Axel von Freytagh-Loringhoven

Axel August Gustav Johann Freiherr von Freytagh-Loringhoven (1. detsember 1878 Kuressaare – 28. oktoober 1942 Breslau) oli saksa jurist ja poliitik. 

Elulugu
Oli pärit kuulsast baltisaksa perekonnast. Õppis Tartu ja Müncheni ülikoolides. 

Alexander Axel von Freytagh-Loringhoven lõpetas Tartu (Jurjevi) ülikooli õigusteaduskonna I järgu diplomiga 1905. aastal, ja jäi ta sinna kaheks aastaks aspirandiks omal kulul ning vahepeal täiendas ta end ka Müncheni ülikoolis. 1908. aastal sai Freytagh-Loringhowen Peterburi ülikooli eradotsendiks, seejärel siirdus läks ta peatselt Jaroslavlis asu­nud Demidovi-nimelisse õigusteaduse lütseumisse tsiviil­õiguse loenguid pidama. 1910 aastal sai ta Peterburi ülikoolis tsiviilõiguse magistri kraadi ja siirdus 1911. aastal Tartu ülikooli, kus temast sai 1916. aastal ülikooli õigusteaduskonna korraline professor pärast dokto­riväitekirja kaitsmist Harkovi ülikoolis 1915. aastal. Ta oli Tartus ametis ka dekaanina.Leo Leesment, Ülevaade Tartu Keiserliku Ülikooli õigusteaduskonnast. Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi, VII, Tartu  1979, lk 79-80

Pärast 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni lahkus Root­si Karlstadi ja sealt Saksamaale, kus  1918. aastast oli Breslau ülikoolis slaavi õiguse professor ja tegutses  rahvusvahelise õiguse alal.

Hil­jem on Freytagh-Loringhowen Preisimaa riiginõunik ja Saksa Vabariigi Riigipäeva liige.  Oli Weimari vabariigi põhiseaduse kritiseerija.

Axel von Freytagh-Loringhoven oli korporatsiooni Livonia vilistlane.

Perekond
Axel von Freytagh-Loringhoven abiellus 1910. aastal Berliinis vabapreili Ulla von Puttkameriga (1884–1922), kes oli Preisi rittmeistri ja politseimajori Erich von Puttkameri ja Sophie von Blücheri tütar. Abielust sündisid
Inge Sophie Mary Elisabeth von Freytagh-Loringhoven (sünd. 1911) ja
Helga Erika Friederika Theodora von Freytagh-Loringhoven (sünd. 1919).

Hiljem abiellus Axel von Freytagh-Loringhoven 1933. aastal Breslaus vabapreili Luise von Stackelbergiga (1882–1934), kes oli Tumala mõisniku Gustav von Stackelbergi ja Marie von Buhrmeisteri tütar.

Sugupuu

Teosed
 Вступление наследника в обязательства и права требования наследователя по остзейскому праву 1905
 Die Krisis des baltischen Deutschtums 1906. (Deutsche Monatschrift für das gesamte Leben der Gegenwart, Februar 1906 Heft 5.)
 Наследование в крестьянской недвижимости по германскому праву. Том 1, Исторические основы 1910
 Geschichte der russischen Revolution, 1919 1921;
 Die Weimarer Verfassung in Lehre und Wirklichkeit, München 1924.
 Die Satzung des Völkerbundes, 1926
 Deutschlands Außenpolitik 1933-1941, 10. Auflage, Berlin 1942.
 Viited 

Välislingid

Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust 
Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust 

Kategooria:Liivimaa aadlikud
Kategooria:Saaremaa aadlikud
Kategooria:Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Kategooria:Tartu Ülikooli õigusteaduskonna professorid
Kategooria:Tartu Ülikooli õigusteaduskonna dekaanid
Kategooria:Korporatsioon Livonia liikmed
Axel von
Kategooria:Baltisakslased
Kategooria:Saksamaa poliitikud
Kategooria:Sündinud 1878
Kategooria:Surnud 1942