Triglav

Triglav on mägi Sloveenias Julia Alpides, 2864 meetriga riigi kõrgeim tipp. Enne Sloveenia iseseisvumist oli mägi ka Jugoslaavia kõrgeim tipp. 

Mägi paistab Bohinji poolt vaadates kolmetipulisena, millest ka mäe nimi. Teise teooria kohaselt on mägi nime saanud slaavi jumala Triglavi järgi. 

Mäe ümber on loodud Triglavi rahvuspark.

Triglav on üheks Sloveenia sümboliks, seda on kujutatud Sloveenia vapil ja Sloveenia 50 sendisel euromündil.

1895. aastal ostis lähedalasuva Dovje küla preester Jakob Aljaž (1845-1927) mäe külalt ühe florini eest, et mägi jääks sloveenidele. 7. augustil 1895 ronis ta koos nelja töölisega mäe tippu, kaasas raua-tsingitud terasplekitükid. Mäe tipus panid nad viie tunniga kokku 1.25-meetrise diameetriga kahe meetri kõrguse torni, mida hakati nimetama algataja järgi Aljaži torniks (Aljažev stolp). Torni avatseremoonia ja sisseõnnistamine toimus 22. augustil. Aljaž annetas torni seejärel sloveeni mägironimisseltsile. Kommunismiajal värviti torn kui Jugoslaavia kõrgeim punkt punaseks ja selle tippu kinnitati punane täht. Sloveenia iseseisvudes juunis 1991 heisati torni tippu Sloveenia lipp. 5. oktoobril 1999 kuulutati torn Sloveenia rahvusliku kultuurse tähtsusega kohaks.

Esimesena kujutas Triglavit Sloveenia rahvussümbolina arhitekt Jože Plečnik 1934. aastal. Teise maailmasõja ajal kujutati mäge ka Sloveenia Rahvavabastusrinde lipul. Ka sloveeni partisanid kolmekandilisi mütse, mida mäe järgi nimetati triglavka. Ka endine Sloveenia president Milan Kučan on öelnud, et iga sloveen peaks oma elu jooksul vähemalt korra käima ära Triglavi tipus.

Mäe lähiümbrus on populaarne mäesuusapiirkond.

Kategooria:Sloveenia mäed
Kategooria:Riikide kõrgeimad tipud
Kategooria:Kahetuhandelised