Heli Lääts

Heli Lääts (kodanikunimi 1958. aastast Heli Saul; 24. juuni 1932 Kuressaare – 16. veebruar 2018) oli eesti laulja (metsosopran) ja laulupedagoog.

 Elukäik 
pisi|Heli Lääts lauluväljakul 1974. aastal.Foto: Jaan Künnap
Heli Lääts lõpetas 1955. aastal Tallinna Muusikakooli.Anne Erm. Polkast rokini 2, Tallinn 1989, lk 68 Samal aastal debüteeris ta estraadilaval. 1960. aastal lõpetas ta laulu erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Tiit Kuusiku õpilasena). Ta sai esimese Eesti lauljana estraadi- ja kammerlaulja kvalifikatsiooni.

Regulaarsed esinemised estraadilauljana algasid 1956. aastal Emil Laansoo ansambli ja Eesti Raadio estraadiorkestriga. 1957. aastal osales Lääts koos teiste Eesti estraadikunstnike ja ansambliga Metronoom Moskvas ülemaailmsel noorsoo- ja üliõpilasfestivalil ning võitis sealse lauluvõistluse. 1958. aastal võitis ta esimese Eesti lauljatarina üleliidulise estraadiartistide konkursi.  

Aastatel 1957–1961 laulis Lääts Eesti Raadio naistrios. Aastatel 1957–1987 oli ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia solist ning aastatel 1966–1974 sealsamas estraadistuudio lauluõpetaja. 

Heli Lääts astus üles estraadi- ja kammerlauljana, osales estraadietendustes ning laulis ka lastelaule. Tema hääl oli kauni tämbriga ja repertuaar sisukas. Ta oli paljude eesti heliloojate laulude esmaesitaja (sh Evald Vainu "Ei kunagi", "Kuidas siis mitte kevadest laulda" ja "Ununesid sõnad", Boris Kõrveri "Tallinn, mu Tallinn" ja "Kevade lauluke", Arne Oidi "Ära võõraks jää", Kustas Kikerpuu "Sa äratasid minus luiged lendu", Valter Ojakääru "Ööviiul" ja "Oma laulu ei leia ma üles").Heli Läätse elulugu Eesti Teatriliidu kodulehel. Vaadatud 03.08.2023.

Aastatel 1962–1982 oli Heli Läätsel kohalik privileeg pärast Eurovisiooni lauluvõistluse võidulaulu väljakuulutamist esitada seda (või ka mõnda muud võistluslaulu) Eestis esimesena kas Eesti Raadios või Eesti Televisioonis eestikeelsete (tavaliselt Heldur Karmo tõlgitud) sõnadega, saatjaks abikaasa Peeter Sauli dirigeeritud Eesti Raadio estraadiorkester. Nii kõlas tema esituses kokku 17 eurolaulu, nende hulgas näiteks "Hüpiknukk" (1967), "Allikas" (1968), "Trubaduur" (1969), "Kaunid baleriinid" (1969), "Tänav, pink ja puu" (1971), "Lind ja laps" (1977), "Et oleks rahu" (1982) ja muud laulud.Aigi Viira. Heli Lääts laulis akna Euroopasse Postimees, 17.05.2002.Veiko Märka. Unustatud eurolaulude tipp-10 Eesti Ekspress, 22.05.2008.

Tema lauldud laule on helisalvestistena paljudel heliplaatidel ja Eesti Raadio arhiivis. Ta lõpetas lauljakarjääri 2006. aastal.Heli Lääts: elutööpreemia on kuldne punkt minu elutööle ERR Kultuur, 20.03.2016.

2002. aastast kuulus ta Keskerakonda.  

Heli Lääts on maetud Tallinna Metsakalmistule. 

 Tunnustus 
 1970 – Eesti NSV teeneline kunstnik
 1976 – Eesti NSV rahvakunstnik
 2004 – Valgetähe V klassi teenetemärk
 2004 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind
 2016 – Eesti popmuusika auhind Kuldne Plaat – elutööauhind

Isiklikku
Tema abikaasa oli dirigent Peeter Saul, nende pojad on Kaarel ja Indrek Saul. Keemik Koit Lääts oli tema vend. 

Vaata ka
 Eesti kullafond (Heli Lääts)
 "Heli jälgedes" (Kõrsikute album)
 "Hõbelaev" (dokumentaalfilm)

 Viited 

 Kirjandus 
 Enda Naaber, "Vikerkaare saladus. Raamat Heli Läätsest". Autori kirjastus, Kuressaare 1995, 166 lk.
 Hille Karm, "Heli Lääts. Armastusega". SE&JS, Tallinn 2017, 382, [2] lk.

Välislingid

 Maris Meiessaar. "Heli Lääts – naine kui skulptuur" EPL Laupäev, 21. juuni 2008
 Marvi Taggo, Aita Kivi. Heli Lääts: "Olen õppinud leppima sellega, et ei saa muuta asju, mida enam muuta ei saa. See on lahendus …” Elu Lood, suvi 2017; Eesti Naine / Delfi, 30. september 2017
 Terttu Jazepov. Olavi Pihlamägi: Heli Lääts on ja jääb, ja mitte keegi pole temast üle Õhtuleht, 16. veebruar 2018
 Asso Ladva. Heidy Tamme: Suurepärase pärandiga Heli Lääts väärib taevast sära Õhtuleht, 16. veebruar 2018
 Voldemar Kuslap: Helit iseloomustab eriline armsus, mis tegi ta üldrahvalikult lugupeetavaks ERR, 16. veebruar 2018

Kategooria:Eesti lauljad
Kategooria:Eesti NSV teenelised kunstnikud
Kategooria:Eesti NSV rahvakunstnikud
Kategooria:Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1932
Kategooria:Surnud 2018