Eesti peaminister

Peaminister on Vabariigi Valitsuse liige, kelle peamine ülesanne on valitsuse esindamine ja selle tegevuse nii formaalne kui sisuline juhtimine. Peaminister juhib valitsuse tegevust poliitika kujundamisel ja elluviimisel. Tema ülesanne on kindlustada, et valitsuse poliitika on kindlaks määratud ja ellu viidud.

Peaminister ei ole põhiseaduslik institutsioon või kõrgem riigiorgan, ta on Vabariigi Valitsuse kui ühe põhiseadusliku institutsiooni juht. Peaminister ei juhi ühtegi ministeeriumi. Peaministri tegevuse toetamiseks on Riigikantseleis peaministri büroo, mille koosseisu kuuluvad peaministri nõunikud ja abid. Peaminister nimetab 2 ministrit, kellel on õigus asendada peaministrit tema äraolekul. Asendamise korra määrab peaminister.

Alates 23. juulist 2024 on Eesti Vabariigi peaminister Kristen Michal.

 Ajalugu 
Esimest korda kandis Eesti valitsusjuht peaministri nimetust 12. novembril 1918, kui moodustati teine Ajutine Valitsus. Esimeseks Eesti peaministriks sai Konstantin Päts. 1920. aasta põhiseaduses peaministri institutsiooni ei olnud. Valitsust juhtis riigivanem, kes täitis ka riigipea ülesandeid.

1934. aasta põhiseaduse järgi juhtis valitsust peaminister, kellel pidi olema riigivanema ja riigikogu usaldus. Põhiseaduse jõustumise järel täitis Konstantin Päts nii riigivanema kui ka peaministri ülesandeid. 1937–1938 täitis Päts riigipea ja valitsusjuhi kohustusi riigihoidja ametinimetusega. Peaminister juhtis valitsust ka vastavalt 1938. aasta põhiseadusele, kuid allus endiselt riigipeale, keda nimetati nüüd presidendiks. Nõukogude okupatsiooni ajal juhtis Eesti eksiilvalitsust peaministri asetäitja, kuna peaminister pidi täitma presidendi kohustusi.

Pärast Eesti taasiseseisvumist asus peaministri kohusetäitjaks Edgar Savisaar. 1992. aasta põhiseaduse kohaselt juhib Vabariigi Valitsust peaminister, kellel peab olema vaid riigikogu usaldus. Presidendil ei ole võimalik peaministrit ametist tagasi kutsuda.

 Ametisse astumine 
Peaministrikandidaadi määrab 14 päeva jooksul pärast valitsuse tagasiastumisest president. Riigikogu annab peaministrikandidaadile volitused valitsuse moodustamiseks. Peaministrikandidaat esitab 14 päeva jooksul pärast valitsuse moodustamise ülesande saamist riigikogule ettekande tulevase valitsuse moodustamise aluste kohta, mille järel riigikogu otsustab läbirääkimisteta avalikul hääletusel peaministrikandidaadile volituste andmise valitsuse moodustamiseks.

Riigikogult valitsuse moodustamiseks volitused saanud peaministrikandidaat esitab 7 päeva jooksul valitsuse koosseisu presidendile, kes nimetab 3 päeva jooksul valitsuse ametisse. 

Kui presidendi määratud peaministrikandidaat ei saa riigikogu poolthäälte enamust või ei suuda valitsust moodustada või loobub selle moodustamisest, on presidendil õigus 7 päeva jooksul esitada teine peaministrikandidaat. 

Kui president ei esita 7 päeva jooksul teist peaministrikandidaati või loobub selle esitamisest või kui teine kandidaat ei saa riigikogult volitusi või ei suuda valitsust moodustada või loobub selle moodustamisest, läheb peaministrikandidaadi ülesseadmise õigus üle riigikogule. Riigikogu seab üles peaministrikandidaadi, kes esitab valitsuse koosseisu presidendile. Kui 14 päeva jooksul, arvates peaministrikandidaadi ülesseadmise õiguse üleminekust riigikogule, on valitsuse koosseis presidendile esitamata, kuulutab president välja riigikogu erakorralised valimised. 

 Peaministri tagasiastumine 
Peaminister astub tagasi, kui:

 ministrite tagasiastumise või muudel seadusest tulenevatel alustel nende volituste lõppemise tõttu ei ole Vabariigi Valitsus otsustusvõimeline ega muutu otsustusvõimeliseks 21 päeva jooksul otsustusvõime kaotamisest arvates,

 peaministri volitused lõpevad tema kohta tehtud süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel,

 peaminister võib astuda tagasi ka omal algatusel, tehes oma otsuse teatavaks Vabariigi Valitsuse istungil.

Peaministri tagasiastumise korral astub kogu Vabariigi Valitsus ametist tagasi.

 Peaministri pädevus 
Vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele peaminister:

 juhatab valitsuse istungeid,
 kirjutab alla valitsuse õigusaktidele,
 nõuab ministrilt seletust tema tegevuse kohta,
 teeb Vabariigi Valitsuse seaduses ettenähtud juhtudel Vabariigi Presidendile ettepaneku muuta valitsuse koosseisu,
 esindab valitsust kohtus või annab volituse valitsuse esindamiseks kohtus,
 juhib Eesti seisukohtade kujundamist Euroopa Ülemkogu kohtumisteks ning esindab Eestit Euroopa Ülemkogus ja Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kokkutulevas nõukogus,
 täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud põhiseaduse ja seadustega.

 Eesti peaministrite loend 
Parteid
PiltNimiAmetisse asumise kuupäevAmetist lahkumise kuupäevAmetiaja pikkusParteiValitsusKoalitsioonParlamentPresidentEsimest Ajutist Valitsust (1918) juhtis Ministrite Nõukogu esimees.-111x111pxKonstantin Päts
(1874–1956)12. november 19188. mai 1919Eesti Maarahva LiitKonstantin Pätsi teine ajutine valitsusEML+TE+EDE(+ESDTP)Eestimaa Kubermangu Ajutine MaanõukoguPuudubKonstantin Pätsi kolmas ajutine valitsusEML+TE+EDE+ESDTP(+SEE+VKK)1105x105pxOtto Strandman
(1875–1941)8. mai 191918. november 1919Eesti TööerakondOtto Strandmani esimene valitsusTE+ESDTP(+RE)Asutav Kogu299x99pxJaan Tõnisson
(1868–1941)18. november 191928. juuli 1920Eesti RahvaerakondJaan Tõnissoni esimene valitsusRE+ESDTP+TE3115x115pxAdo Birk
(1883–1942)28. juuli 192030. juuli 1920Eesti RahvaerakondAdo Birki valitsusRE+TE+KRE499x99pxJaan Tõnisson
(1868–1941)30. juuli 192026. oktoober 1920Eesti RahvaerakondJaan Tõnissoni teine valitsusRE593x93pxAnts Piip
(1884–1942)26. oktoober 192021. detsember 1920Eesti TööerakondAnts Piibu valitsusTE1920 – 1934 juhtis Eesti valitsust Riigivanem.6111x111pxKonstantin Päts
(1874–1956)24. jaanuar 19343. september 1937parteituKonstantin Pätsi viies valitsusParteid keelatudV RiigikoguKonstantin Päts (Peaminister Riigivanema ülesannetes)1937  – 1938 juhtis Eesti valitsust Riigihoidja.797x97pxKaarel Eenpalu
(1888–1942)(Peaministri asetäitja)21. aprill 19389. mai 1938parteituKonstantin Pätsi viies valitsusParteid keelatudI Riigivolikogu 
I RiiginõukoguKonstantin PätsKaarel Eenpalu
(1888–1942)9. mai 193812. oktoober 1939Kaarel Eenpalu teine valitsus893x93pxJüri Uluots
(1890–1945)12. oktoober 193921. juuni 1940parteituJüri Uluotsa valitsusParteid keelatudOkupatsiooni ajal 1940 – 1944 oli peaministri ametikoht täitmata.-100x100pxOtto Tief
(1889–1976)

(peaministri asetäitja)18. september 194412. jaanuar 1953parteituOtto Tiefi valitsusPuudubPuudubJüri Uluots (Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis)-Johannes Sikkar
(1897–1960)

(peaministri asetäitja)12. jaanuar 195322. august 1960parteituJohannes Sikkari valitsusPuudubAugust Rei (Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis)-Tõnis Kint
(1896–1991)

(peaministri asetäitja)22. august 19601. jaanuar 1962parteituPuudub-Aleksander Warma
(1890–1970)

(peaministri asetäitja)1. jaanuar 196229. märts 1963parteituAleksander Warma valitsusPuudub-Tõnis Kint
(1896–1991)

(peaministri asetäitja)2. aprill 196323. detsember 1970parteituTõnis Kindi valitsusPuudubAleksander Warma (Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis)-Heinrich Mark
(1911–2004)

(peaministri asetäitja)8. mai 19711. märts 1990parteituHeinrich Marga valitsusPuudubTõnis Kint (Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis)-Enno Penno
(1930–2016)

(peaministri asetäitja)1. märts 199015. september 1992parteituEnno Penno valitsusPuudubHeinrich Mark (Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis)- 100x100pxEdgar Savisaar
(1950–2022)

(kohusetäitja)20. august 199129. jaanuar 1992RahvarinneEdgar Savisaare valitsusparteideüleneEesti Vabariigi ÜlemnõukoguArnold Rüütel (Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimees)-103x103pxTiit Vähi
(s. 1947)

(kohusetäitja)29. jaanuar 199221. oktoober 1992parteituTiit Vähi esimene valitsusparteideülene9103x103pxMart Laar
(s. 1960)21. oktoober 19928. november 1994Rahvuslik Koonderakond IsamaaMart Laari esimene valitsusI+M+ERSPVII RiigikoguLennart Meri1083x83pxAndres Tarand
(s. 1940)8. november 199417. aprill 1995MõõdukadAndres Tarandi valitsusM+RKEI+ERSP+VKRE+ELDP11103x103pxTiit Vähi
(s. 1947)17. aprill 199517. märts 1997Eesti KoonderakondTiit Vähi teine valitsusKMÜ+KEVIII RiigikoguTiit Vähi kolmas valitsusKMÜ(+RE/AP)1296x96pxMart Siimann
(s. 1946)17. märts 199725. märts 1999Eesti KoonderakondMart Siimanni valitsusKMÜ+AP13103x103pxMart Laar
(s. 1960)25. märts 199928. jaanuar 2002IsamaaliitMart Laari teine valitsusIL+RE+MIX Riigikogu1496x96pxSiim Kallas
(s. 1948)28. jaanuar 200210. aprill 2003Eesti ReformierakondSiim Kallase valitsusRE+KEArnold Rüütel15103x103pxJuhan Parts
(s. 1966)10. aprill 200313. aprill 2005Erakond Res PublicaJuhan Partsi valitsusRP+RE+RLX Riigikogu16103x103pxAndrus Ansip
(s. 1956)13. aprill 200526. märts 2014Eesti ReformierakondAndrus Ansipi esimene valitsusRE+KE+RLAndrus Ansipi teine valitsusRE+IRL(+SDE)XI RiigikoguToomas Hendrik IlvesAndrus Ansipi kolmas valitsusRE+IRLXII Riigikogu17103x103pxTaavi Rõivas
(s. 1979)26. märts 201423. november 2016Eesti ReformierakondTaavi Rõivase esimene valitsusRE+SDETaavi Rõivase teine valitsusRE+SDE+IRLXIII Riigikogu18100x100pxJüri Ratas
(s. 1978)23. november 201626. jaanuar 2021Eesti KeskerakondJüri Ratase esimene valitsusKE+SDE+IRLKersti KaljulaidJüri Ratase teine valitsusKE+EKRE+IXIV Riigikogu1989x89pxKaja Kallas
(s. 1977)26. jaanuar 202123. juuli 2024Eesti ReformierakondKaja Kallase esimene valitsusRE(+KE)Kaja Kallase teine valitsusRE+I+SDEAlar KarisKaja Kallase kolmas valitsusRE+E200+SDEXV Riigikogu20102x102pxKristen Michal
(s. 1975)23. juuli 2024AmetisEesti ReformierakondKristen Michali valitsusRE+E200(+SDE)

 Märkused 

 Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei liitus koalitsiooniga 16. novembril 1918.
 Saksa Erakond Eestimaal liitus valitsusega 28. novembril 1918. Vene Kodanikkude Kogu liitus valitsusega 28. veebruaril 1919.
 Eesti Rahvaerakond lahkus valitsusest 20. septembril 1919.
 Kuna Johannes Varese valitsus nimetati ametisse Nõukogude okupatsioonivõimude poolt põhiseaduse vastaselt, siis seaduslikult lõppesid Uluotsa valitsuse volitused Otto Tiefi valitsuse ametisse astumisel 18. septembril 1944.

 Jäi okupeeritud Eestisse, Nõukogude Liidu vang alates 10. oktoobrist 1944.

 Reformierakond lahkus valitsusest 1. detsembril 1996. Arengupartei liitus koalitsiooniga 9. detsembril 1996.

 Sotsiaaldemokraatlik Erakond lahkus valitsusest 21. mail 2009.
 Keskerakond lahkus valitsusest 3. juunil 2022.

 Vaata ka 

Eesti valitsusjuhtide loend
Riigivanem
Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees

 Viited 


Kategooria:Eesti poliitika