Pilv

Pilv on atmosfääris veeauru kondenseerumisel tekkinud hõljuvate väga väikeste veetilkade (udu) või jääkristallide nähtav kogum.

 Pilvede teke 

Päikesepaistelise ilmaga tekitavad maapinna kohal selle ebaühtlase soojenemise tõttu, ebapüsivas vertikaalses tasakaalus oleva õhumassi puhul, tõusvad õhuvoolud. Soojem ja niiskem õhk jaheneb tõustes adiabaatiliselt (1 °C / 100 meetri kohta) ning kui tõusva õhu temperatuur on langenud sedavõrd, et selles olev niiskus hakkab kondenseeruma (tõusev õhuhulk jõudis küllastuspiirini), siis hakkab tekkima nähtav pilv.

Kihtpilved tekivad ka õhumasside advektiivsel liikumisel. Soe õhk libiseb jahedama õhumassi kohale ning hakkab seal jahenema.

Tavaliselt tekivad pilved troposfääris.

Pilvede liigitus
pisi|500 px|Pilvede liigitus
pisi|Näsalised ehk mullilised kihtrünkpilved (Stratocumulus mammatus)

Tänapäeval kasutatakse enim morfoloogilist klassifikatsiooni, mille pakkus 1802. aasta lõpus või 1803. aasta alguses välja harrastusmeteoroloog Luke Howard. See sarnaneb Linné binaarse nomenklatuuriga.

Algselt jaotati pilved neljaks grupiks (modifikatsiooniks), mida tänapäeval nimetatakse klassideks. Neli algset gruppi olid rünkpilved (Cumulus), kihtpilved (Stratus), kiudpilved (Cirrus) ning sajupilved (Nimbus); neist viimast enam eraldi klassiks ei loeta.

Nüüdisajal liigitatakse pilved nende moodustumise, välimuse ja aluse kõrguse järgi kaheks kategooriaks (kihilised ja konvektiivsed pilved), neljaks klassiks (alumised, keskmised ja kõrged pilved ning konvektiivse (vertikaalse) arenguga pilved) ja kümneks põhiliigiks.

20–25 km kõrgusel tekivad mõnikord pärlmutterpilved ja 70–80 km kõrgusel helkivad ööpilved.
pisi|Undulatus asperatus – uus pilvede tüüp Eestimaa taevas

Kategooria: kihtpilved
Klass: alumise korruse pilved
St – kihtpilved (Stratus)
Klass: keskmise korruse pilved
Ac – kõrgrünkpilved (Altocumulus)
As – kõrgkihtpilved (Altostratus)
Ns – kihtsajupilved (Nimbostratus) (Vananenud klassifikatsiooni järgi kuuluvad need alumiste pilvede klassi.Pilvide kool ENHI kodulehel)
Klass: kõrgpilved ehk ülemise korruse pilved
Ci – kiudpilved (Cirrus)
Cc – kiudrünkpilved (Cirrocumulus)
Cs – kiudkihtpilved (Cirrostratus)
Kategooria: konvektiivpilved
Klass: konvektiivsed ehk vertikaalarengu pilved
Cu – rünkpilved (Cumulus)
Cb – rünksajupilved ehk äikesepilved (Cumulonimbus)
Sc – kihtrünkpilved (Stratocumulus, vananenud klassifikatsiooni järgi kuuluvad need alumiste pilvede klassi)

Pilvede põhiliigid jaotatakse alamliikideks ja vormideks.

Vaata ka
Polaarsed stratosfääripilved

Viited

 Välislingid 

Pilvemääraja. ilm.ee
Pildigalerii pilvedest
Pilvede kool EMHI kodulehel
Ilm ja inimesed Jüri Kameniku blogi
Pilvejaht, ilm.ee – pilvede pildistamine Eestis