Krems an der Donau

Krems an der Donau on linn Austrias Alam-Austria liidumaal. See on Alam-Austria suuruselt viies linn ja asub Viinist u 70 km läänes. Krems on oma põhikirjaga linn (ehk Statutarstadt) ja seetõttu on see nii vald kui ka ringkond.

Krems asub Kremsi ja Doonau jõe ühinemiskohas Wachau oru idaservas, Waldvierteli lõunaosas.

 Ajalugu 


Kremsi on esmamainitud 995. aastal Otto III tunnistuses, kuid asustus ilmnes juba enne seda. Näiteks leiti siit üle 27 000 aasta vanune lapse haud. See on vanim Austriast leitud haud.

11. ja 12. sajandil oli Chremis, nagu seda tollal nimetati, peaaegu sama suur kui Viin.

Kolmekümneaastase sõja lõpus vallutasid Rootsi väed 1645. aastal Kremsi, kui nad Alam-Austriasse tungisid. Keiserlikud väed vallutasid Hans Christoph von Puchheimi ja Johann Wilhelm von Hunolsteini juhtimisel 5. mail 1646 linna tagasi.

Krems on aprikoosibrändi Marillenschnaps peamine tootja. See on ka Austria hilisbaroki juhtiva maalikunstniku, joonistaja ja söövitaja Martin Johann Schmidti, keda kutsutakse "Kremserschmidtiks", kodulinn.

 Linnaosad 

 Innenstadt (Siselinn)
 Weinzierl
 Mitterau
 Stein
 Egelsee
 Rehberg
 Am Steindl
 Gneixendorf
 Lerchenfeld
 Krems-Süd (Lõuna-Krems)

 Vaatamisväärsused 


 Vanalinn 

 Bürgerspitalkirche
 Dominikanerkirche
 Dreifaltigkeitssäule
 Göglhaus
 Gozzoburg
 Großes Sgraffitohaus
 Pfarrkirche St. Veit
 Piaristenkirche
 Pulverturm
 Rathaus
 Simandlbrunnen
 Steiner Tor: 1480. aastal rajatud värav on teine säilinud keskaegne värav

 Väljaspool vanalinna 

 Frauenbergkirche
 Göttweigerhofkapelle
 Großer Passauerhof
 Karikaturmuseum Krems
 Kloster Und
 Kremser Tor
 Kunsthalle Krems
 Forum Frohner
 Landesgalerie Niederösterreich
 Linzer Tor
 Mauthaus
 Minoritenkirche
 Pfarrkirche Hl. Nikolaus
 Salzstadl
 Kremsi ülikool

 Transport 


Linna pearaudteejaam on ristmikul Franz-Josefi raudteest Viini, Kremser raudteest Sankt Pöltenisse, Donauuferi raudteest Spitzi ja regionaalsest raudteest Horni. See asub Stockeraueri kiirtee S5 ja Kremseri kiirtee S33 ristumiskohas ning seda läbivad Doonau tee B3, Retzeri tee B35, Kremseri tee B37 ja Langenloiseri tee B218. Krems on Wieselbusi bussiliinide ristmik, mis pakub radiaalset ühendust Sankt Pölteni ja Alam-Austria erinevate piirkondade vahel.

Peamised maanteed

 Stockerauer Schnellstraße (S5) Kremsist Viini
 Kremser Schnellstraße (S33) Kremsist Sankt Pöltenisse
 Donau Straße (B3) Kremsist Linzi
 Aggsteiner Straße (B33) Kremsist Melki
 Aggsteiner Straße (B33a) Kremsist Mautern an der Donausse
 Retzer Straße (B35) Kremsist Retzi
 Kremser Straße (B37) Kremsist Rastenfeldi
 Kremser Straße (B37a) Kremsist Traismauerisse
 Langenloiser Straße (B218) Kremsist Langenloisi

Raudtee

 Franz-Josefs-Bahn Kremsist Viini
 Kremser Bahn Kremsist Sankt Pöltenisse
 Donauuferbahn Kremsist Spitzi
 Kamptalbahn Kremsist Sigmundsherbergi

Õhuliiklus

 Gneixendorfi lennujaam on väike üldlennunduse lennujaam.

 Linnas 

Linnasiseselt töötab regulaarsete ajavahemike järel neljast bussiliinist koosnev võrk. Igal suvel ühendab turismirong iidseid linnaosi muuseumide, pearaudteejaama ja Kremsi reisilaevaterminaliga.

 Avalikud rajatised 
 Haridusasutused 


 BHAK/BHAS Krems
 Bundesgymnasium Piaristen
 Bundesgymnasium Rechte Kremszeile
 Bundesreal- und Bundesoberstufenrealgymnasium (BORG) Krems Heinemannstraße
 Bundesrealgymnasium Krems Ringstraße
 Doonau Eraülikool
 Doonau Kremsi ülikool
 Täiskasvanute hariduskeskus
 HLA/HLW Krems
 HLF Krems
 HTBL Krems
 IMC Fachhochschule Krems (rakendusteaduste ülikool)
 Karl Landsteiner Privatuniversität für Gesundheitswissenschaften
 Oberstufenrealgymnasium Englische Fräulein
 Hariduskool

 Vangla 

 Justizanstalt Stein on vangla, kus hoitakse Austria kõige hullemaid õigusrikkujaid.

 Vaba aja veetmise ja sportimiskohad 

Ujuda saab Kremser Strandbadis (siseujula) ja väljas.

 Jalgpall – Kremser SC
 Jäähoki – KEV Eagles
 Minigolf
 Ragbiklubi Krems
 Rulapark
 Käsipall – Union Handballklub Krems
 Union Badminton Krems

 Krems an der Donauga seotud inimesed 


 Matthias Abele (1616–1677), 17. sajandi raeametnik ja kirjanik
 Josef Bayer (1882–1931), Viini loodusmuuseumi direktor, üks Willendorfi Venuse avastajaid
 Josef Maria Eder (1855–1944), fotokeemik ja pildipioneer
 Julius Ernest Wilhelm Fučík (1872–1916), helilooja ja dirigent; 1891-1894 sõjaväemuusik Kremsis
 Wilhelm Gause (1853–1916), maalikunstnik
 Gregor Hradetzky, (1909–1984), kanuusõitja ja oreliehitaja
 Wolfgang Kummer (1935–2007), füüsik
 Maria Anna Laager (1788–1866), helilooja ja pianisti Ferenc Liszti ema
 Ulrike Lunacek (* 1957), ajakirjanik ja poliitik
 Margarete Babenbergist (1204–1266), Böömimaa kuninganna ja Austria hertsoginna, Heinrich VII ja Otakar II abikaasa, elas Kremsis
 Jakob Oswald Mayreckist (1669–1745), ärimees ja linnapea
 Josef Meller (1874–1963), ülikooli oftalmoloogiaprofessor
 Eduard Melly (* 1814), numismaatik


 Wilhelm Miklas (1872–1956), poliitik ja 1. vabariigi kolmas president
 Vinzenz Eduard Milde (1777–1853), Kremsi dekaan ja Viini peapiiskop, Kremsi pastor ja filosoofilise õppeasutuse juht
 Peter B. Neubauer (1913–2008), lastepsühhiaater ja psühhoanalüütik
 Johann Nordmann (1820–1887), ajakirjanik ja luuletaja
 Rudolf Redlinghofer (1900–1940), natside ohver, 11. jaanuaril 1940 raiuti Berlin-Plötzensees pea maha
 Ludwig Ritter von Köchel (1800–1877), muusikateadlane, kirjanik ja helilooja
 Johann Georg Schmidt (Wiener Schmidt) (1685–1748), maalikunstnik, suri Kremsis
 Martin Johann Schmidt (1718–1801), keda kutsutakse "Kremser Schmidtiks", oli Austria rokokoo silmapaistvamaid maalijaid
 Franz Schneider (1812–1897), arst ja keemik
 Marko Stankovic, (* 1986), jalgpallur
 Robert Streibel, (* 1959), ajaloolane
 Michael Wutky (1739–1822), maalikunstnik
 Cameron Ugbodu (* 2000), kujutav kunstnik

 Sõpruslinnad 

 Ribe, Taani, aastast 1971
 Böblingen, Baden-Württemberg, Saksamaa, aastast 1971
 Beaune, Côte-d'Ori departemang, Burgundia-Franche-Comté, Prantsusmaa, aastast 1973
 Passau, Baieri, Saksamaa, aastast 1974
 Kroměříž, Tšehhi, aastast 1994
 Grapevine, Texas, Ameerika Ühendriigid, aastast 1999

 Viited 

Kategooria:Austria linnad
Kategooria:Alam-Austria liidumaa vallad