Augustiputš Eestis

Augustiputš Eestis moodustas ühe osa kogu NSV Liidus 1991. aasta augustis toimunud augustiputši sündmustest. 

18. augustil 1991 loodi Moskvas Riiklik Erakorralise Seisukorra Komitee, millesse kuulusid NSV Liidu asepresident Gennadi Janajev ning NSV Liidu Kaitsenõukogu esimehe esimene asetäitja Oleg Baklanov, NSV Liidu kaitseminister Dmitri Jazov, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimees Vladimir Krjutškov, NSV Liidu peaminister Valentin Pavlov, NSV Liidu siseminister Boriss Pugo, NSV Liidu Talurahvaliidu esimees Vassili Starodubtsev ning NSV Liidu Riiklike Tööstus-, Ehitus-, Transpordi- ja Sideettevõtete ja -koondiste Assotsiatsiooni esimees Aleksandr Tizjakov. Komitee kuulutas 19. augusti varahommikul end organiks "riigi juhtimiseks ja erakorralise seisukorra režiimi tõhusaks elluviimiseks". Janajev allkirjastas seadluse, milles teatas, et asus alates 19. augustist 1991 täitma Nõukogude Liidu presidendi kohuseid "seoses Mihhail Gorbatšovi võimetusega täita oma NSV Liidu Presidendi kohuseid tervislikel põhjustel."Государственный комитет по чрезвычайному положению  в СССР. ЗАЯВЛЕНИЕ СОВЕТСКОГО РУКОВОДСТВА.NSV Liidu asepresidendi 19. augusti 1991. aasta seadlus (vene keeles)

Isehakanud Riiklik Erakorralise Seisukorra Komitee – rühm NLKP Keskkomitee juhtkonda ja Nõukogude Liidu valitsusse kuulunud vandenõulasi – püüdis kõrvaldada Mihhail Gorbatšovi Nõukogude Liidu presidendi ametikohalt ning teha lõpp tema perestroikapoliitikale ja ennetada uue liidulepingu sõlmimist. Komitee kuulutas välja kuueks kuuks erakorralise seisukorra, Moskvasse viidi sisse täiendavad väeüksused, kohalik võim allutati komitee määratud sõjaväekomandantidele, kehtestati massiteabevahendite tsensuur ja osa massiteabevahenditest suleti. 

pisi|Barrikaadid Toompeal 1991
19. augusti 1991 hommikul helistas Balti sõjaväeringkonna ülem kindralpolkovnik Fjodor Kuzmin riikliku erakorralise komitee nimel EV Ülemnõukogu esimehele Arnold Rüütlile ja teavitas, et erakorraline komitee on kõrgeima võimu Baltimaades tema kätte andnud ning Kuzmin keelas ära kõik meeleavaldused ja rahvakogunemised ning NSV Liidu konstitutsiooniga vastuolus olnud Eesti seaduste tühistamist.

Pihkva dessantpolgu Tallinna retk

1991. aasta augustiputši käigus saadeti Eestisse 76. kaardiväe õhudessantdiviisi 234. õhudessantpolk Pihkvast, 19. augustil sõitis Luhamaa piiripunktist läbi Pihkva 76. õhudessantdiviisi soomuskolonn, kes saabus 20. augustil Tallinna, 76.  õhudessantdiviisi soomusmasinate kolonn jagunes Tallinnas kolmeks: üks pataljon suundus Dvigateli territooriumile, teine Tondile 144. motolaskurdiviisi sõjaväelinnakusse ja kolmas Koplis asuva sõjaväeosa territooriumile.

Väeosa piiras 21. augusti hommikul Tallinna teletorni ning lahkus järgmisel ööl Eestist.

76. kaardiväe õhudessantdiviis osales 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses mitmete rahutuste ja konfliktide mahasurumises Armeenias, Aserbaidžaanis, Gruusias, Kõrgõzstanis, Põhja- ja Lõuna-Osseetias.

Tallinnas asusid vabatahtlikud 20. augustil kaitsma Toompead, Raadiomaja, Telemaja Gonsiori tänaval ja Ajakirjandusmaja Pärnu maanteel. Rahvarinne korraldas Vabaduse väljakul miitingu, kus nõuti Eestile iseseisvust.

Telemaja kaitsmine

Nõukogude armee üksuste raadioside pealtkuulamise tulemusel laekus Aadu Jõgiaasa poolt organiseeritud sidekeskuses teave, et Pihkva dessantväelased ründavad õhtul Eesti Televisiooni hoonet aadressil Gonsiori tänav 27. Grupp Eesti Riikliku Piirikaitseameti piirivalvurite enesekaitseinstruktoreid saabus 20. augustil 1991 Tallinna ja julgestas 21. augustil Vabaduse platsil miitingut ning saadeti pärast miitingu lõppemist telemaja juurde, telemaja seest kaitsmaPekka Erelt, Telemaja unustatud kaitsjad, ekspress.delfi.ee, 21.08.2014. Ülesanne oli kaitsta telemaja töötajaid ja eriülesanne tagada "Aktuaalse kaamera" eetrisse jõudmine sel õhtul nii kauaks kui võimalik.August Albert, «Minu aasta 1991»: «kolme minuti»-küsimuse esitajate lugu,www.postimees.ee, 25. juuli 2011 Telemaja kaitsjate relvadeks olid Ameerika-tüüpi käepidemetega kumminuiad ja gaasimaskid, telemajja saabusid hiljem vabatahtlikult ka neli politseinikku, kes olid kaasa võtnud teenistusautomaadid ja püstolid. Nõukogude sõjatehnika sissesõidu takistamiseks olid tänava otstele paigutatud rasked veoautod, mis sel otstarbel koormati ka kruusaga. Mõned autod täideti ka kütusepaakidega, et need vajadusel süüdataAnts-August Nurk kaitses augustiputši ajal Tallinnas telemaja, www.vooremaa.ee, 21.08.2020.
pisi|

Teletorni kaitsmine

pisi|left|Tallinna teletorn
21. augustil 1991 varahommikul ründasid Tallinna saabunud Pihkva õhudessantüksuse võitlejad Tallinna teletorni, püüdes seda enda kätte haarata, et katkestada ETV ja ER programmi edastamist. Kell 4 hommikul hõivasid dessantväelased Pirital teletorni territooriumi, 22. korrusel asuvasse torni tehnilisse keskusse barrikaadisid end tehnilise keskuse kaitsjad.

Kell 6.08 alustas Nõukogude armee raadioside segamist Eesti Vabariigi salajane sideüksus, mille tulemusena katkes mitmeks tunniks ründavate Nõukogude armee väeüksuste omavaheline side ja samuti kontakt operatsiooni juhtiva staabiga. Kella 14 paiku saabusid teletorni juurde jalaväe soomusmasinad. Teletorni 22. korruse raadioreleeliinide aparaadiruumi, kus viibisid valveoperaator, üks kodukaitsja ja kaks politseireservi töötajat, dessantväelastel murda ei õnnestunud.

 Otsus Eesti riiklikust iseseisvusest 
20. augusti hilisõhtul teatas Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Eesti Vabariigi taastamisest ja rahvast kutsuti üles kaitsma strateegilisi positsioone, näiteks teletorni. 

20. augustil 1991 pöördus Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ka maailma riikide parlamentide ja valitsuste poole järgmise avaldusega:

22. augustil 1991 teatas Pariisis viibinud Vene NFSV välisminister Andrei Kozõrev, et Venemaa tunnustab Balti riikide iseseisvust ja 22. augustil 1991 tunnustas Island esimese lääneriigina Eesti Vabariigi iseseisvust.

24. augustil 1991 taastunnustas Vene Föderatsioon ametlikult Eesti Vabariiki kui iseseisvat riiki.

Viited

 Kirjandus 
 "Kaks otsustavat päeva Toompeal. 19.–20. august 1991" (dokumente ja mälestusi). Koostanud 20. augusti klubi ja Riigikogu Kantselei. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 1996, 150 lk
 Aadu Jõgiaas "Veretu võitlus Eesti eest 1991" Eesti Kodukaitse Ajaloo Selts, Tallinn 2016, 160 lk

 Välislingid 
Juhani Püttsepp, Toomas Sildam. Ants Laaneots ajas nurja augustiputshi Tartus - Postimees 16. detsember 1999
Frank Sprenk-Dorn. Sidejuht Aadu Jõgiaas: Teletorni rünnatakse! - Eesti Päevaleht, 19. august 2004
 Raimond Kaljulaid: Savisaare joonlaud Õpetajateleht, 14. jaanuar 2005
Aadu Jõgiaas. Salarelv augustiputshistide vastu - Kesknädal, 18. jaanuar 2006
Janek Zavatski. Tänased ohvitserid valmistusid Vene soomukeid ründama - Postimees, 19. august 2006
Kaarel Tarand. Kui suur on 20. august? - Diplomaatia, nr. 34/35 juuli/august 2006
Juune Holvandus. Nõukogude Liidu dessantlased sõitsid Aegviidu asemel Tapale - Eesti Päevaleht, 19. august 2006
 Juune Holvandus: Aadu Jõgiaas: minu missioon on kirjutada raamat Eesti Päevaleht, 19. august 2006
 Nõukogude sõjaväeside segamine augustis 1991, eesti.ca
 Aadu Jõgiaas: Nõukogude sõjaväeside segamine augustis 1991 ajaleht Eesti Elu, Paberväljaanne nr. 31, 6. august 2010
 Ain Saarna:  "Piirist piirini", intervjuu Edgar Savisaare ja Aadu Jõgiaasaga 1991.a. augustiputšist Eesti Raadio Vikerraadio, 7. mai 1992
 Tiit Karuks: Intervjueeritav Aadu Jõgiaas - teemaks, august 91 E Raadio Vikerraadio, 19. august 2004
 Ring FM: Intervjuu augustiputšist Raadio RingFM, 19. august 2005
 ERR: Intervjueeritav Aadu Jõgiaas - 15 aastat augustikriisist Eesti Raadio Vikerraadio, 18. august 2006
 Levira: Saatuslikud tunnid teletornis? Maaleht, 17. august 2006
 Maarja-Liis Arujärv: Vastsündinud riigi esimene võit: vabaduse sünni päeval lõi Eesti Vene vägesid sidesõjas Pealinn, 16. august 2010
 Aare Lepaste "Lugu sellest, kuidas Põlva mehed putši võitsid" Ajaleht Koit, 19. august 2008
 „Vabaduse teel 1990 – 1991“ EESTI SÕJAMUUSEUM Eesti Elu, 6. august 2011
 Елена Левина: "Поющая революция" или революция технологий Карусель, 1 сентября 2005
 Avo-Rein Tereping: "Mis seal Teletornis tegelikult juhtus" Eesti Päevaleht, 29. august 2005
 Aldo Maksimov: "Ants Tammleht: kõik maavanemad olid arreteerimisnimekirjades" EWR Online, 18. august 2011

Kategooria:Eesti NSV
Kategooria:Eesti poliitilised sündmused
Kategooria:1991. aasta Eestis