Kurvitsalised

Kurvitsalised (Charadriiformes) on mitmekesine lindude selts, kuhu kuulub umbes 350 liiki. Enamik kurvitsalistest on seotud veekogude ja avamaastikega.

Morfoloogia
Kurvitsalised on väiksed ja keskmise suurusega linnud, kes võivad kaaluda 20 g kuni 2 kg. Tiivad on pikad, enamikul liikidel kitsad ja terava otsaga. Jalad on tavaliselt pikad. Paljudel liikidel on esivarvaste vahel ujunahk. Tagavarvas on nõrgalt arenenud või puudub.

Sulestiku värvus on tagasihoidlik. Täiskasvanud linnud sulgivad kaks korda aastas. Hund- ja puhkesulestik võivad olla väga erinevad.

Elupaik
Kurvitsalised elavad peamiselt avamaastike liigniisketel aladel, kuid on ka liike, kes elavad metsas või kõrbes.

Toitumine
Kurvitsalised toituvad peamiselt putukatest, limustest, ussidest ja koorikloomadest. Mõned liigid söövad ka kalu, teiste lindude mune või marju.

Pesitsemine
Suurem osa kurvitsalisi pesitsevad maapinnal. Lääne-tuppnokad teevad pesa kaljulõhesse, lootoselindlased veetaimede ujulehtedele. Krabijooksurid pesitsevad urgudes.

Kurnas on tavaliselt neli muna. Munad on suhteliselt suured ja pirnikujulised. Haudevältus on 20–30 päeva. Mune hauvad mõlemad vanalinnud, mõnel liigil ainult isaslind.

Sugukonnad
Seltsi kuulub 19 sugukonda:
alklased (Alcidae)
jooksurlased (Glareolidae)
jämejalglased (Burhinidae)
kajaklased (Laridae)
karkjalglased (Recurvirostridae)
krabijooksurlased (Dromadidae)
krokodillilindlased (Pluvianidae)
kurplased (Thinocoridae)
kurvitslased (Scolopacidae)
lediklased (Turnicidae)
lootoselindlased (Jacanidae)
merisklased (Haematopodidae)
nerplased (Rostratulidae)
tulemaatülllased (Pluvianellidae)
rohtlakurplased (Pedionomidae)
sirpnoklased (Ibidorhynchidae)
tuppnoklased (Chionidae)
tülllased (Charadriidae)
änlased (Stercorariidae)

Viited