Enn Roos

Enn Roos (20. september 1908 Tambovi kubermang – 15. juuli 1990 Tallinn) oli eesti skulptor.

Ta kuulus 1939. aastast kunstiühingusse Pallas ja oli 1943. aastal asutatud Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu üks asutajaid.

Elukäik
Enn Roos asus vanematega Eestisse 1912. aastal. Lõpetas 1927. aastal Tallinna Peetri erakooli, õppis aastatel 1926–1928 Ants Laikmaa ateljeekoolis ja 1927–1928 Jaan Koorti ateljees. 1935. aastal astus Pallase Kõrgemasse Kunstikooli, mille lõpetas 1939. aastal skulptorina.

Ta mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse, tegutses aastatel 1942–1944 skulptorina Moskvas.

Enn Roos töötas aastatel 1947–1983 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis õppejõuna klaasehistöö, keraamika ja skulptuuri kateedris.P. Ruuge, Meie saadikukandidaate. Skulptor Enn Roos - Õhtuleht, 15.03.1961 Ta oli 1958. aastast professor ja aastatel 1962–1977 skulptuurikateedri juhataja.

Looming
Enn Roos on loonud monumentaalskulptuuri ja arhitektuuriplastikat. Viljelenud vabaplastikat, modelleerides portreid, olustikulisi kompositsioone, naisakte ja loomaskulptuure. Materjalidest eelistas ta pronksi kõrval ka mattglasuuriga keraamikat, šamotti, terrakotat ning hilisemal ajal ka polüestervaiku.Leo Gens, Enn Roos 70, Sirp ja Vasar, 22.09.1978

1930. aastatel modelleeris hulgaliselt portreeskulptuure riigitegelastest (sh Jaan Poska, August Rei, Otto Tief ja Artur Sirk). Samas on Enn Roos ka joonistanud ja illustreerinud ajakirja Vallatu Magasin 1937 aasta nr 2 esikaane. Sõja ajal Moskvas viibides võttis ta osa Suure Isamaasõja kunstinäitusest ning 1944. aastal toimunud Jüriöö ülestõusu kunstinäitusest. Sellesse perioodi kuuluvad tema teosed "Eesti partisanid", "Isa ja poeg – rahvatasujad" ning "Granaadiheitja".

Pärast sõda valmisid Enn Roosil mitmefiguurilised skulptuurigrupid ("Laulvad lapsed", "Akrobaadid"), portreed kultuuritegelastest ("Richard Sagrits", "Ants Laikmaa") ning hulgaliselt pisiplastikat ("Mängivad karud", "Lammas talledega" jt). Tema tuntumad monumentaalskulptuurid on Tõnismäe haljakul asunud nn Tallinna vabastajate monumendi langetatud peaga sõduri pronksist kuju (nn pronkssõdur, mis nüüd asub Kaitseväe kalmistul) ning Harjumäel asunud Viktor Kingissepa pronksfiguur (nüüd Ajaloomuuseumis Maarjamäel).F.Matt, Skulptor Enn Roos 60-aastane – Rahva Hääl, 20.04.1968 nr 221

 Teosed 
pisi|Enn Roos. "Karu", graniit (1939)
Tema tuntuim teos on nn pronkssõdur, mis valmis 1947. aastal (koostöös Arnold Alasega).
 "Karu", 1939
 "Laulvad lapsed", 1947
 "Korea tütarlaps", 1957
 "Allikal", 1960
 "Mali neegritar", 1960–1965
 "Melanhoolne akt", 1973
 "A. Laikmaa portree", 1976
 "Lamav piison", 1981
 "Istuv ilves", 1985 (Tallinna loomaaias)

Tunnustus
 1947 – Eesti NSV teeneline kunstitegelaneEesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV teenelise kunstitegelase aunimetuse andmise kohta, Punaväelane: Punaarmee [7. laskurdiviisi] poliitosakonna ajaleht, 7 november 1947

Viited

 Allikad 
 EKABL lk 444
 Pronkssõduri looja sajas juubel tõi uhke näituse Postimees, 14. november 2008

Kategooria:Eesti skulptorid
Kategooria:Eesti NSV Kunstnike Liidu liikmed
Kategooria:Kõrgema Kunstikooli Pallas vilistlased (1919–1940)
Kategooria:Eesti Kunstiakadeemia professorid
Kategooria:Ordeni "Austuse märk" kavalerid
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1908
Kategooria:Surnud 1990