Siklased

Siklased (Cerambycidae) on putukate sugukond mardikaliste seltsist. Üldnimetusena nimetatakse selle sugukonna esindajat sikuks.

Siklased torkavad silma eredate värvidega (kuid on ka tumedavärvilisi liike) ning pikkade tundlatega, mis on sageli kehast tunduvalt pikemad. Võrreldes jooksiklastega on siklased kohmakamad, kuna nende jalad on suuremad. Valmikud toituvad õietolmust, puumahlast või ei toitu üldse. Siklaste vastsed on sageli seotud seentega. Seeneniidistik tungib puidu sisemusse ning lagundab seda. Siklaste vastseid nimetatakse tõukudeks. Nad on valkja või kollaka kehaga, lapikud või silindrilised, hästi arenenud eesrindmikuga, millesse pea on osaliselt sissetõmmatud. Vastsete jalad on nõrgalt arenenud – nad roomavad kesk- ja tagarindmiku mõhnade abil. Nende vastsed arenevad surnud või elavate puude puidus ja koore all. Mõnede siklasevastsete seedemahlas leidub fermenti tsellulaasi, millega nad suudavad muuta puidu ühe püsivaima koostisosa tselluloosi suhkruteks. Loomariigis on tsellulaasi esinemine väga haruldane. Energiavaese toidu tõttu on paljude siklaste areng aeglane. On teada juhtumeid, kus nende vastsed arenesid kuivas puidus kuni 45 aastat. 

Talvituvad enamasti tõugud. Vastsete arenemine vältab sageli mitu aastat. 

Eestis on puidus elavaid siklasi leitud umbes 103 liiki. Neist suurima kehapikkusega (kuni 4,5 sentimeetrit) on üliharuldane nahksikk. Vanades puitehitistes, eriti mereäärsetel aladel, elab majasikk. Õiesikkude valmikud on niidutaimede õitel tavalised. Metsades on tavalised  haavasikk, kuusesikk jt. Väga pikkade tundlatega on harilik käätsusikk. Kui mõni suurem siklane ettevaatlikult näppude vahele võtta, siis hakkab ta kohe rindmikku tagatiibade vastu hõõruma ja tekitab omapärast kääksuvat häält. Seetõttu ongi ta nimeks saanud käätsusikk.  
pisi|Juuresikk (Lamia textor).

 Eesti siklased 
 Acanthocinus aedilis (Linnaeus, 1758) – harilik käätsusikk
 Acanthocinus griseus (Fabricius, 1792) – väike-käätsusikk
 Acanthoderes clavipes (Schrank, 1781) – pugalsikk
 Acmaeops collaris (Linnaeus, 1758) – kaelussikk
 Acmaeops marginata (Fabricius, 1781) – ääris-jässaksikk
 Acmaeops pratensis (Laicharting, 1784) – triip-jässaksikk
 Acmaeops septentrionis (Thomson, 1866) – alpi-jässaksikk
 Agapanthia villosoviridescens (Degeer, 1775) – ohakasikk
 Alosterna tabacicolor (Degeer, 1775) – vahtrasikk
 Anaglyptus mysticus (Linnaeus, 1758) – saatürsikk
 Anaesthetis testacea (Fabricius, 1781)
 Anoplodera livida (Fabricius, 1777) – väike-õiesikk
 Anoplodera maculicornis (Degeer, 1775) – kirisarv-õiesikk
 Anoplodera reyi (Heyden, 1889) – taiga-õiesikk
 Anoplodera rubra (Linnaeus, 1758) – suur-õiesikk
 Anoplodera sanguinolenta (Linnaeus, 1761) – verev-õiesikk
 Anoplodera sexguttata (Fabricius, 1775) – kirju-õiesikk
 Anoplodera variicornis (Dalman, 1817)
 Anoplodera virens (Linnaeus, 1758) – rohekas õiesikk
 Arhopalus rusticus (Linnaeus, 1758) – harilik kännusikk
 Arhopalus tristis (Fabricius, 1787) – tume-kännusikk
 Aromia moschata (Linnaeus, 1758) – muskussikk
 Asemum striatum (Linnaeus, 1758) – sooniksikk
 Brachyta interrogationis (Linnaeus, 1758) – viiulsikk
 Callidium aeneum (Degeer, 1775) – rohekas lapiksikk
 Callidium coriaceum Paykull, 1800 – pronksjas lapiksikk
 Callidium violaceum (Linnaeus, 1758) – sinisikk
 Chlorophorus herbstii (Brahm, 1790)
 Clytus arietis (Linnaeus, 1758) – tamme-kirisikk
 Cortodera femorata (Fabricius, 1787) – põlviksikk
 Cyrtoclytus capra (Germar, 1824)
 Evodinus borealis (Gyllenhal, 1827)
 Exocentrus lusitanus (Linnaeus, 1767) – kidasikk
 Gaurotes virginea (Linnaeus, 1758) – sini-õiesikk
 Grammoptera erythropus ssp. ingrica Baeckmann, 1902
 Grammoptera ruficornis (Fabricius, 1781) – udesikk
 Hylotrupes bajulus (Linnaeus, 1758) – majasikk
 Judolia sexmaculata (Linnaeus, 1758) – laiksikk
 Lamia textor (Linnaeus, 1758) – juuresikk
 Leiopus nebulosus (Linnaeus, 1758) – hall-varjusikk
 Leiopus punctulatus (Paykull, 1800) – must-varjusikk
 Leptura aethiops Poda, 1761 – must-kiitsaksikk
 Leptura bifasciata Müller, 1776
 Leptura maculata Poda, 1761 – lõuna-kiitsaksikk
 Leptura melanura Linnaeus, 1758 – väike-kiitsaksikk
 Leptura mimica Bates, 1884 – kaarvööt-kiitsaksikk
 Leptura nigra Linnaeus, 1758 – punakõht-kiitsaksikk
 Leptura nigripes Degeer, 1775 – ruuge kiitsaksikk
 Leptura pubescens Fabricius, 1787 – ehmes-kiitsaksikk
 Leptura quadrifasciata Linnaeus, 1758 – harilik-kiitsaksikk
 Leptura thoracica Creutzer, 1799
 Menesia bipunctata (Zoubkoff, 1829)
 Molorchus minor (Linnaeus, 1758) – sääsksikk
 Molorchus umbellatarum (Schreber, 1759)
 Monochamus galloprovincialis (Olivier, 1795) – männi-puidusikk
 Monochamus sutor (Linnaeus, 1758) – kuuse-puidusikk
 Monochamus urussovii (Fischer v* Waldheim, 1806) – suur-puidusikk
 Necydalis major Linnaeus, 1758 – vaablassikk
 Nothorhina punctata (Fabricius, 1798)
 Oberea oculata (Linnaeus, 1758) – silmiksikk
 Oberea pupillata (Gyllenhal, 1817)
 Obrium brunneum (Fabricius, 1792)
 Obrium cantharinum (Linnaeus, 1767)
 Oplosia fennica (Paykull, 1800) – soomesikk
 Oxymirus cursor (Linnaeus, 1758) – uitsikk
 Pachyta lamed (Linnaeus, 1758)
 Pachyta quadrimaculata (Linnaeus, 1758) – tuisusikk
 Phymatodes testaceus (Linnaeus, 1758) – tammesikk
 Phytoecia cylindrica (Linnaeus, 1758)
 Phytoecia nigricornis (Fabricius, 1781)
 Plagionotus detritus (Linnaeus, 1758)
 Poecilium alni (Linnaeus, 1767)
 Pogonocherus decoratus Fairmaire, 1855 – hall-oksasikk
 Pogonocherus fasciculatus (Degeer, 1775) – harilik oksasikk
 Pogonocherus hispidulus (Piller & Mitterpacher, 1781) – marmor-oksasikk
 Pogonocherus hispidus (Linnaeus, 1758) – hark-oksasikk
 Prionus coriarius (Linnaeus, 1758) – nahksikk
 Rhagium bifasciatum Fabricius, 1775
 Rhagium inquisitor (Linnaeus, 1758) – okaspuu-kooresikk
 Rhagium mordax (Degeer, 1775) – lehtpuu-kooresikk
 Rhamnusium bicolor (Schranck, 1781) – pargisikk
 Saperda carcharias (Linnaeus, 1758) – suur-haavasikk
 Saperda perforata (Pallas, 1773) – täpik-haavasikk
 Saperda populnea (Linnaeus, 1758) – väike-haavasikk
 Saperda scalaris (Linnaeus, 1758) – kirju-haavasikk
 Saperda similis Laicharting, 1784
 Semanotus undatus (Linnaeus, 1758) – kuuse-kirisikk
 Spondylis buprestoides (Linnaeus, 1758) – tüvesikk
 Stenocorus meridianus (Linnaeus, 1758) – atleetsikk
 Stenostola ferrea (Schrank, 1776)
 Strangalia attenuata (Linnaeus, 1758) – ahas-kiitsaksikk
 Tetropium castaneum (Linnaeus, 1758) – läikiv-kuusesikk
 Tetropium fuscum (Fabricius, 1787) – tuhm-kuusesikk
 Tetrops praeusta (Linnaeus, 1758)
 Tragosoma depsarium (Linnaeus, 1767) – tundrasikk
 Xylotrechus arvicola (Olivier, 1795)
 Xylotrechus rusticus (Linnaeus, 1758) – haava-kirisikk

Galerii

 Viited