Luminestsents

Luminestsents (ladina keeles lumen valgus) on mittesoojuslik helendus (valguskiirgus), mis tekib aine aatomite siirdumisel suurema energiaga  (ergastatud) olekust väiksema energiaga olekusse (põhiolekusse). Ergastamiseks on mitmeid võimalusi:
 nähtav valgus ja ultraviolettkiirgus → fotoluminestsents,
 elektriväli → elektroluminestsents,
 elektronidega pommitamine → katoodluminestsents,
 keemiline reaktsioon → kemoluminestsents,
 jpt.

Luminestsentskiirgust võib nimetada «külmaks» kiirguseks selles mõttes, et on jälgitav eelkõige madalatel temperatuuridel, samas kui soojuskiirgus muutub märgatavaks alles piisavalt kõrgetel temperatuuridel (alles mitmesaja kraadini kuumutatud keha hakkab kiirgama silmale nähtavat punast kiirgust).

Luminestsents jääb lühikeseks, kuid lõplikuks ajavahemikuks kestma ka peale ergastava protsessi peatamist. Seda nimetatakse järelhelenduse kestuseks. Tinglikult eristatakse lühikese järelhelendusega luminestsentsi – fluorestsentsi – ja pikemat aega kestvat luminestsentsi – fosforestsentsi. Luminestseerivaid aineid nimetatakse luminofoorideks, liigid vastavalt fluorofoorid ja fosfoorid.

Termini pakkus välja 1888. saksa füüsik Eilhard Wiedemann."Über Fluorescenz und Phosphorescenz, I. Abhandlung" Annalen der Physik und Chemie, 34: 446-463. Nimetus tuleb ladina keelest, sõnast "lumen" (valgus) ja sõna moodustavast elemendist "-escence" (algama, saama (millekski), kalduma olema).luminescence (n.) Online Etymology Dictionary. Vaadatud 19.07.23.

Tüübid
Elektroluminestsents, tekib ainet läbiva elektrivoolu toimel, näiteks teatud pooljuhtstruktuuriläbimisel valgusdioodis
Katoodluminestsents, näiteks kui elektronkiir tabab katoodkiiretoru ekraani luminofoorikihti
Fotoluminestsents, luminestsents neeldunud footonite toimel
Fluorestsents, lühemalainelise kiirgusega ergastamisel väljakiiratav pikemalaineline kiirgus, mõnel juhul toimub ka vastupidi
Fosforestsents, sarnaneb eelmisega, kuid emissioon on pikemaajaline
Kemoluminestsents, valguse kiirgamine keemilise reaktsiooni tulemusel
Bioluminestsents, helendamine elusorganismides toimuvate biokeemiliste reaktsioonide tulemusel, näiteks lutsiferiini oksüdatsioon jaanimardikates
Elektrokemiluminestsents, tekib elektrokeemiliste reaktsioonide tõttu
Lüoluminestsents, tekib tahke aine (tavaliselt tugevalt kiirgust saanud) lahustumisel vedelikus
Kandoluminestsents, emissioon teatud ainete kuumutamisel, mistõttu tekib erinevus oodatavast mustkiirguri spektrist
Kristalloluminestsents, kristalliseerumise käigus tekkiv luminestsents  
Mehhanoluminestsents, tekib tahkiste mehaaniliselt mõjutamisel
Triboluminestsents, tekib kui materjali kraabitakse, hõõrutakse või purustatakse, ehk sidemete katkemisel materjalis 
Fraktoluminestsents, mõnede kristallide mõrastamisel või kilduteks purunemisel tekkiv luminestsents
Piesoluminestsents, tekib teatud tahkistele rõhu avaldamisel
Sonoluminestsents, valgussähvatused mis nähtavad vedelikus heliga tekitatud mullide implosioonil 
Radioluminestsents (stsintillatsioon), ioniseeriva kiirguse mõjul tekkiv luminestsents
Termoluminestsents, aines salvestunud energia vabanemisel temperatuuri tõstmise teel 
Krüoluminestsents, valguse eraldumine objekti jahutamisel (teada näiteks mineraal wulfeniidiga)

Viited



Välislingid
Materjalimaailm: Luminofoorid