Juhan Lilienbach

Juhan Lilienbach (24. oktoober 1870 Paatna küla Rakvere lähedal – 9. mai 1928 Leningrad) oli eesti luuletaja ja kirjastaja.

Elulugu
Õppis Paatna vallakoolis. Eri aegadel Rakveres, Narvas, Kuremäel ja Jõhvis elades pidas mitmesuguseid ameteid, näiteks oli värvija ja kirjakandja. 1901. aastal läks elama Tallinna, kus töötas postkontori kirjutajana Nõukogude Õpetaja nr 44, 29 oktoober 1955 - Eesti proletaarse kirjanduse rajaja. Samal ajal hakkas osalema M. I. Kalinini asutatud sotsiaal-demokraatlikus ringis, kus temast sai veendunud sotsiaaldemokraat. Hakkas VSDTP Tallinna Komitee toetusel 1905 välja andma tööliskirjandust, toimetas eestikeelset töölisalbumit "Edasi". Lilienbach andis korduvalt välja töölisbrošüüre. Kui seda ühe nime all enam teha ei lubatud, siis tegi ta seda teise nime all. Brošüüride sisu politseile ei meeldinud, nii pandi lendleht "Kogupauk" 1907. aastal aresti alla ja autor saadeti maalt välja. Alles paari aasta pärast võis ta tagasi tulla ja oma tööd jätkataJohannes Voldemar Veski, Mälestusi eesti kultuurielust. Keel ja Kirjandus, 1961, nr 6, lk 371. 1909 asutas kirjastuse Mõte, 1917. aasta suvel valiti ta bolševike fraktsiooni kandidaadina Tallinna linnavolikogu liikmeks. 1918. aastal siirdus Lilienbach Saksa okupatsiooni eest Leningradi, kus 1918–1919 juhtis Eesti Töörahva Kommuuni kirjastusosakonda, ajalehte Punane Lipp ja 1919–1928 kirjastust Külvaja.

Looming

Nooruses oli tal juba suur huvi rahvaluule vastu ja ta kirjutas üles 500 lehekülje jagu vanu muinasjutte, naljandeid, vanasõnu ja rahvalaule. Juba 1896. aastal ilmus Lilienbachi luuletusi Postimehes, Sakala lisas, Rahva Lõbulehes ja Lindas. Avaldanud ühiskondlik-poliitilist, aime- ja ilukirjandust, pilkelehti ja -ajakirju – VSDTP Tallinna Komitee toetusel 1906. aastal hakkas välja andma ajakirja Tiiu Tasane, mis avaldati Peterburis ja oli suunatud tsaarivalitsuse pilamisele. Pärast ajalehe sulgemist jätkas ta Peterburis toimetamist ajalehega Tapper (1906 nr 4 ja 5). Kui ka Tapper suleti, alustas ta satiiriajakirjade Kirves (1906), Puss (1906) ja Sügise (1907) väljaandmist, kuid kõik need ajakirjad konfiskeeriti. Lõpuks jätkas Lendlehega (1906–1907). Samal ajal andis välja seeria pilkelehti, kus igal numbril oli erinev nimi: Ajakohane Naljaleht, Edu, Pilkeleht, Reinuwader, Nooled (ilmusid 1906), Kolerakülvaja, Vali Tali (1908)Nõukogude Õpetaja 1951, 29 juuni J.Lilienbachi pilkeajakirjad (lk2). Avaldas albumit Edasi (I–XI, 1905–1917, vaheajaga), mille esimese albumi siseküljel oli Karl Marxi portree, sisuks oli Vene-Jaapani sõja õigustused ja kutsed tuua rahvast revolutsioonile. Kirjutanud menukaid poliitilisi epigramme ja kihutusluulet (kogu "Ommikulaulud", 1909). 1910. aastal asus Lillenbach kirjastama Karl Marxi eestikeelset "Kapitali", kuid tõlkijal jäi töö pooleli. Samal ajal andis välja luulekogud "Sõnajalad", 1911. aastal "Mõtted II" ja "Meie sõna". 1912. aastal ilmusid teosed "Eeva", "Maa elu ja töö", "Aasta", kirjastas Eduard Vilde "Söekaevurid". 1917. aasta augustis hakkas uuesti välja andma ajakirja Tapper, mis ilmus 1918. aastani. Pärast oktoobrirevolutsiooni oli ta bolševike ülesandel ajalehe Punane Lipp toimetaja.

Viited

 Välislingid 

 Nõukogude Õpetaja nr 44, 29. oktoober 1955 – Eesti proletaarse kirjanduse rajaja

Kategooria:Eesti luuletajad
Kategooria:Eesti kirjastajad
Kategooria:Tallinna linnavolikogu liikmed
Kategooria:Sündinud 1870
Kategooria:Surnud 1928