Pelgulinna Gümnaasium

Pelgulinna Gümnaasium (varem Pelgulinna Keskkool ja veel varem Tallinna 46. Keskkool) on Tallinnas Pelgulinna asumis asuv kunstikallakuga gümnaasium.

Kooli ajalugu algas 8. septembril 1912, kui tööd alustati Mulla tänaval 74 õpilasega. Esimene direktor oli Arnold Puusepp. Alates 2001. aastast on kooli direktor Tõnu Piibur.

Lisaks klassiruumidele on koolis aula, võimla, ujula, neli ateljeed, tööõpetuse ja käsitööklassid, füüsika-, keemia- ja muusikakabinetid, arvuti-, skulptuuri- ja graafikaklassid, söökla, raamatukogud, logopeediakabinet ning arsti vastuvõtt. Koolimaja renoveeris 2007. õppeaastal Vivatex Holding OÜ, kes hoolitseb koolimaja eest järgmised 30 aastat.

 Kronoloogia 
 8. september 1912 – alustas tööd Mulla tänaval koos 7. poeglaste ja 8. tütarlaste algkool kokku 74 õpilasega. Direktor Arnold Puusepp
 1917 – samas majas ühtne 17. algkool
 1921 – koolis oli 162 õpilast
 1928 – valmis uus koolimaja 6-klassilisele algkoolile Ristiku 69; 475 õpilast, 12 klassikomplekti
 1937 – kooli 25. aastapäeval sai kool esimese lipu (praeguseni säilinud)
 1938 – direktor Kirill Hansmann
 1943 – direktor Johannes Kasemets
 1946 – asutati Tallinna 17. Keskkool
 1948 – alustasid tööd rahvatantsurühmad Niina Raadiku ja Alfred Raadiku juhtimisel
 1950 – lõpetas 17. Keskkooli esimene lend, direktor Marie Salum
 1955 – direktor Freide Kon
 1950 – 1961 Ristiku tänava koolimajas sai keskkooli lõputunnistuse 412 lõpetajat, neist 11 kuldmedaliga
 1961 – valmis praegune koolimaja Mulla 7, arhitekt Udo Ivask. Kooli nimeks sai Tallinna 46. Keskkool. Õppima asus 1352 õpilast 38 klassikomplektis, direktor Rene Rekand
 1962 – alustati kunsti süvaõppega V. Sisaski eestvõttel, avati muusikaklassid, asutati balletiansambel Pähklipureja Svetlana Järvi juhendamisel, vokaalansambel Ritsikad Märt ja Reet Hundi juhendamisel ning teaduse- ja tehnika klubi D. Vardja juhtimisel, hakati välja andma kooli almanahhi H. Pille ja I. Kivistiku juhtimisel
 1964 – vabariigi parim kool kunstilise ja tehnilise omaloomingu ülevaatusel; Tallinnfilm tegi koolist filmi "Meie kool"
 1967 – direktor Linda Lebbin
 1968 – direktor Lembit Türnpuu
 1970 – koolis oli 1153 õpilast, 35 klassikomplekti, direktor Urve Buschmann
 1970 – esietendus ballett "Metsajärv", juhendaja ja autor Svetlana Järvi
 1975 – koolis oli 1095 õpilast
 1976 – direktor Tiiu Matt
 1978 – Pähklipureja sai näidiskollektiivi aunimetuse
 1982 – direktor Maive Tammissaar
 1984 – direktor Arno Aser
 1985 – "Pähklipureja" esimene reis Lääne-Euroopasse
 1987 – kooli 75. aastapäeval sai kool uue lipu
 1989 – kooli nimeks sai Pelgulinna Keskkool
 1990 – koolis oli 922 õpilast, 33 klassikomplekti, Pähklipureja esines USA-s
 1991 – direktor Ants Luukas
 1992 – algasid iga-aastased lõpetajate kunstitööde näitused Kullo Lastegaleriis
 1993 – avati keskkooli reaalharu
 1996 – võideti Kooli-TV viktoriin
 2000 – õpilasi 942, 33 klassikomplekti, 58 õpetajat, I–III klassid töötasid kahes vahetuses
 2001 – alates 1912. aastast on keskharidust antud 4476 õpilasele
 2001 – juulist alustas tööd uus direktor Tõnu Piibur
 2007 – koolimaja sai renoveeritud
 2010 – Pelgulinna Gümnaasiumiga liideti Sõle Põhikool.

 Kooli traditsioonid 
 Õpetajate päev
 Jõulukontsert
 Oma kooli nädal – veebruaris toimuv üritustesari, kuhu on kaasatud kooli vilistlased. Selle nädala raames toimuvad koolisisesed viktoriinid, koolisisene maastikumäng, kohtumised vilistlastega ja vilistlaskunstnike näitus.
 Märgiaktus – kooli märgi saavad kõik abituriendid
 Moe-show
 Eesti Vabariigi aastapäev – kontserdid, aktused
 Teatrikülastused
 Maastikumäng – koostöös Tallinna Lilleküla Gümnaasiumiga
 Algklasside ball
 Kunstipäevad – kunstiõpetuse, muusikaõpetuse, tantsu ja kirjanduse koostöö vorm
 Reaalainete nädal
 Tantsuetendus – viimastel aastatel on see toimunud koolis, kuid aastakümneid andis tantsuansambel Pähklipureja menukad täispikad kontserdid täissaalidele Estonia kontserdisaali laval
 Gümnaasiumi jõuluõhtud koos õpetajatega – lavastatud tantsulis-muusikalise programmiga õhtu
 Jõulumüük – õpilaste kunstitöödest
 Luulekonkurss "Ubin" – parimad tööd avaldatakse kogumikus "Ubin"
 Direktsiooni vastuvõtt parimatele õpilastele
 Lauluvõistlus – laulustuudios õppivaist õpilastest tublimad esindavad kooli Põhja-Tallinna lauluvõistlusel "Siller", kust parimad saavad edasi üle-eestilisele lauluvõistlusele "Laulukarussell"
 Põhja-Tallinna koolidele mõeldud projektid kunstis
 Muusikalavastused "A nagu Aabel", "Kaotatud pildiraamat", "Jõulukuuske otsimas". Kava "Inimese tee" pälvis Betti Alveri luulekonkursil 2000. aastal eripreemia.

 Tuntud vilistlasi 
Pelgulinna Gümnaasiumis ja tema eelkäijates on aastatel 1950–2000 saanud keskhariduse 2960 noort (51 lendu), nende seas palju tuntud isikuid:

 Viited 

 Välislingid 
 Pelgulinna Gümnaasiumi koduleht

Kategooria:Põhja-Tallinna koolid