SS

(eesti keeles "kaitsemalev"), lühendatuna SS või ruunides 16px oli sõjaväeline organisatsioon rahvussotsialistlikul Saksamaal. SS moodustati 4. aprillil 1925 NSDAP kaitseüksusena. 

Alates 4. juulist 1926 oli see Sturmabteilungi (SA) allorganisatsioon. Alates 14. juulist 1934 kuni 8. maini 1945 oli SS iseseisev, paramilitaarne organisatsioon väljaspool NSDAP-d. SS allorganisatsioonid olid kaasosalised holokaustis. 

SS juhid (Reichsführer-SS):
 Julius Schreck (1925–1926)
SS-Obergruppenführer Joseph Berchtold (1926–1927)
SS-Obergruppenführer Erhard Heiden (1927–1929)
 Heinrich Himmler (1929–1945)
 Karl Hanke (1945)

Schutzstaffeli arenguetapid
1925. aasta aprillis andis NSDAP Juht Adolf Hitler korralduse Julius Schreckile korralduse moodustada Schutzstaffel (kaitsesalk), milleks valiti SA piirkondlike SA-Hundert seast üks SS-Gruppe, mille koosseisu kuulus 10–20 NSDAP-le kõige ustavamat liiget, parteijuhtide füüsiliseks kaitseks. A. Hitleri korralduse alusel andis senise SA ühe allüksuse juht korralduse 21. septembril 1925. aastal Schutzstaffel-üksuse moodustamiseks. Koos Schutzstaffeli moodustamisega tekkisid ka Sturmabteilungist erinevad SS ametinimetused. Kuna moodustatud üksused olid väiksearvulised, siis esialgsed ametinimetused olid: kaitsegrupi liige, SS Mann ja grupijuht, SS-Gruppenführer.

1926. aastal võttis NSDAP liikmetest vabatahtlikkuse alusel moodustatud paramilitaarse organisatsiooni SA juhtimise endale Adolf Hitler ning määras Sturmabteilungi juhtorgani juhiks Franz Pfeffer von Salomon´i, kes moodustas SA sõjaväelise organisatsiooni mudeli alusel ning moodustas ka SA üleriikliku selgete alluvusvahekordadega struktuuri. Samuti moodustati üleriiklik SS-üksusi ühendav SS-Obergruppenführeri ametikoht.

SS organisatsioon 1934–1939
SS-Amt
SS-Zentralkanzlei
SS-Personalabteilung
SS-Verwaltungsabteilung
SS-Sanitätsabteilung
SS-Führungsstab (1932)
SS-Verbindungsdienst (1933)
Amt SS-Sicherheitsdienst
SS-Rasseamt

SS organisatsioon 1939–1945
Allgemeine SS
SS-Totenkopfstandarten
SS-Verfügungstruppe muudeti Relva-SS-iks

Nürnbergi tribunal

Teise maailmasõja võitjate liitlasvägede ja Nõukogude Liidu esindajatest moodustatud Nürnbergi tribunali otsusega kuulutati SS kuritegelikuks organisatsiooniks, tehes erandi sellesse organisatsiooni mitte oma vabal tahtel kaasatud isikute suhtes.

Autasud
SS-surnupealuusõrmus
Ehredegen der Reichsführer-SS
SS-mõõk

 Vaata ka 
Sturmabteilung
Relva-SS
SS-korpus
SS-i veregrupi tätoveering
Natsionaalsotsialism


Kategooria:Kuritegelikud organisatsioonid
Kategooria: Saksamaa ajalugu
Kategooria: Teine maailmasõda