Nikolai Trankmann

Nikolai Konstantin Trankmann (1. jaanuar 1896 – 16. veebruar 1990) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja hiljem Nõukogude Liidu sõjaväelane (polkovnik). Riigireetur, kes müüs Nõukogude Liidule Narva kaitseehitiste plaanid.

Elulugu
Teenistus Eesti sõjaväes
Nikolai Trankmann võttis osa Vabadussõjast ning teda autasustati Vabadusristi II liigi 3. järguga. Auastmelt lipnik, kuulus ta Vabadussõja ajal 4. jalaväepolku ja hiljem 5. jalaväepolku. Väejooksu eest alandati ta 1919. aastal reameheks ning määrati trahviroodu. 

Väejooks
Sõjaväljakohtu otsusega 17. veebruarist 1919 mõisteti Trankmann kümneks aastaks sunnitööle ühes ohvitseri aukraadi kaotusega (karistuse pidi ära kandma pärast sõda). Ülemjuhataja päevakäsu sõjavägedele nr. 89 järgi, sai ta oma süü eeskujuliku riviteenistuse eest andeks ja sai oma auastme lipnik (1919) tagasi. 

Ülendati 30. aprillil 1920 alamleitnandiks ja 26.06.1920/26.03.1923EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940. Konstantin Nikolai Trankmann leitnandiks. Teenis 1923–1924 5. Üksikus Jalaväepataljon ja 1. Jalaväerügemendis ning viidi üle 01.09.1924 Pioneeripataljoni. 

Vabadusristiga autasustamine
Vabadusristi (VR II/3, 18.02.1925) sai ta 16. augustil 1919 toimunud vaenlase ohtliku läbimurde likvideerimise eest. 
Ostrovi sihil 16. augustil oli vaenlane sügavalt haaranud 5. polgu paremat tiiba. Olukord oli tõsine, selle likvideerimiseks saadeti lipnik Nikolai Trankmann poole rooduga Lapina või Sabina mõisa ja Podmogilje küla tagasi võtma. Poolrood jäi vaenlase ägeda tule alla ja lipnik Trankmann ühes viie mehega tormas mõisa poole edasi. Oma teoga julgustas ta isikliku eeskujuga poolroodu endale järgnema ja mõis ja küla vallutati.
Piirikindlustustööd
19. veebruaril 1929 ülendati N. Trankmann teenistuse ajal Pioneeripataljonis kapteniks. Teenis Pioneeripataljoni 1. pioneerikompaniis Narvas. 1930. aastatel alustati Narva jõe läänekalda kindlustamist. Narva jõe kaldale kavandati nüüd raudbetoonist punkriteliin. Kaldale ehitati betoontulepunktide rida, jõe ülemjooksule Permisküla, Agusalu ja Kuningaküla rajooni rajati betoneeritud suurtükialused ja meeskonnapunkrid. 1939. aastaks jõuti valmis ehitada kindlustused põhja poole Narvat ja nn Narva sillapeale, Keldrimäele. Kokku ehitati ligi 50 tulepunkti. Piirikindlustustööde kohapealne juht oli kapten Nikolai Trankmann. 

Riigireetmine
1930. aastatel tekkisid tal suured kaardimänguvõlad, värvati 1935. aastal NSV Liidu SARKi Leningradi oblastivalitsuse eriosakonna poolt (agendinimi "Onegin"ARUANNE Eesti NSV MINISTRITE NÕUKOGU juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee 2. vastuluureosakonna tööst 1955. aastal), mistõttu ta müüs Nõukogude Liidu luurele Narva kaitseehitiste plaanid. 26. aprillil 1938 mõisteti ta KrS § 84 esimese lõike p. 2 (riigisaladuse reetmine), § 86 teise lõike 1 p. 3, SvKrS § 211 järgi süüdi ning karistati 20 aasta sunnitöögaKohtust. Salakuulajad sunnitööle., Uus Eesti, nr. 150, 1 juuni 1938 ja ta naisevend Narva Lina- ja Kalevivabriku metsavaht Adolf Polisinski mõisteti KrS § 84 p 2 ja KKrS § 211 ja 214 järgi süüdi ning mõisteti 14-aastaks aastaks sunnitööle riigireetmise eest. Vanglast vabanes 1940. aastal pärast juunis toimunud riigipööret.

Nõukogude võimu teenistuses
Nikolai Trankmann oli 1940. aasta juunist kuni juulini NSV Liidu NKVD informatsioonibüroo töötaja Eestis, kuni 1940. aasta oktoobrini oli ta Virumaa tööstus- ja kaubandusettevõtete natsionaliseerimiskomitee esimees Narvas ja 1941. aasta suvel Eesti NSV Kaubanduse Rahvakomissariaadi Narva SegakaubastuArt.449. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu määrus riiklike ettevõtete Kaubastute ja Tallinna Toitlustrusti põhikirjade kinnitamise kohta.  ENSV TEATAJA 4. novembril 1940 Nr. 39 direktor.

1941. aastal, pärast Saksamaa kallaletungi Nõukogude Liidule, astus Trankmann vabatahtlikult Narva hävituspataljoni ning temast sai hiljem Narva töölispolgu staabiülem. 1942. aastal astus ta Eestimaa Kommunistlikku Parteisse. 1942–1943 oli ta 8. Eesti Laskurkorpuse 249. Eesti Laskurdiviisi staabiülem, 1943–1944 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 27. Laskurpolgu ülem ja 1944–1946 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 27. Laskurpolgu ülema asetäitja. 

Armeeteenistuse lõppedes oli tal polkovniku auaste. Töötas 1950. aastatel ENSV Toiduainetööstuse Ministeeriumi tootmisosakonna juhatajana. 30. detsembril 1980 autasustati personaalpensionär Nikolai Trankmanni "ühiskondlikust elust aktiivse osavõtu eest ja seoses kaheksakümneviienda sünnipäevaga" Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjaga.Art. 869 Sm. Trankmanni autasustamise kohta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjaga, lk 1398 ÜLEMNÕUKOGU JA VALITSUSE TEATAJA, 31. detsember 1980 Nr. 45 (762).  

Nikolai Trankmann on maetud 20. veebruaril 1990 Tallinna Metsakalmistule.

 Isiklikku 
Ta abiellus 1925. aastal baleriin Nadežda Tsõgankovaga. 
 Laps: näitleja Inna Taarna-Järvet-Länts (20. VIII 1926 – 30. I 2015) Tallinnas; 
 Naisevend Adolf Polisinski töötas N. Trankmanni sidemehena Narva piiri lähedal ja Nõukogude Liidu luure heaks vähemalt 1936. aasta sügisest (agendinimi Tarassov). Olid koos Eesti Vabariigi Sõjaringkonnakohtu poolt süüdi mõistetud 26. IV 1938 KrS par. 84 lg. 1 p. 2 (riigisaladuse reetmine), par. 86 lg. 1 p. 3 SvKrS par. 211 järgi ning karistatud vastavalt: Nikolai Trankmann sai 20 aastat sunnitööd ja sidepidaja Adolf Polisinski 14 aastat sunnitööd.

 Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiivis 
Riigikohtu kriminaalasjade poliitiliste süüasjade kohtutoimikute hulgas: ERA.1356.4.187 Polisinski, Adolf ja Trankmann, Konstantin-Nikolai süüdistus luureandmete kogumises Nõukogude Liidu kasuks 1938 
Tallinna ringkonnakohtu fondis on ka toimik: ERA.1357.2.6781 Trankmann, Konstantin ja Nadežda 26.03.1938–16.07.1938 
Toimik kapten Trankmann, Konstantin-Nikolai Mihkli p. süüdistamise kohta 1938. a. veebruaris riigi raha omastamises. 1938–1938 
Toimik kapten Trankmann, Konstantin-Nikolai Mihkli p. süüdistamise kohta 1937. a. märtsis riigi vara omastamises. 1938–1938
Toimik kapten Trankmann, Konstantin-Nikolai Mihkli p. süüdistamise kohta 1937. a. suvel riigi raha omastamises. 1939–1940
Toimik kapten Trankmann, Konstantin-Nikolai Mihkli p. süüdistamise kohta 1937. a. suvel omastamises. 1938–1939 
Toimik kapten Trankmann, Nikolai Mihkli p. süüdistamise kohta 1929. a. mais alluva kaebuse edasi andmata jätmises. 1929–1931

Viited

Kirjandus
Kärevere silla rusude kõrvaldamine. Vaba Maa, 23. märts 1929, nr. 70, lk 3
Heino Tõnismägi. Vabadusristi kavalerist Vene salakuulajaks. – Luup, 21. juuli 1997, nr 15, lk 51

Välislingid
Nikolai Trankman Eesti ohvitseride andmekogus
Pekka Erelt. Pokker riigi peale Eesti Ekspress, 25. jaanuar 2007
Herbert Lindmäe, Petserimaa juunipöörises 1940 Kultuur ja Elu 1/2015

Kategooria:Eesti Teises maailmasõjas
Kategooria:1. Jalaväerügemendi koosseis
Kategooria:4. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Kategooria:5. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Kategooria:Pioneerpataljoni koosseis
Kategooria:8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Kategooria:Eesti NSV hävituspataljonlased
Kategooria:Nõukogude Liidu luurajad
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Kategooria:Punalipu ordeni kavalerid
Kategooria:Punatähe ordeni kavalerid
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1898
Kategooria:Surnud 1990