Baden (Austria)

Baden, mis eristub mitteametlikult teistest Badenitest Baden bei Wien (Baden Viini lähedal) nime all, on kuurortlinn Austrias. See on Badeni ringkonna keskus Alam-Austria liidumaal. Viinist u. 26 km lõuna pool asuv omavalitsuspiirkond koosneb järgmistest osadest: Baden, Braiten, Gamingerhof, Leesdorf, Mitterberg, Rauhenstein ja Weikersdorf.

2021. aastast kuulub linn riikidevaheliselt UNESCO maailmapärandi nimistusse "Euroopa suured spaalinnad" nime all, kuna sellel on kuulsad raviallikad ja arhitektuurne tunnistus rahvusvahelisest spaakultuurist 18. ja 19. sajandil.

 Geograafia ja geoloogia 


Baden asub Schwechati jõe Helenentali oru suudmes Wienerwaldi mäestikus. See on saanud oma nime piirkonna 14 kuumaveeallikalt, mille temperatuur on vahemikus 22–36 C° ja mis sisaldavad mineraalsooli, sealhulgas kaltsiumkarbonaati, kaltsiumkloriidi ja magneesiumsulfaati. Suures osas asuvad need Kolgata mäe (Calvarienberg, 326 m) jalamil linna põhja-keskosas. Need allikad on põhjustatud äravoolust Põhja-Lubjakivialpidest ja tektoonilistest lõhedest Viini nõos.

Piirkonna kõrgeim punkt on Raudvärav (Eisernes Tor või Hoher Lindkogel), mille 861 m kõrgusele saab tõusta umbes kolme tunniga.

 Ajalugu 

Badeni kuulsus pärineb roomlaste aegadest, kes teadsid seda Aquae Cetiae või Thermae Pannonicae nime all. Mõned varemed on veel näha. Asulat on mainitud 869. aasta ürikus kui Padun. Lähedalasuva Heiligenkreuzi kloostri romaani stiilis kirik ehitati 11. sajandil; hiljem oli see Babenbergide perekonna liikmete matmispaik. Rauhenecki linnus ehitati oru sissepääsule jõe paremkaldale 12. sajandil; vastaskaldale ehitati samal ajal Rauhensteini linnus. Linn sai linnaõiguse 1480. aastal. Kuigi ungarlased ja türklased rüüstasid seda korduvalt, õitses see iga kord peagi uuesti. 


Linn hävines suures osas 1812. aasta tulekahjus, kuid arhitekt Joseph Kornhäuseli plaanide järgi ehitati see suurepärases biidermeierstiilis ümber, seetõttu nimetatakse seda mõnikord "Biedermeierstadtiks". Ertshertsog Karl, Asperni võitja, ehitas aastatel 1820–1825 Rauhenecki jalamile Weilburgi lossi. 19. sajandil ühendati see Viini ja Grazi vahel kulgeva raudteega, mis tõi igal aastal tuhanded viinlased veeprotseduure nautima, sealhulgas keisripere liikmed, kes ehitasid lähedale ulatuslikke villasid. 1820. aastal sai Sauerhofist esimene eraldiseisev spaahotell Euroopas. Helilooja Ludwig van Beethoven viibis Badenis mitu korda ja tema elukohad on siiani kohalikud turismiobjektid. Asukohas aadressil Rathausgasse 10 on nüüd avalikkusele avatud muuseum. Mayerling, jahimaja u 6,4 km orus ülespoole, oli 1889. aastal kroonprints Rudolfi mõrv-enesetapu koht. Linna peamiseks ekspordiartikliks 19. sajandil olid terasest habemenoad, mida peeti suurepärase kvaliteediga.


Linnas oli teater, sõjaväehaigla ja kasiino, mis kõik ehitati 1800. aastate lõpus ja 1900. aastate alguses. Linnateatri (Stadttheater) ehitas 1909. aastal Ferdinand Fellner. Esimese maailmasõja ajaks oli Baden Viini peamine kuurort: igal aastal tuli sinna 20 000 inimest, mis on kaks korda rohkem kui linna kohalik elanikkond. Lisaks moodsale "spaamajale" (Kurhaus) oli seal 15 eraldi supelrajatist ja mitu parki. Sõja ajal oli Baden Austria-Ungari ülemjuhatuse ajutine asukoht. Uus kasiino 1934. aastal tegi linnast peamise kuurordi kogu Austrias. Weilburgi loss purustati Teise maailmasõja ajal. Pärast Teist maailmasõda asus Badenis 1955. aastani Nõukogude vägede peakorter okupeeritud Austrias.

 Transport 

Badenisse pääseb Süd Autobahni (A2) kaudu. Sellel on kaks raudteejaama: Bahnhof Baden bei Wien S-Bahnile ja piirkondlikele rongidele ning kohalik Badner Bahni tramm-rong.

 Tuntud inimesi 
 Kohalikud 


 Louis V. Arco (sündinud Lutz Altschul; 1899–1975), Austria näitleja
 Vincent Bach (1890–1976), virtuoosne trompetist ja vaskpuhkpillimeister
 (Maximilian) Hugo Bettauer (1872–1925), Austria kirjanik
 Caterina Canzi (1805–1890), ooperilaulja
 Mario Dorner (* 1970), jalgpallur
 Willi End (1921–2013), Austria alpinist
 Lucie Englisch (1902–1965), Austria näitleja
 Bert Fortell (1924–1996), näitleja
 Josef Frank (1885–1967), Austria-Rootsi arhitekt
 Mizzi Griebl (1872–1952), Austria laulja ja näitleja
 Marianne Hainisch (1839–1936), Austria feminist, naiste õiguste aktivist
 Erwin "Jimmy" Hoffer (* 1987), jalgpallur
 Natalie von Hohenlohe-Waldenburg-Schillingsfürst, Ratibor und Corvey (1911–1989)
 Karl Holdhaus (1883–1975), Austria entomoloog
 Georg Michael Höllering (1897–1980), Austria-Briti kirjanik ja filmirežissöör
 Besian Idrizaj (1987–2010), Austria jalgpallur
 Johann Baptist Klerr (1830–1875), helilooja ja kapellmeister
 Max Kuttner (1883 (1880) – 1953), Saksa ooperi- ja operetitenor
 Karl Landsteiner (1868–1943, New York), arst, veregruppide avastaja
 Carl Ludwig Habsburg-Lothringen (1918–2007), keiser Karl I ja keisrinna Zita 5. laps
 Heinrich von Lützow (1852–1935) Austria-Ungari diplomaat
 Hertha Martin (* 1930), Austria näitleja
 Heribert Meisel (1920–1966), legendaarne Austria spordiajakirjanik ning ORF-i ja ZDF-i spordisaatejuht
 Maximilian Melcher (1922–2002), kunstnik ja õppejõud
 Eduard Melkus (* 1928), Austria viiuldaja ja violist
 Josef Müllner (1879–1968), Austria skulptor
 Amalia Schütz Oldosi (1803–1852), Austria sopran
 Rosa Papier (1859–1932), Austria ooperilaulja ja laulupedagoog


 Jakob Pazeller (1869–1957), helilooja
 Karl Pfeifer (1928–2023), Austria ajakirjanik
 Arnulf Rainer (* 1929), Austria maalikunstnik
 Max Reinhardt (Maximilian Goldmann; 1873–1943, New York), teatri- ja filmilavastaja, teatriprodutsent
 Franz Josef Reinl (1903–1977), Austria helilooja 
 Franz Reznicek (* 1903), Austria arhitekt
 Rolletti perekond:
 Alexander Rollett (1834–1903), Austria füsioloog ja histoloog
 Georg Anton Rollett (1778–1842), Austria kollektsionäär, loodusteadlane ja arst
 Hermann Rollett (1819–1904), Vormärz-luuletaja, kunstikirjanik, linna arhivaar 
 Herbert Schambeck (* 1934), jurist
 Karin Scheele (* 1968), Austria sotsiaaldemokraatlik poliitik ja endine Euroopa Parlamendi liige
 Katharina Schratt (1853–1940), näitleja
 Anton Maria Schwartz (1852–1929), katoliku preester
 Rudolf Steinboeck (1908–1996), näitleja, lavastaja
 Marlene Streeruwitz (* 1950), kirjanik
 Theodor Tomandl (* 1933), Austria õigusteadlane
 Carl Ignaz Umlauf (1824–1902), helilooja, õpetaja
 Thomas Vanek (* 1984), endine jäähokimängija, kes mängis peamiselt NHL-is
 Ignaz Vitzthumb (1724–1816, Brüssel), Austria helilooja; tegutses Austria Madalmaades
 Erik Werba (1918–1992), Austria pianist, helilooja ja akadeemiline õpetaja
 Ralph Wiener (* 1924), Kabarettist, kirjanik
 Elisabeth Woska (* 1938), näitleja

 Elanikud 

 Karel Komzák II (1850–1905), Tšehhi-Austria helilooja
 Michael Korobkov (* 1957), aadlik, filantroop ja ärimees; IMM Birest Internationali tegevjuht
 Sigi Maron (1944–2016), laulja-laulukirjutaja
 Mirabehn (1892–1982), India vabadusvõitleja
 Hans-Joachim Roedelius (* 1934), Saksa muusik

 Viited 

Kategooria:Austria linnad
Kategooria:Alam-Austria liidumaa vallad