Sangaste loss

pisi|300px|Sangaste loss
pisi|300px|Sangaste loss

Sangaste loss on kunagise Sangaste mõisa härrastemaja Lossikülas Otepää vallas, mõisakompleksi tähelepanuväärseim ehitis.

Hoone projekteeris arhitekt Otto Pius Hippius 1874. aastalKanne Kultuurimälestiste riiklikus registris. Sangaste mõisa peahoone. Ta võttis eeskujuks Tudorite-aegse hilisgootikat ja renessanssi sünteesiva arhitektuuristiili. Ehitus kestis 1879–1881 ja ehitusmeister oli F. Maag.

Legendi järgi loss võlgneb oma olemasolu krahv Friedrich Bergile noorpõlves osaks saanud solvangule. Nimelt olevat ta Inglismaal ühe krahvi tütart kosida püüdes saanud loodetud äiapapalt vastuse: “Mina oma tütart metslasele Venemaalt ei anna!”Sangaste lossi koduleht

Viimaseks lossi eraomanikuks oli 1888–1938 Friedrich Georg Magnus von Berg. 

Pärast krahv Bergi surma hakkas Valga ärimees Schein lossi lammutama. Sel puhul rõhutati, et Sangaste loss pole väärtuslik mitte niivõrd oma välimuse ja ehitusstiili, kuivõrd kvaliteetse ehitusmaterjali (telliskivide ja puidu) poolest.Sangaste loss lammutamisele. Uus Eesti, 28. juuni 1938, nr. 174, lk. 7.

1939. aastal vaatasid Haridusministeeriumi ja Põllutööministeeriumi asjatundjad lossi üle ja jõudsid otsusele, et Sangaste lossi ruumid on liiga pimedad selleks, et sinna asutada kool, seda puudust ei saa kõrvaldada ka ümberehituse teelSangaste loss ei sobi koolile. Rahvaleht, 9. veebruar 1939, nr. 34, lk. 3..

Nõukogude okupatsiooni algperioodil kasutati lossi heinaküüninaLeo Gens. Julius Genss 19. sajandi baltisaksa uurijana. Tallinn 1988. 1966. aastast oli see Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi (Tartu Plastmasstoodete Tehase) pioneerilaager. 

1993. aastal andis Majandusministeerium lossi AS-ile Real Reisid rendile. 2000. aastal andis majandusministeerium lossi üle Sangaste vallale, kes lõpetas senise rendilepingu ning asutas sihtasutuse lossi korrashoidmiseks ja arendamiseks. Täna tegutseb loss hotellina ja restoranina ning on populaarne pulma- ja peokoht.

Arhitektuurne kirjeldus
Kunstiteadlase Leo Gensi sõnul:

Esimene korrus
Hoone peauks asub kolmelt poolt lahtise võlvitud katusealuse seinas, mille kohal paikneb vaatetorn. Katusealuses võib täheldada huvitavat efekti - seistes näoga katusealuse ühe samba suunas, siis seal sosistatu on selgelt kosta diagonaalis paikneva vastassamba juures. 

Peauksest sisendes satutakse suhteliselt tagasihoidliku suurusega, kuid kaunilt kujundatud vestibüüli, kust pääseb edasi peasaali, jahihalli või teisele korrusele.

Esimesel korrusel paikneb suur saal.

Teine korrus

Kolmas korrus

Ehituslikke näitajaid
 Lossil on 168 akent.Martin Pau. Sangaste loss läbib põhjaliku remondi. Postimees, 9. veebruar 2006. Otseühendusena kättesaadav.
 Lossis oli 99 ruumi, kuna ehitusaegse reeglistiku järgi võis ainult tsaarile kuuluvatel hoonetel olla üle 100 ruumi. Ümberehituste käigus on ruumide arv tänapäevaks tõusnud 149-ni.
 Lossi ehitamiseks kulus 1 450 000 tellist, mis valmistati kohapeal. Ülejäänud ehitusel vajaminev materjal imporditi kas Soomest (graniit), Saksamaalt või Lätist.Sangaste Castle

Varia
 Sangaste lossis toimusid filmi "Nimed marmortahvlil" võtted.

Vaated lossile

Vaata ka
 Uusgootika
 Sangaste mõis

Viited

Välislingid

 Postmark

Kategooria:Eesti lossid
Kategooria:Otepää vald
Kategooria:Mõisa peahooned
Kategooria:Uusgooti ehitised Eestis