimeheks.

1940–1941 töötas ajalehe Kommunist toimetuses ning oli kirjastuse Ilukirjandus ja Kunst peatoimetaja, lisaks oli ta Eesti Nõukogude Kirjanike Liidu organiseerimistoimkonna esimees. Nõukogude–Saksa sõja ajal korraldas ta NSV Liidu tagalas eesti nõukogude kirjanduselu. NLKP liige 1942. aastast.

1944–1946 ja 1950–1954 oli Eesti Nõukogude Kirjanike Liidu esimees, 1950–1958 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja.

 Looming 
Kirjutanud romaane, lühiproosakogumikke, muinasjutukogusid, novelle ja näidendeid. Tuntuks sai naturalismimõjulise romaaniga "Vaeste patuste alev", mis võitis peaauhinna (60 000 marka) Looduse kirjastuse esimesel romaanivõistlusel. Kohati venitatud romaanidest on kunstiliselt tihedamad novellid.

Pärast sõda kirjutas ta peamiselt näidendeid, mis kajastavad ühiskonna võitlust kindlalt klassipositsioonilt. Tema näidendeid mängiti oma ajal kogu NSV Liidus.

Tema esikteos oli tükk aega keelatud raamatute nimistus."Käsi kirjutab. Valik autograafe Eesti Kultuuriloolisest arhiivist". Koostanud Piret Noorhani. Eesti Kirjandusmuuseum. Tartu 2003

 Teoseid 
 Romaanid 
 "Vaeste-Patuste alev" (1927), kujutab töölis- ja agulielu
 "Tuhkur hobune" (1928–1933), romaanitsükkel
 "Kolme vaeva tee" (1930), psühholoogiline romaan
 "Andruksonide suguvõsa" (1931–1934), ajalooaineline romaanitsükkel
 "Vana kaardivägi" (1935)
 "Metsalise rada" (1936)
 "Uus inimene" (1938)
 "Igavesed eestlased" (1937–1940), romaanitsükkel
 Novellikogud 
 "Joonatan Hingemaa eksirännakud" (1930)
 "Kotkapoeg" (1932)
 "Reisijad lõppjaamas" (1934)
 "Reamees Mattias" (1935)
 "Üksiklased" (1935)
 "Esimesed meheteod" (1936)
 "Mälestusi laulvast kuldnokast" (1939)
 Näidendid 
 "Viirastused" (1939)
 "Elu tsitadellis" (1946)
 "Võitlus rindejooneta" (1947)
 "Rooste" (1948)
 "Kaks leeri" (1948)
 "Meie elu" (1949)
 "Öö ja päeva piiril" (1950)
 "Šaakalid" (1952)
 "Kaitseingel Nebraskast" (1953)
 "Suremine" (1953)
 "Vana tamm" (1955)
 Lühiproosakogud 
 "Tules ja veres" (1942, Moskva)
 "Hiiglaste tee" (1944, Leningrad)
 "Sadam udu taga" (1945)
 "Aovalgus" (1946)
 "Tulikuum päev" (1949)
 "Kasvutung" (1949)
 Muinasjutukogud 
 "Ööbik ja vaskuss" (1947)
 "Suur onu ja väike vennapoeg" (1964)
 "Puujalaga katk" (1965)

 Tunnustus 
 1945 – Eesti NSV teeneline kirjanik
 1947 – Stalini preemia ( näidendi "Elu tsitadellis" eest)
 1947 – Eesti NSV rahvakirjanikEesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus AUGUST JAKOBSONILE Eesti NSV rahvakirjaniku aunimetuse andmise kohta, Punaväelane: Punaarmee [7. laskurdiviisi] poliitosakonna ajaleht, 7 november 1947
 1948 – Stalini preemia ( näidendi "Võitlus rindejooneta" eest)
 1950 – Nõukogude Eesti preemia (näidendi "Meie elu" eest)
 1954 – Lenini orden

Mälestuse jäädvustamine
Pärnu kesklinnas asub August Jakobson järgi nimetatud Jakobsoni park, millesse 1973. aastal püstitati August Jakobsoni monument (skulptor Jaak Soans ja arhitekt Udo Ivask, kultuurimälestis).

Pärnu Ühisgümnaasium kandis pikemat aega nime August Jakobsoni nimeline 1. keskkool.Elmar Joosep, "Rääma kirjutas tuntuks August Jakobson", Pärnu Postimees, 8. veebruar 2002 (vaadatud 02.11.2024)

Jakobson on maetud Tallinna Metsakalmistule, kirjanike vanale künkale. Tema haud on kultuurimälestis.

 Viited 

Kirjandus
 Martin Neithal, "August Jakobson", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2014 (lühimonograafia, postuumselt toimetanud ja avaldanud Reet Neithal)

 Välislingid 

  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
 Haud Tallinna Metsakalmistul
 Raimu Hanson, "Kirjanik vahetas värvi ülimalt kiiresti", Postimees, 3. aprill 2014

Kategooria:Eesti kirjanikud
Kategooria:Eesti NSV Kirjanike Liidu liikmed
Kategooria:EKP Keskkomitee büroo liikmed
Kategooria:Eesti NSV II Ülemnõukogu liikmed
Kategooria:Eesti NSV III Ülemnõukogu liikmed
Kategooria:Eesti NSV IV Ülemnõukogu liikmed
Kategooria:NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
Kategooria:NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud‎
Kategooria:Pärnumaa Üliõpilaskogu liikmed
Kategooria:Eesti NSV teenelised kirjanikud
Kategooria:Eesti NSV rahvakirjanikud
Kategooria:Lenini ordeni kavalerid
Kategooria:Tööpunalipu ordeni kavalerid
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1904
Kategooria:Surnud 1963