Nikolai Pirogov

Nikolai Pirogov (vene keeles Николай Иванович Пирогов); 25. november 1810 Moskva – 5. detsember 1881 Višnja (hiljem Pirogovo; praegu Vinnõtsja, Ukraina) oli vene kirurg, anatoom ja pedagoog.

Akadeemiline karjäär
Pirogov lõpetas 1828. aastal Moskva ülikooli, õppis aastatel 1828–1832 Tartu ülikooli Professorite Instituudis, kaitses 1832. aastal doktoriväitekirja, oli aastatel 1836–1841 professor Tartus ja 1841–1857 Peterburis. 1847. aastal võeti ta Peterburi Teaduste Akadeemia liikmeks. 1852. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli auliikmeks. 

Meditsiinitöö
Teda peetakse välikirurgia ja topograafilise anatoomia rajajaks. Ta oli üks esimesi arste Euroopas, kes kasutas narkoosiks eetrit, võttis kasutusele jäiga kipsmähise ja arendas jala amputeerimisel luuplastikat.

1855. aastal, Krimmi sõja ajal, oli Pirogov ümberpiiratud Sevastopoli peaarst. Seal hakkaski ta kasutama kipsmähiseid, mis vähendas vajadust amputeerimise järele. Samuti juhtis Pirogov meditsiiniõdede koolitust ja tööd – meditsiiniõed võeti tööle umbes kuu aega pärast seda, kui vastaspoolel alustas oma analoogilist tööd Florence Nightingale.

Pirogov juurutas Krimmi sõja ajal uue haavatute eest hoolitsemise strateegia. Haavatud vaadati põhjalikult läbi juba esimeses sidumispunktis. Kergemate haavadega haavatud evakueeriti tagalasse, kus neid hakati ravima statsionaarsetes sõjaväehaiglates, aga raskemate haavadega haavatuid opereeriti kohapeal, välitingimustes. Seetõttu loetakse Pirogovi ka lahinguväljakirurgia rajajaks.

1859. aastal avaldas ta anatoomiaatlase, mille pildid olid tehtud inimese külmutatud lõikude järgi.

Mälestuse jäädvustamine

Nikolai Pirogovi mälestuseks on talle Tartus tema järgi nimetatud Pirogovi platsile püstitatud monument, samuti on Gildi tänav Tartus vahepeal kandnud tema nime. Ka Kalevi tänav oli aastail 1911 kuni 1919 N.Pirogovi tänav. 

Suure osa oma elust Ukrainas veetnud Pirogovi palsameeritud keha säilitatakse Vinnõtsjas spetsiaalselt tema mälestustele pühendatud kirikus. Sealsamas lähedal tema kunagises mõisas tegutseb tänapäeval tema majamuuseum.Історія створення музею

1947. aastal valmis stuudios Lenfilm mängufilm "Pirogov"

Kirjandus
Mogilevski, Boris. "Nikolai Ivanovitš Pirogov 1810–1881: [elu ja tegevus]". Tallinn, 1954
Toomsalu, Maie. "Nikolai Pirogov" // "Tartu Ülikooli Vana Anatoomikumi professorid". Tartu, 2002, lk. 149–154
Афанасьев, В. А. "Из дерптской жизни Н. И. Пирогова" // "Труды и протоколы заседаний Медицинского общества имени Н. И. Пирогова при имп. Юрьевском университете". г. 3, 1910/1911. Юрьев, 1912
 Igor Samohvalov jt. Sõjakirurg Nikolai Pirogov. Eesti Arst, 2011.
 Nikolai Pirogov. "Elu küsimusi. Vana arsti päevaraamat". Vene keelest tõlkinud Ilona Martson ja Georg Loogna. Saatesõna kirjutanud Ilona Martson. Loomingu Raamatukogu 2025, 24–26.

 Välislingid 

Teoseid
Eduard Hau litograafia Nikolai Pirogovist
Nikolai Pirogovi rindportree ovaalis
Väljavõte andmebaasist: Nimekad teadlased Tartu Ülikoolis
 Boris Veizenen, "Nikolai Pirogov (1810 – 1881)", EEVA: Eesti vanema kirjanduse digitaalne tekstikogu

Viited

Kategooria:Venemaa arstid
Kategooria:Eesti arstid
Kategooria:Eesti arstiteadlased
Kategooria:Venemaa arstiteadlased
Kategooria:Sõjaväemeedikud
Kategooria:Ukraina inimesed
Kategooria:Venemaa kirurgid
Kategooria:Anatoomid
Kategooria:Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professorid
Kategooria:Tartu ülikooli auliikmed
Kategooria:Püha Vladimiri II klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Vladimiri III klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Anna III klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Stanislavi I klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Püha Stanislavi II klassi ordeni kavalerid
Kategooria:Sündinud 1810
Kategooria:Surnud 1881