Kiruna vald

Kiruna vald on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Lapimaa maakonna ja Norrbotteni lääni põhjaosas. 

Kiruna vald piirneb idas Norrbotteni lääni Pajala vallaga, lõunas Norrbotteni lääni Gällivare vallaga, läänes Norra Nordlandi maakonna Narviki valla ning Tromsi maakonna Bardu, Målselvi ja Storfjordi vallaga ning põhjas Soome Lapi maakonna Enontekiö vallaga.

See on pindalalt (20 553,28 km²; 1.1.2019) Rootsi kõige suurem omavalitsus. Ühtlasi on see Rootsi kõige põhjapoolsem omavalitsus. Rahvaarv on 22 433 (31.12.2023).

Kiruna vallas Tynnyrilaki mäel asub Struve geodeetilise kaare punkt ().

Alates aastast 1898 tegutseb seal Kiruna kaevandus, mis on maailma suurim maa-alune rauakaevandus. Rauamaaki on kaevandatud ka Svappavaaras.

Vallal on sõprussuhted Arhangelski linnaga Venemaal.

Haldusajalugu
Kui Rootsi 1862. aasta vallareform 1874. aastal Lapimaa läbi viidi, moodustati Jukkasjärvi maavald Jukkasjärvi kihelkonnas ja Karesuando maavald Karesuando kihelkonnas.

Jukkasjärvi maavallas loodi 23. detsembril 1908 Kiruna munitsipaalasula. Aastal 1948 kujundati maavald ümber Kiruna linnaks ja munitsipaalasula kaotati. Linn oli pindalalt suurim linnavald Rootsis ja maailmas suuruselt teine pärast Mount Isa linna Queenslandis Austraalias.

Rootsi 1952. aasta haldusreform piirkonna haldusjaotust ei mõjutanud, sest see ei puudutanud Västerbotteni lääni ega Norrbotteni lääni.

Kiruna vald moodustati 1. jaanuarist 1971 Rootsi 1971. aasta vallareformiga Kiruna linnast ja Karesuando maavallast.Per Andersson. Sveriges kommunindelning 1863-1993, Draking: Mjölby 1993, ISBN 
91-87784-05-X, lk 100.

Vald kuulub moodustamisest saadik Gällivare kohturingkonda.

Vald kuulub 2000. aastast soome keele halduspiirkonda ja meä keele halduspiirkonda ning 2010. aastast saami keele halduspiirkonda.

 Loodus 
Pinnamood
pisi|Tee Nikkaluokta poole ja Kebnekaise massiiv.
Kiruna valla idaosa on metsane, lääneosas on kõrgmäestik. Mägede kivimid on suurelt jaolt Skandinaavia mäestiku moondekivimid, millest mõned on lubjarikkad, mis toob kaasa rikkaliku taimestiku. Mandrijää tõttu on toimunud aluspõhja erosioon ja vastupidavamate kivimitega piirkonna on reljeef selgepiirilisem, ja seda võimendavad tänapäeva liustikud.  Näiteks Kärkevagge Abisko lähedal on erosiooni tõttu paljastunud aluskord. Kõrgmäestikuloodus ja vormirikkus on omased Kebnekaise mäele ja Abisko piirkonnale, mida läbib matkarada Kungsleden.

Torneträskist põhja pool ei ole kõrgmäestikku, välja arvatud Pältsani mägi, mis kõrgub 1400 meetrini merepinnast. Seal on sooalad palsasoodega. Kaugemal idas läheb maastik laugjamaks ja pehmevormilisemaks ning eelmäestikumaastik koosneb peamiselt soomaast ja metsastest moreenidest. Kiruna ümbruses leidub maaki sisaldavaid kivimeid.

Valla ja kogu Rootsi kõrgeim mägi on Kebnekaise. Aastal 2001 tehtud mõõtmiste järgi   on selle lõunatipp 2095 m kõrgusel üle merepinna ja põhjatipp 2097 m kõrgusel. Sellel on viis üle 2000 m kõrgust tippu.

Veestik

Vallas on üle 6000 järve. ja kuus suurt jõge.Ett paradis för fiskaren, kirunalapland.se. Suurim järv on Torneträsk (332 km²), mis on pindalalt Rootsi seitsmes järv ning Skandinaavia suurim mägijärv, Rootsi suurim reguleerimata järv ja Rootsi üks sügavamaid järvi (suurim sügavus 186 m).Fakta om Torneträsk. Kuus suurt jõge on Tornio jõgi, Kalixi jõgi, Rautase jõgi, Vittangi jõgi, Lainio jõgi ja Könkämä jõgi. Karesuando lähedal ühineb Könkäma jõgi Lätäsenoga, moodustades Muonio jõe.Geografi, kiruna.se.

Looduskaitse
Vallas on 1909. aastal loodud Abisko rahvuspark (77 km²) ja 1920. aastal loodud Vadvetjåkka rahvuspark (26,3 km²). Abisko rahvuspark on üks esimesi Rootsi rahvusparke. Saamid tegelevad seal põhjapõdrakasvatusega, kuid seal on üldiselt rikas loomastik ja palju mägitaimi, näiteks väga haruldane käpaline, väike-käokeele alamliik [[Platanthera obtusata subsp. oligantha|Platanthera obtusata subsp. oligantha]], mida vaadeldakse ka omaette liigina Platanthera oligantha''.Abisko, kirunalapland.se. Vadvetjåkka on üks väiksemaid rahvusparke. Ka seal kasvatavad saamid põhjapõtru. Piirkonnas on rikkalik linnustik. Läheduse tõttu Atlandi ookeanile on seal sageli pilvine ja sademeid on palju.Om Vadvetjåkka nationalpark, sverigesnationalparker.se.

Peale rahvusparkide on Kiruna vallas looduskaitsealad:
Abisko loodusteadusliku jaama looduskaitseala
Alajaure looduskaitseala
Aptasavare mägiürgmets
Karhu pakura looduskaitseala
Kuusivaara-Penikkajärvi looduskaitseala
Laurivaara looduskaitseala
Lehtivaara looduskaitseala
Markkatieva looduskaitseala
Masugsbyni looduskaitseala
Matala-Kuusivaara looduskaitseala
Miesvaara looduskaitseala
Pauranki
Pessinki mägiürgmets
Rautase mägiürgmets
Rautusakkara
Stordaleni looduskaitseala
Torneträski-Soppero mägiürgmets
Vastakielisenvuoma looduskaitseala
Vathaanvaara looduskaitseala
Vinkkakoski 

Rahvastik
Saamikülad ja meä asunikud
Kiruna asula sai alguse 19. sajandi lõpus. Kiruna paikneb  Jukkasjärvi kihelkonnast, kus ammusest ajast on elanud saamid. See oli 16. ja 17. sajandil jagatud Siggevaara ja Tingevaara lapikülaks, aga 18. sajandil jagati need lapikülad neljaks uueks: Siggevaarast sal Laevase saamiküla (Kaalasvuoma) ja Gabna saamiküla (Rautusvuoma), Tingevaarast sai Talma saamiküla ja Saarivuoma saamiküla. Esimesed meä asunikud saabusid 17. sajandi esimesel poolel. Valla ala rahvaarv oli väike, kuni 19. sajandi viimastel aastatel alustati kaevandamist.

Rahvaarvu dünaamika 
1810: 1408
1820: 1621
1830: 1763
1840: 2021
1850: 2357
1860: 2989
1870: 3147
1880: 3266
1890: 3604
1900: 4314
1910: 12 728
1920: 14 783
1930: 19 661
1940: 19 427
1950: 20 348
1960: 28 194
1970: 30 639
1975: 31 194
1980: 29 705
1985: 26 862
1990: 26 149
1995: 25 826
2000: 24 314
2005: 23 135
2010: 22 944
2015: 23 178
2020: 22 664

Aastate 1970–2015 kohta on rahvaarvud antud 31. detsembri seisuga järgneva aasta vallapiirides.   

 Välismaa taustaga elanikud 
31. detsembril 2014 oli välismaa taustaga elanikke (välismaal sündinud elanikke pluss Rootsis sündinud elanikke, kelle mõlemad on välismaal sündinud) 2785 ehk 11,98% rahvastikust (rahvaarv oli 23 241). 31. detsembril 2002 oli välismaa taustaga elanikke sama definitsiooni järgi 2269 ehk 9,63% rahvastikust (rahvaarv 23 555).

Elanike arv 10 tavalisema sünnimaa järgi
Järgmised maad on Kiruna valla elanike 10 tavalisemat sünnimaad.
NrSünnimaaArvOsakaal (%)Osakaal kogu riigis 1   Rootsi     86,46  79,61 2  Soome    3,15  1,26 3  Tai    0,93  0,43 4  Eritrea    0,92  0,47 5  Norra    0,84  0,38 6  Saksamaa    0,52  0,53 7  Afganistan    0,48  0,62 8  Somaalia    0,46  0,66 9  Süüria    0,34  1,88 10  Poola    0,33  0,94

Ringkonnad
Kuni 2016. aastani oli vald rahvastikustatistiliseks jaotatud Jukkasjärvi, Karesuando ja Vittangi koguduseks.pisi|Kiruna valla ringkonnad: Jukkasjärvi (roosa), Vittangi (kollane) ja Karesuando (hall)
Alates 2016. aastast on nende asemel ringkonnad: Jukkasjärvi ringkond, Karesuando ringkond ja Vittangi ringkond.

 Asustus 
pisi|Vaade Kirunale Luossavaaralt

Tiheasustusega paikkonnad (elanike arv aastal 2000) on

 Kiruna 19 148
 Vittangi 851
 Jukkasjärvi 541
 Svappavaara 434
 Kuttainen 343
 Karesuando 327
 Övre Soppero 230

 Viited 

 Välislingid 

 Valla koduleht

Kategooria:Rootsi vallad