Anu Kaal

pisi|Anu Kaal 2023. aastalFoto: Jaan Künnap
Anu Kaal (neiupõlvenimi Anu Kindlam, sündinud 4. novembril 1940 Tallinnas) on eesti ooperilaulja (teatmeteoste andmeil koloratuursopran, ta enda väitel koloratuurse kallakuga lüüriline sopran"Hääle järgi olen ma olnud ikka lüüriline sopran, koloratuurse kallakuga. Koloratuuriks ma ennast ei nimeta ja ma seda ei ole ka kunagi olnud." – "Anu Kaal: Öökuninganna roll oli mulle tundmatusse vette viskamine", ERR/Klassikaraadio "Delta", 04.09.2013 (vaadatud 03.11.2022)"Ma ise ei peagi end koloratuursopraniks, pigem lüüriliseks." – 
Jüri Aarma, "Anu Kaal: Mul ei ole üldse kahju, et ma ise enam laval ei laula", Maaleht, 21 oktoober 2010 (vaadatud 03.11.2022)). 

Elulugu
Lauluõpinguid alustas Tallinna Muusikakoolis 1959. aastal ning jätkas 1963–1968 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Aastatel 1963–1967 oli ühtlasi kooriartist RAT Estonias. Tema esimene roll ooperis oli Mozarti "Võluflöödis" 1964. aastal. 

Aastal 1968 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Viktor Gurjevi klassis. Hiljem, 1971–1972 oli täiendõppel Itaalia La Scala laulukoolis Renata Carosio juures. 

Anu Kaal on korporatsiooni Indla auvilistlane.

Aastatel 1967–1996 oli ta RAT Estonia ooperi- ja operetisolist.

Ta on üles astunud nii oratooriumi- kui ka kammerlauljana, esinenud korduvalt välisriikides nii ooperigastrollidel kui ka soolokontsertidega.

Aastatel 1984–2015 töötas ta Eesti Muusikaakadeemias õppejõuna. 

Ta on olnud ka Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisuAnu Arvidi t. Kaal, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 45 saadik (1975–1980), ENSV Ülemnõukogu haridus- ja kultuurikomisjoni liige.

 Ooperirollid Estonias 
 Esimene poiss W. A. Mozarti "Võluflöödis" 1964
 Öökuninganna W. A. Mozarti "Võluflöödis" 1966
 Maasikamüüja G. Gershwini ooperis "Porgy ja Bess" 1968
 Elle A. Garšneki ooperis "Vägev võlur" 1968
 Gilda G. Verdi ooperis "Rigoletto" 1968
 Vaike Evald Aava ooperis "Vikerlased" 1969
 Pipi Ülo Vinteri ja Ülo Raudmäe muusikalis "Pipi Pikksukk" 1969
 Lucia G. Donizetti ooperis "Lucia di Lammermoor" 1970
 Sophie R. Straussi "Roosikavaleris" 1970
 Tebaldo ja Ingel G. Verdi operis "Don Carlos" 1971
 Konstanze W. A. Mozarti "Haaremiröövis" 1973
 Adele J. Straussi "Nahkhiires" 1973
 Lucy G. C. Menotti "Telefonis" 1973
 Violetta G. Verdi ooperis "Traviata" 1974
 Zerlina W. A. Mozarti ooperis "Don Giovanni" 1975
 Roxane E. Tambergi ooperis "Cyrano de Bergerac" 1976
 Musette G. Puccini ooperis "Boheem" 1977
 Maria G. Donizetti ooperis "Rügemendi tütar" 1979
 Ännchen C. M. v. Weberi ooperis "Nõidkütt" 1980
 Serpina G. B. Pergolesi ooperis "Teenija-käskijanna" 1981
 M-lle Silberklang W. A. Mozarti "Teatridirektoris" 1981
 Luisa G. Verdi ooperis "Luisa Miller" 1981
 Mařenka B. Smetana "Müüdud mõrsjas" 1983
 Violetta Cavallini Imre Kálmáni "Montmartre'i kannikeses" 1983
 Lucia G. Donizetti ooperis "Lucia di Lammermoor" uuslavastuses 1985
 Morgana G. F. Händeli ooperis "Alcina" 1985
 Oscar G. Verdi operis "Maskiball" 1985

 Plaadid 
 1982 Laule ja romansse, klaveril Frieda Bernstein
 1984 Mozarti, Bellini, Donizetti aariad. Koos ERSO-ga, dirigendid Peeter Lilje ja Paul Mägi
 1985 Kaks aariat (Mozart, Donizetti) ja duett (Mozart) koos Voldemar Kuslapiga albumil "RAT Estonia ooperisolistid"

 Tunnustus 
 1967 – II koht Eesti lauljate võistlustel 
 1968 – I preemia Leedu, Valgevene ja Eesti noorte lauljate konkursil Tallinnas
 1968 – üleliidulise Mihhail Glinka nimelise vokalistide võistluse (Kiievis) laureaat
 1969 – medal "Eeskujuliku töö eest"
 1974 – Eesti NSV teeneline kunstnik 
 1975 – Eesti NSV Teatriühingu preemia Violetta osa täitmise eest
 1977 – Eesti NSV rahvakunstnik 
 1978 – ELKNÜ preemia Roxane ja Musette osa täitmise ning kontserdiprogrammide eest 
 1979 – Georg Otsa nimeline auhind 
 1980 – Rahvaste Sõpruse orden 
 1980 – Eesti NSV Teatriühingu preemia Maria osa eest "Rügemendi tütres" 
 1981 – NSV Liidu rahvakunstnik 
 1983 – diplom üleliiduliselt telefilmide festivalilt Alma-Atas 
 1983 – Nõukogude Sõprusühingute Liidu aumärk 
 1985 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 
 2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk

Isiklikku
Oma alpinistist abikaasa Hillar Kaalu õhutusel harrastas mägironimist (üritas 1958. aastal Elbruse tippu ronida). Abikaasa suri 1983. aastal.
Aastatel 1986–2023 oli tema elukaaslane näitleja Väino Aren.

Viited

Kirjandus
 A. Alas. Anu Kaal. Noorus, 1979, nr. 2
 S. Endre. Mäkketõusul. Nõukogude Naine, 1980, nr. 3
 Anu Kaal. Dialoog. Teater. Muusika. Kino, 1982, nr. 9
 P. Kuusk. Anu Kaal. Perioodika, Tallinn 1987
 M. Taggo . Anu Kaal. Seitsmes vaatus. Tallinn 1996

Kategooria:Eesti ooperilauljad
Kategooria:Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Kategooria:Korporatsioon Indla liikmed
Kategooria:Eesti NSV IX Ülemnõukogu liikmed
Kategooria:Eesti NSV rahvakunstnikud
Kategooria:Eesti NSV teenelised kunstnikud
Kategooria:Nõukogude Liidu rahvakunstnikud
Kategooria:Rahvaste Sõpruse ordeni kavalerid
Kategooria:Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1940