Kehtna mõis

pisi|Kehtna mõisa peahoone tagantvaade
Kehtna mõis (saksa keeles Kechtel) oli rüütlimõis Harjumaal Rapla kihelkonnas, nüüdisajal jäävad kunagise mõisa maad Kehtna valla territooriumile Rapla maakonnas.

 Ajalugu 
pisi|Kehtna mõisa valitsejamaja
Kehtna mõisat on esmamainitud 1470. aastalHeik Past, Kehtna mõis, Valla Vaatleja : Kehtna valla ajaleht, nr. 4, 1 aprill 2020, mil see kuulus Vietinghoffide suguvõsale, ka Saksa ordu ajal on olnud Kehtna Vietinghoffide mõis. 1485. aastal jagas Arndt Wietinghoff oma venna nõusolekul talle kuuluvad valdused kahe poja vahel. Poeg Arndt sai Järvakandi mõisa ning Fromhold Kehtna (Hof Kechenell) ja Ohekatku (Odenkolk) mõisa. Simon Vietinghoff pantis osaliselt Kehtna mõisa Rootsi kuningas Erik XIV-le, osaliselt erakreeditoridele. Järgnevate sajandite jooksul oli mõisal palju omanikke (sh Otto Tuve (1539)Atsalama mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis), 1585. aastal andis Rootsi kuningas Johan III hea teenistuse eest Kehtna krahv Pontus de la Gardiele igaveseks valduseks. 1715. aastast läks mõis Venemaa keisri käsul ja Eestimaa kindralkuberneri Aleksander Menšikovi kirjaga bürgermeister Christopher Michaeli ja ta naise Hedwigi eluaegsesse valdusse. 1726. aastal restitutsioonikomisjoni otsusega restitueeriti Kehtna mõis Pontus de la Gardie pärijale major Carl Gustav, Johan Gustavi p Boijele ja ta kaaspärijaile krahv Mauritz Lowenhauptile ja tema õdedele-vendadele. 1727. aastal müüdi mõis Hõreda mõisnik Hans Ludwig von Fockile. 

1777. aastal omandasid mõisa jälle Vietinghoffid, kui 1777. aastal assessor Hans Ludwig von Bock loovutas leitnant Adam Friedrich von Vietinghoffile Kehtna mõisa, vastu saades Paeküla mõisa Märjamaa kihelkonnas Kehtna mõis (Rapla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register, Vietinghoffide ajal rajati ka uhke mõisahoone.

1824. omandasid mõisa Benckendorffid ja 1874 Lilienfeldid, kes lasid varaklassitsistliku peahoone uusrenessanss-stiilis ümber ehitada. 1905. aasta ülestõusu ajal põletati Kehtna mõisa härrastemaja, mis peatselt taastati.

Viimaseks võõrandamiseelseks omanikuks oli Helmuth von Lilienfeld. Pärast võõrandamist asus 1925. aastastAhto Kennik, Maal paiknevad kodumajanduskoolid Eesti Vabariigis 1918–1940, Eesti TA Toimetised. Humanitaar- ja sotsiaalteadused. Köide 42, 1993, nr. 1, lk 67 Kehtna mõisas Kehtna Kõrgem Tütarlaste Põllutöö ja Majapidamise Kool ning seejärel Kehtna sovhoostehnikum.

1997. aastast on mõisa peahoone eravalduses ning seda on tugevasti restaureeritud.

 Mõisahoone 

Varaklassitsistlikus stiilis peahoone ehitati 1790. aastatel.

19. sajandi lõpul ehitati mõisahoone ümber uusrenessanss-stiilis.

1905. aasta mahapõletamisele järgnenud taastamise käigus sai hoone praeguse uusbarokse ilme. Hoonele lisati mansardkorrus ja kõrge murdkelpkatus, peasissekäik viidi lääneküljele jne. Uusklassitsistlik ja uusrokokoolik sisekujundus on säilinud. Uksed on kaunistatud karniisidega, tammepuust paraadtrepp viib teisele korrusele, kus asuvad ampiirsaal, barokksaal ja jahisaal.

Tähelepanuväärne on mõisat ümbritsev ligi 5 ha suurune park.

 Viited 

 Välislingid 
 Kehtna mõisast Eesti mõisaportaalis
 Kehtna mõis (Mõisate ülevaated) Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv
 Kehtna mõis (Rapla khk) Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register

 pildialbum – Kehtna mõisa sisevaated 2012. aasta suvel
Kehtna mõisa lugu Mõisablogis

Kategooria:Harjumaa mõisad
Kategooria:Kehtna vald
Kategooria:Rapla kihelkonna mõisad
Kategooria:Hastferite mõisad
Kategooria:Fockide mõisad
Kategooria:Lilienfeldide mõisad
Kategooria:Vietinghoffide mõisad