Friedrich Konrad Gadebusch

Friedrich Konrad Gadebusch (9. veebruar (vana kalendri järgi 29. jaanuar) 1719 Rügen – 20. juuli (9. juuli) 1788) oli baltisaksa ajaloolane, Tartu rae justiitsbürgermeister.

Gadebusch õppis enne Königsbergi ülikoolis õigusteadust, 1750. aasta paiku tuli ta Liivimaale. Esialgu oli ta koduõpetaja, seejärel tõusis Tartu linnaametnikuks ning pärast 1765. aastat, kui tal õnnestus lahendada Tartu rae ja linnarahva vaheline tüli, algas Gadebuschi kiire karjäär. 1767 oli ta Tartu esindajana Katariina II poolt kokku kutsutud Põhiseadusliku Komisjoni koosseisus, kaitstes muuhulgas ka Baltikumi eristaatust (Balti erikorda). Hiljem pühendas ta töö kõrvalt tuntavalt aega ka ajalookirjutusele, ajaloohuvi oli tal tekkinud juba Saksamaal.

Tema tuntuimad teosed:
 1772. aastal valminud ülevaade 97 kroonikustSulev Vahtre. Meie vanema historiograafia uurimisseisust ja ülesannetest. - Ajalooline Ajakiri 2001, 3(114), 5-26. "Abhandlung von Livländischen Geschichsshreibern""; Digitaalselt, BSB: ,
 1777. aastal valminud "Livländische Bibliothek, nach alphabethischer Ordnung" I–III BSB: , ,  ning
 1780.–83. aastal valminud kroonika "Livländische Jahrbücher", Riia 1781–1788,  osa üheksas köites
 ADA: 1, 2, 3, 4., 
BSB:  (Riga, 1780),  (Riga, 1780),  (Riga, 1781),  (Riga, 1781),  (Riga, 1782),  (Riga, 1781),  (Riga, 1782),  (Riga, 1783)  (Riga, 1783).

Viited

 Kirjandus 

 Briefe an den livländischen Historiographen Friedrich Konrad Gadebusch (1719–1788). Regesten. Bearbeitet von Friedrich von Keussler. Herausgegeben, eingeleitet und mit Registern versehen von Christina Kupffer und Peter Wörster. Verlag Herder-Institut: Marburg 1998.
 Geschichte als Gedächtnis. Friedrich Konrad Gadebusch 1719–1788. – Quellen und Studien zur baltischen Geschichte 18. Böhlau Verlag: Köln-Weimar-Wien 2004.

Teoseid
Teoseid TÜ raamatukogus

 Välislingid 


Kategooria:Tartu rae liikmed
Kategooria:Baltisaksa ajaloolased
Kategooria:Sündinud 1719
Kategooria:Surnud 1788
Kategooria:Vana-Jaani kalmistule maetud