Madagaskari saar

Madagaskari saar on saar India ookeani lääneosas Aafrika mandrist kagus 12. ja 26. lõunalaiuse ning 45. ja 54. idapikkuse vahel. Betioky kohal läbib saart lõunapöörijoon. Aafrika mandrist eraldab saart 400 km laiune Mosambiigi väin. 

Saarel paikneb saareriigi Madagaskari põhiosa. 

Madagaskar on suuruselt neljas saar maailmas, selle pindala on ligikaudu 590 000 km². Põhjast lõunasse ulatub saar umbes 1600 km pikkune. Saare laius ulatub 580 kilomeetrini. Rannajoon on umbes 5000 km pikkune. Saar on labajalakujuline. 

Ülekantud tähenduses nimetatakse Madagaskarit ka kuuendaks mandriks – sellega peetakse silmas asjaolu, et kuna saar on kaua olnud isoleeritud keskkond, on välja kujunenud omapärane loodus; Madagaskari saar lahknes Aafrika mandrist 150 miljonit aastat ja Indiast 90 miljonit aastat tagasi. 

20 km paksuse punase mulla kihi tõttu nimetatakse saart ka Punaseks saareks.  

Pinnamood
Madagaskar jaguneb ida-lääne suunas kolmeks vööndiks. Keskosas on Kõrgplatoo, idaosas on alluviaalne rannikumadalik, lääneosas on madalike, tasandike ja madalate platoode piirkond.

Kõrgplatoo

Kõrgplatoo kõrgus merepinnast on 800–1400 m, keskmine kõrgus on 1100 m. 

Platoo on lääne poole kaldu. Lavamaad ja mäed on maastikul sageli segamini. 

Ta on mitu korda kerkinud ja taas maha kulutatud. 

Kõrgplatoo koosneb sageli graniitidest ja kvartsiitidest. 

Kõrgplatoo jaotavad osadeks kolm vulkaanilist päritolu mäemassiivi: põhjas Tsaratanana mäed, keskel Ankaratra mäed ja lõunas graniidist Andringitra mäed. Ankaratra mäed on suur veelahe, mis lahutab kolme suurt jõgikonda. Andringitra mägedest lõuna poole jääb Tôlanaro linn ja Tsaratanana mägedest põhja poole Tsaratanana linn. 

Kõrgplatoo ja saare kõrgeim tipp on Maromokotro (2786 m või 2876 mBritannica), mis asub Tsaratanana massiivis. Ankaratra kõrgeim tipp on Tsiafajavona (2643 m) ja Andringitra kõrgeim tipp on Boby (2658 m). 

Platoo läheb lõunas enam-vähem laugjalt üle lõunatasandikuks. Idaosa rannikumadalikku eraldavad Kõrgplatoost kaks kõrget ja järsku astangut, kõrgem Angavo järsak ja ida pool madalam Betsimisaraka astang. Lõuna pool astangud ühinevad, moodustades Mahafaly lavamaa ja Androy lavamaa. Lääne pool madaldub platoo mitmeastmeliselt, kuigi mõnes kohas on ka läbipääsmatu astang (näiteks Bongolava järsak). Kõrgplatoo põhja serv piirneb madalate Ambohitra mägedega.

Idarannik

Idas on kitsas, kuni 40 km laiune rannikumadalik.

Veestik
Madagaskari järvede seas on Alaotra järv ja Ihotry järv. 

Sofia jõgi, Mahajamba jõgi, Betsiboka jõgi, Tsiribihina jõgi, Mangoky jõgi ja teised suuremad jõed voolavad Mosambiigi lahte.  

Viited

Välislingid

Kategooria:Madagaskari saared