Eesti Üliõpilaste Seltsi maja

Eesti Üliõpilaste Seltsi maja on hoone Tartus aadressil Jaan Tõnissoni tänav 1, mis kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsile.

Hoonet on nimetatud eesti rahvusliku arhitektuuri esimeseks esindajaksLäkk, Ene. Eesti arhitektuuri esimene pääsuke. Eesti Ekspress, 18.09.2002. online 17.08.07 (Archive.org) ja see on arvatud kultuurimälestiseks.

 Ajalugu 
pisi|EÜS-i maja 1914. aasta postkaardil
pisi|EÜS-i maja 2023. aastal
Maja projekt telliti Georg Hellatilt, ehitusmeister oli Jüri Tease. Ehitus algas 1901. aasta kevadel ja hoone valmis 1902. aastaks.Eesti Muinsuskaitsearhiiv. VLAKV.1.17. Lk 2. "Heinrich Koppelile kuuluva elumaja" projekt registreeriti Jurjevi linnavalitsuse ehitusosakonnas 21. aprillil/4. mail 1901Ants Hein. Maja kui sümbol. Tallinn, Hattorpe, 2007, lk. 30..

11. septembril 1902 õnnistas Jakob Hurt maja sisse.Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 162

1914–1919 oli maja rekvireeritud sõjaväehaigla tarbeks.

1912. aastaks oli maja seltsile kitsaks jäänud ning otsustati hoonet laiendada. Karl Menningu arvates tulnuks maja kui diletantlik üldse maha müüa ja ehitada mõnesse vaiksemasse kohta päris uus hoone. Esitati mitu projekti, kuid lõpuks viidi ellu organisatsiooni vilistlase Artur Kirsipuu 1928. aastal valminud projekt. Ehitustööd – veevarustuse, kanalisatsiooni ja keskkütte rajamise – võttis enda peale vilistlane Johann Ostrat. 1930. aasta aprillis pidas selts aastapäevapidustused juba uues majas, kuid suveks jäi maja tühjaks ning hoonesse tuli majavamm. 1931. aastal vajus käsikambri lagi saali ja koridori alt sisse. 1933. aastal tehti remont, kus vahetati majavammi kahjustatud osad ja paigaldati keskküte.

1935. aastal muudeti ruumid luksuslikumaks: ehitati kamina-, söögi- ja vahetuppa tammest parkettpõrandad ning seinapaneelid tamme- ja mahagonvineeriga.Eesti Muinsuskaitsearhiiv. ERA.T-76.1.10552. Lk 6-19.

Nõukogude okupatsiooni ajal kasutas hoonet Tartu Riiklik Ülikool. Aastatel 1959–1972 paiknes seal Tartu Riikliku Ülikooli arvutuskeskus, kus asus ka Eesti esimene elektronarvuti Ural-1, mis asendati mõne aasta pärast Ural-4-ga. 1971. aastal leidis EÜS-i majas raamatukogu tarbeks ehitatud ruumis koha Tartu Ülikooli kunstiajaloo kabinet. 1974. aastal läks maja kehakultuuriteaduskonna kasutusse ja mõnes ruumis tehti sisemisi ümberkorraldusi. Hoone katustati uuesti kivikatusega. Hoone tagastati EÜS-ile 1991. aastal.

Maja 100. aastapäevaks tehti uus projekt hoone renoveerimiseks ja 2002. aasta kevadel-suvel renoveeriti hoonet põhjalikult. Projekt valmis Raul Vaiksoo ja Kalju Palo koostööl. Lammutati osa ruumidevahelisi seinu, eluruum paigutati maja lõunaossa. Kolmas suurem ümberehitus oli raamatukogus, kus võeti lahti paneelrinnatis. Tehti ka uus lahendus keldrile, saalis värviti seinad mustatriibuliseks, millele vastukaaluks ülalt alla jooksev kuldne juugendornamentika.Läkk, Ene. Eesti arhitektuuri esimene pääsuke. (Eesti Ekspress: Areen, 2002, 19. september, lk B14-B15.) 12.–15. septembril 2002 peeti maja 100. aastapäeva pidustused. Aastatel 2007–2008 korrastati renoveerimistööde lõpetuseks soklikorrus ja krunt.

 Arhitektuur 
Telliskivihoone on projekteeritud juugendi mõjutustega rahvusromantilises stiilis.

Suures osas on lähtutud ajakirjas The Architectural Review 1900. aastal avaldatud noore ameerika arhitekti Frank Lloyd Wrighti joonistestAnts Hein. Maja kui sümbol. Tallinn, Hattorpe, 2007, lk. 60–61..

Ehitis on liigendatud eri osadeks, mis on omaette ehitustasandil ning eraldi katustatud. Neid osi katab kohati mitmekorruseline telkkatus. Maja keskosa on kahekorruseline ja tõuseb ülejäänud majast kahe eenduva osaga esile. Horisontaalse liigenduse lisavad majale ühekorruselised külgehitised. Fassaadi punased tellised ja valge krohvipind moodustab omapärase rahvusliku vöökirjamustri. Hoone ehitati kivist keldriga. Ruumidele projekteeriti peegelvõlvitisega laed. Esiküljele kavandati kaaraknad ja suur etik, etiku nurgas on suur ümarsammas. Kastani tänava poole planeeriti esimene ehitusjärk ilma akendeta. Õuefassaadis on ovaalse sissepääsuga etik. Fassaadi ilmestavad läbi korruste asetsevad krohvist liseenid, teise korruse akende all on krohvist kassetid. Aknad on rõhutatud sillusega. Esimese korruse suur saal kaeti peegellaega ja kaunistati trafaretse juugendornamendiga. Raamatukokku ehitati ruumi ümbritsev galerii. Trepikoda kaunistasid kaared ja nišid. 1904. aastal märgiti, et majas asub 12 tuba.

 Mitmesugust 
1906. aastal esitleti Eesti Üliõpilaste Seltsi majas Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi eestvõttel koostatud kunstinäitust. Kui varem oli kunstitöid eksponeeritud põllumajandusnäituse raames, siis seekord võeti see ette suuremalt ja leiti eraldi ruumid. See sai hiljem tuntuks esimese eesti kunsti näitusena.j. Hain: "Sada aastat esimesest eesti kunstinäitusest" Sirp, 11. august 2006

EÜS-i majas sõlmiti 1920. aastal Soome Vabariigi ja Nõukogude Venemaa vahel rahuleping. Maja Soome toas on sellele pühendatud väljapanek.Soome tuba EÜS

Seltsi aias on võimalik vaadelda Kastani 27 maja tulemüürile tehtud seinamaalingut. EÜS-i ideekavandite konkursi võitis tänavakunstnik Hapnik. Seinamaaling, mis sisaldab mitut Tartule omast sümbolit, avati pidulikult 29. augustil 2015.Hanson, Raimu. Tänavakunst seob minevikku tänasega Tartu Postimees

 Hoone sisevaateid 

 Viited 

 Kirjandus 
 Ants Hein. Maja kui sümbol: Eesti Üliõpilaste Seltsi hoone Tartus. Hattorpe, 2007. ISBN 978-9985-9073-3-7

 Välislingid 

 Majast Eesti Üliõpilaste Seltsi kodulehel
 Virtuaaltuur

 Ants Juske "Eesti Üliõpilaste Seltsi maja lugu sai kaante vahele" Eesti Päevaleht, 17. august 2007
 Karin Hallas-Murula "Maja, mis on sümbol" Sirp, 5. oktoober 2007 – Arvustus A. Heina raamatule "Maja kui sümbol: Eesti Üliõpilaste Seltsi hoone Tartus". Hattorpe, 2007.
 "EÜSi majja tühjendati pulberkustuti" Tartu Postimees, 9. jaanuar 2014

Kategooria:Tartu üliõpilasorganisatsioonide ehitised
Kategooria:Vaksali
Kategooria:Eesti Üliõpilaste Selts