Admiral Pitka

Admiral Pitka (pardatähis A230) oli Eesti mereväe Beskyttereni klassi staabi- ja toetuslaev. 

On veeväljasurvelt suurim Eesti mereväe käsutuses olnud sõjalaev läbi aegade. Oli mereväe lipulaev.

Ajalugu
 Taani teenistuses 
pisi|1979. aastal Fääri saartel
Admiral Pitka on ehitatud Taanis Aalborgi laevatehases. Laev ehitati Taanis Põhja-Atlandi ja Gröönimaa vetes sõiduks. Seetõttu on laeval ka jääklass. 27. mail 1975 pandi laevale nimeks Beskytteren ('kaitsja'), pardatähiseks sai F340. Vettelaskmine toimus kaks päeva hiljem, sest nimepäeval oli Limfjordis tormi tõttu liiga madal veetase. Beskyttereni üleandmine Taani kuninglikule mereväele toimus 15. detsembril 1975. Taani mereväega liideti Beskytteren 27. veebruaril 1976. Esimeseks komandöriks sai Jan Thorsen. 

Laeva kasutati peamiselt Põhjamerel ja Gröönimaa vetes patrullimiseks ning väeüksuste varustamiseks.

Lõpuaastail kuulus Beskytteren Taani mereväe 1. divisjoni koosseisu.

 Eesti teenistuses 
pisi|Admiral Pitka visiidil Helsingis 2007
2000. aastal annetati laev Eesti mereväele. 21. novembril 2000 heisati laeval Eesti lipp ja laev nimetati Admiral Pitkaks Johan Pitka järgi. Pardatähiseks sai A230. Laeva üleandmistseremoonial osalesid Taani ja Eesti merevägede juhid, aga ka Taani kaitseväe juhataja kindral Christian Hvidt ja Eesti kaitseväe juhataja kontradmiral Tarmo Kõuts. Tseremoonial osales ka president Lennart Meri. 

Admiral Pitkast sai mereväe lipulaev. Laev kuulus Miinilaevadivisjoni. 

2001. aastal sõlmiti mereväe ja Rakvere linnavalitsuse vahel sõprus- ja koostööleping ning Admiral Pitka sai õiguse kanda Rakvere linna vappi.

2005.–2006. aastal oli Admiral Pitka NATO reageerimisjõudude 1. miinitõrjeeskaadri (inglise keeles: Standing NRF Mine Countermeasures Group 1 - SNMCMG1) lipulaev. 2005. aastal osales laev ka Inglismaal Trafalgari lahingu 200. aastapäeva puhul korraldatud mereväeparaadil. 

2006. aasta juunis oli Admiral Pitka Saaremaal korraldatud mereväeparaadi juhtlaev. 

2007. aasta märtsis viis Admiral Pitka Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese koos suure kaaskonnaga riigivisiidile Soome. Soome vetesse sisenemisel tervitas Admiral Pitkat Soome mereväe miiniveeskaja Pyhäranta ja Harmaja majakast möödumisel tulistati vastastikku 21-lasulised tervitussaluudid. Suomenlinna kindluses mängis laevade möödudes Soome mereväeorkester Eesti ja Soome hümni. Admiral Pitka sildus Helsingi kesklinnas Pakkahuone kai äärde.https://www.delfi.ee/artikkel/15338719/ilves-soitis-uhke-kaaskonnaga-soome

2007. aastal osales Admiral Pitka suurel NATO Euroopa mereväeõppusel Noble Mariner. 

2008. aasta augustis transportis Admiral Pitka militaarvõistluse Erna retk võistlejad Tallinnast Salmistu juurde, kus nad dessandina paatidega maabusid.

 Teenistusest välja arvamine 
Hoolduseks vajaliku raha puudusel seisis laev 2008. aastast kai ääres.Lipulaev Admiral Pitka seisab rahapuuduses tühjalt. Eesti Ekspress, 26. mai 2011.. Laeva kajuteid kasutati veel pigem majutuskohtadena. Lipulaeva olukord hakkas tekitama ühiskonnas muret ja küsimusi. Riigi Sõjalise Kaitse tegevuskava 2012–2015 raames püüti leida vahendeid laeva taas kasutusele võtmiseks.https://ekspress.delfi.ee/artikkel/46635826/lipulaev-admiral-pitka-seisab-rahapuuduses-tuhjalt 2012. aastal plaaniti lõpuks välja kuulutada NATO Maintenance and Supply Agency kaudu rahvusvaheline remondi hangehttps://www.postimees.ee/986774/merevae-lipulaev-laheb-lopuks-remonti, kuid see ei saanud teoks.

2013. aasta juunis arvati Admiral Pitka teenistusest välja ning 2014. aasta esimestel kuudel lammutas BLRT laeva. Admiral Pitka oli praktiliselt viimane välispartnerite poolt Eestile oma mereväe väljaarendamiseks abi korras üle antud sõjalaev, mis oli veel mereväe teenistuses. Seejärel jäid mereväe koosseisu alles vaid riigi poolt ostetud laevad.

 Laeva komandörid Eesti mereväes 
2000 – leitnant Priit Jaarma
2001 – leitnant Indrek Hanson
2003 – vanemleitnant Annes Vainamäe
2004 – leitnant Indrek Vinkel
2005 – vanemleitnant Jüri Saska
2007 – leitnant Priit Arge, hiljem vanemleitnant Peep Laanisto
2013 – leitnant Argo Grasmann

 Laeva seadmete edasine kasutus 
Mõningaid laeva seadmeid kasutati hiljem õppevahenditena Eesti Mereakadeemias. Akadeemia sai Admiral Pitka seadmetest endale järgneva: üks peamasin koos varuosade, mõõte- ja tööriistade, rakiste komplektiga ning dokumentatsiooniga; peaülekande reduktor koos siduri ja võlligeneraatoriga; võlliliin koos sõukruvi ja hüdrosüsteemiga; avarii-diiselgeneraator koos teenindavate süsteemide ja juhtimiskilpidega; käivitusõhu kompressor ja töörõhu kompressor; treipink; abikatel; turbokompressor; pöörete sageduse regulaatorid; hüdrauliline kraana koos juhtimissüsteemiga; peamasinate ja reguleeritava sammuga sõukruvi juhtkonsool ja külgkonsoolid.

Mereväele jäeti laevast järgnev: tööstuslik pesumasin ja tööstuslik triikimismasin; kombineeritud küpsetusahjud – 2 tk; navigatsiooniradari antenn koos plastmasskupliga ja monitoriga; ankur; treipink; freespink; puurpink; trafo 440V = 220V – 2 tk. Lisaks laeva tööriistu, otsi, interjööri elemente ja meeneid. 

Admiral Pitka vöörisuurtükki eksponeeritakse Eesti Sõjamuuseumis.

 Vaata ka 

Lindormen-klassi toetuslaev-miiniveeskja
Lennuk (miiniristleja)

Viited

Välislingid

Kategooria:Eesti endised sõjalaevad
Kategooria:Taani sõjalaevad