Kaanid

200px Taksonoomia Riik  Loomad Animalia Hõimkond  Rõngussid Annelida Klass  Vöösed Clitellata Alamklass  Kaanid Hirudinea
Kaanid (Hirudinea) on rõngusside hõimkonda kuuluvad loomad, vööste klassi alamklass. Nad võivad elada mage-, merevees ja maal. Maailmas elab umbes 400 liiki kaane.

Kaanide iseloomulik tunnus on keha ees- ja tagaosas olev iminapp, millega nad kinnituvad substraadile. Kaanidel on 33 kehalüli ja hästi arenenud lihastik. 

Kaanid toituvad peamiselt väikestest selgrootutest, mõnikord langeb nende saagiks suuremaid selgrootuid, näiteks vihmaussid. Kaanidele on iseloomulik ka teiste loomade verest toitumine. Kõige sagedamini imevad nad verd kaladelt ja kahepaiksetelt, harvem veekogu kaldale tulnud suurematest loomadest. Saaklooma kehale eritavad nad vere hüübimisvastast ensüümi hirudiini.

Eesti liigid
Eestis elab 18 liiki kaane (koos vähikaanidega). 

Eestis elavatest kaanidest on levinumad hobukaan (Haemopis sanguisuga), pisikaan (Helobdella stagnalis), kalakaan (Piscicola (Ichthyobdella) geometra) ja harilik lamekaan (Glossiphonia complanata). Eestis leidub vaid üks inimese verd imev kaan – apteegikaan (Hirudo medicinalis), keda ajalooliselt – harvem tänapäeval – on kasutatud meditsiinis.

Hirudinidae – kirjukaanlased
Hirudo medicinalis – kirjukaan ehk apteegikaan

Piscicolidae – kalakaanlased
Cystobranchus respirans – lõhekaan
Piscicola geometra – kalakaan

Glossiphoniidae – lamekaanlased
Alboglossiphonia heteroclita – hele lamekaan
Boreobdella verrucata – pehmekaan
Glossiphonia complanata – harilik lamekaan
Glossiphonia concolor – sile lamekaan 
Helobdella stagnalis – pisikaan
Hemiclepsis marginata – ilukaan
Placobdella costata – kilpkonnakaan
Theromyzon maculosum – kirju linnukaan
Theromyzon tessulatum – harilik linnukaan

Erpobdellidae – ahaskaanlased
Erpobdella octoculata – harilik ahaskaan
Erpobdella lineata – triip-ahaskaan
Erpobdella testacea – hele ahaskaan

Haemopidae
Haemopis sanguisuga – hobukaan

 Paljunemine 
Kaanid on hermafrodiitsed ehk mõlemasoolised organismid – ühel kaanil on nii emas- kui ka isassuguelundid.

Kaanid paljunevad suguliselt. Kaanide suguavad (emas- ja isassuguava) asuvad üldjuhul eespool keha keskkohta. Üks kaan toimetab oma seemnerakud teise kaani emassuguavasse, kus toimub sisemine viljastus. Seejärel munetakse viljastunud munad kookonisse, mis hiljem koos kaani vööga eraldub kehast.

 Sugukondi 
Siin on loetletud sugukondi, mille esindajaid leidub ka Eestis.
Hirudinidae (kirjukaanlased)
Piscicolidae (kalakaanlased)
Glossiphoniidae (lamekaanlased)
Erpobdellidae (ahaskaanlased)

Pilte

Vaata ka
vähikaanid (Branchiobdella) – kuulub väheharjasusside hulka või eraldi rühma vööste hulgas

Kategooria:Rõngussid