Eesti linnad

2025. aasta seisuga on Eestis 47 linna, mis on asustusüksused.	RT I, 16.10.2017, 1"Asustusjaotus", Rahandusministeerium (vaadatud 10.09.2024) Neist kümme on samades piirides omavalitsusüksused, viis linnasisesed linnad ja ülejäänud 32 vallasisesed linnad.

Eestis loetakse linnaks üldjuhul asustusüksusi, milles on vähemalt 1000 elanikku. Suurima elanike arvuga on pealinn Tallinn (453 864 elanikku, 2023) ja väikseima elanike arvuga Kallaste (655 elanikku, 2023). 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnades kokku 873 964 inimest.

 Eesti linnade loend 
Tärninga on tähistatud linnad, mis on samades piirides asustus-  ja omavalitsusüksused.

LinnLinnastaatusPindala(km²) Elanikke(2025)MaakondOmavalitsus-üksus Tallinn1248159,3 456 518 Harjumaa Tallinn* Tartu?39,0 97 304 Tartumaa Tartu linn Narva134568,7 52 495 Ida-Virumaa Narva linn* Pärnu125133,2 41 529 Pärnumaa Pärnu linn Kohtla-Järve194639,3 32 839 Ida-Virumaa Kohtla-Järve linn* Viljandi128314,7 17 157 Viljandimaa Viljandi linn* Maardu198023,4 16 875 Harjumaa Maardu linn* Rakvere130210,6 15 668 Lääne-Virumaa Rakvere linn* Kuressaare156315,5 12 989 Saaremaa Saaremaa vald Sillamäe195712,1 12 153 Ida-Virumaa Sillamäe linn* Võru178414,0 12 024 Võrumaa Võru linn* Valga158416,7 11 999 Valgamaa Valga vald Keila193811,2 11 024 Harjumaa Keila linn* Jõhvi19387,6 10 720 Ida-Virumaa Jõhvi vald Haapsalu127911,1 9499 Läänemaa Haapsalu linn Paide129110,1 7936 Järvamaa Paide linn Saue19934,4 6217 Harjumaa Saue vald Elva19389,9 5622 Tartumaa Elva vald Tapa192617,4 5481 Lääne-Virumaa Tapa vald Põlva19935,5 5392 Põlvamaa Põlva vald Rapla19934,7 5320 Raplamaa Rapla vald Türi19266,9 5133 Järvamaa Türi vald Jõgeva19383,9 5049 Jõgevamaa Jõgeva vald Kiviõli194611,8 4701 Ida-Virumaa Lüganuse vald Põltsamaa19266,0 4090 Jõgevamaa Põltsamaa vald Paldiski178359,9 4081 Harjumaa Lääne-Harju vald Sindi19385,0 3766 Pärnumaa Tori vald Kunda193810,1 2990 Lääne-Virumaa Viru-Nigula vald Kärdla19384,5 2892 Hiiumaa Hiiumaa vald Kehra19933,9 2815 Harjumaa Anija vald Tõrva19264,8 2600 Valgamaa Tõrva vald Narva-Jõesuu199310,2 2595 Ida-Virumaa Narva-Jõesuu linn Loksa19933,8 2492 Harjumaa Loksa linn* Tamsalu19966,3 2320 Lääne-Virumaa Tapa vald Otepää19366,2 2112 Valgamaa Otepää vald Räpina19933,8 2037 Põlvamaa Räpina vald Kilingi-Nõmme19384,3 1566 Pärnumaa Saarde vald Karksi-Nuia19932,9 1429 Viljandimaa Mulgi vald Võhma19931,9 1233 Viljandimaa Põhja-Sakala vald Lihula19934,2 1226 Pärnumaa Lääneranna vald Antsla19382,9 1204 Võrumaa Antsla vald Mustvee19385,7 1127 Jõgevamaa Mustvee vald Suure-Jaani19382,9 1125 Viljandimaa Põhja-Sakala vald Abja-Paluoja19934,5 1049 Viljandimaa Mulgi vald Püssi19932,1 860 Ida-Virumaa Lüganuse vald Mõisaküla19382,2 732 Viljandimaa Mulgi vald Kallaste19382,3 651 Tartumaa Peipsiääre vald

+ Eesti linnade rahvaarv rahvaloenduste andmetel (1922–2021) Linn19221934 1959 1970 1979 1989 2000 2011 2021 Tallinn122 419137 792 281 714  369 583  441 800  499 421  400 378  393 222  438 341 Tartu50 34258 876 74 263  90 459  104 381  113 420  101 169  97 600  91 407 Narva26 91223 512 30 381  61 346  75 909  84 975  68 680  58 663  53 424 Pärnu18 49920 334 41 029  50 224  54 051  56 937  45 500  39 728  38 347 Kohtla-Järve 40 464  82 558  87 472  91 664  47 679  37 201  32 577 Viljandi 940011 788 17 916  20 814  22 368  23 080  20 756  17 473  16 875 Maardu    16 052  16 738  17 524  15 284 Rakvere 766010 027 14 296  17 891  19 011  19 822  17 097  15 264  14 984 Kuressaare 3364 4478 9720  12 140  14 207  16 166  14 925  13 166  12 698 Sillamäe 8210  13 505  16 157  20 561  17 199  14 252  12 230 Valga 945510 842 13 354  16 795  18 474  17 722  14 323  12 261  11 792 Võru 5077 5332 10 700  15 398  16 767  17 496  14 879  12 667  11 533 Jõhvi 10 502     12 112  11 025  10 130 Keila 3032  5574  7194  10 072  9388  9763  10 078 Haapsalu 4251 4649 8567  11 483  13 035  14 617  12 054  10 251  9220 Paide 2980 3285 5834  7911  9641  10 849  9642  8228  7544 Saue    4958  5514  5831 Elva 4800  6365  6358  6325  6020  5607  5616 Tapa 3751 8001  10 037  10 851  10 439  6765  5896  5168 Põlva    6467  5767  5115 Türi 2903 5625  6275  6626  6862  6324  5954  5070 Rapla     5758  5202  4887 Jõgeva 2496  3644  5389  7035  6420  5501  4851 Kiviõli 10 444  11 153  11 050  10 390  7405  5634  4725 Põltsamaa 2609 3667  4523  4893  5207  4849  4188  3847 Sindi 3083  3908  4428  4548  4179  4076  3744 Paldiski 1053851 3387  6907  7311  7690  4248  4085  3542 Kärdla 2688  2969  3426  4139  3773  3050  3160 Kunda 3776  5226  4828  5037  3899  3422  2865 Tõrva 2599 2579  2755  3157  3546  3201  2729  2690 Narva-Jõesuu     2983  2632  2664 Kehra     3224  2889  2607 Loksa     3494  2759  2467 Otepää 2158  2424  2289  2424  2282  2108  2074 Räpina     2967  2751  2066 Tamsalu     2618  2236  2053 Kilingi-Nõmme 2141  2319  2507  2504  2223  2075  1605 Karksi-Nuia    2269  1931  1453 Võhma     1596  1314  1280 Antsla 2453  2211  1952  1688  1547  1291  1263 Lihula     1497  1399  1175 Mustvee 2325  2227  2087  1994  1753  1358  1175 Suure-Jaani 1713  1610  1653  1503  1324  1039  1173 Abja-Paluoja     1417  1240  1030 Püssi     1872  1083  863 Mõisaküla 2163  1887  1618  1349  1165  825  756 Kallaste 1668  1604  1431  1361  1211  852  685 Nõmme15 105 Petseri 2013 4274 Mustla 1011 1101964 Ahtme11 215

 Ajalugu 
 Keskaegsed linnad Eesti alal 
Eesti keskaegsed linnad olid Tallinn (linnaõigused 1248), Tartu (enne 1262), Vana-Pärnu (1251), Uus-Pärnu (1318), Narva (1345), Paide (1291), Rakvere (1302), Viljandi (1283) ja Haapsalu (1279) ja Toompea. 1296. aastal mainis Helmold de Lode kirjas Lübecki raele oma linnu Lodenrodet ja Koilat, mille kohta puuduvad muud andmed.
Linnade linnaõiguse reeglina Liivimaa osas lähtusid Riia õigusest ja Eestimaa osas Lübecki (Tallinna) õigusest. Erandiks olid Haapsalu ja Paide, kus keskajal kehtis Riia õigus.

1563. aastal sai linnaõigused Kuressaare ja 1584. aastal Valga. 17. sajandi algul kaotati Vana-Pärnu linn ja väikesed sisemaalinnad (Paide, Rakvere ja Viljandi) kaotasid suure osa oma õigustest ja sattusid alevitena sõltuvusse mõisaomanikust.

Väikelinnade omavalitsusena ja esimese astme kohtuna tegutses foogtikohus, mis koosnes kohtufoogtist ja paarist linnavanemast. Foogtikohtud loodi magistraatide alluvusse alates 16. sajandist, neil lasusid politsei- ja alamastme kohtu ülesanded. 1785. aasta Venemaa keisririigi linnaseadusega muudeti magistraat ainult esimese instantsi kohtuasutuseks, foogtikohtud kaotati või väiksemates linnades reorganiseeriti magistraatideks.
 Uusaegsed linnad Eesti alal 
Asehalduskorra kehtestamisega Tallinna ja Riia asehaldurkonnas oli Eesti aladel kuus linna: Tallinn, Tartu, Kuressaare, Narva, Pärnu, Viljandi, sh Venemaa keisrinna Katariina II 1785. aasta linnaseaduse alusel said linnaõigused Kuressaare, Paldiski, Valga ja Võru. 1783. aasta asehalduskorra sisseviimisel muudeti senised linnad kreisikeskusteks ja linnaõigused said tagasi Rakvere, Viljandi ja Pärnu, linnaks sai Paldiski ning uue kreisilinnana rajati Võru. Asehalduskorra kehtestamisel allutati raed administratiivalal kubermanguvalitsustele ja majandusalal kroonupalatile.

Linnaseaduse järgi moodustasid kõik linnakodanikud ühe linnakogukonna, mis omakorda jagunes eri klassideks eriliste õiguste ja kohustustega. Esimesse klassi kuulusid varakad linnaelanikud – kinnisvaraomanikud. Linnakodanike teise klassi moodustasid gildid, mis vanemates, keskaja linnades olid tekkinud kui autonoomsed seisuslikud ühingud. Gildiliikmed jagunesid omakorda vastavalt nende käes oleva kapitali suurusele, mille nad linnavõimudele olid esitanud. Iga kapitaliomanik maksis vastavalt üles antud kapitali suurusele aastas ühe protsendi riigimaksu. Näiteks kodanikud, kes olid oma vara hinnanud suuremaks kui 10 000 rubla, kuulusid esimesse gildi. Teise gildi kuulusid kodanikud, kelle vara väärtus oli 5000 – 10 000 rubla, ja kolmandasse gildi 1000–5000-rublase vara omanikud. Esimese gildi liikmed võisid näiteks tegutseda kõikidel tööstus- ja kaubandusaladel, teise gildi liikmed võisid tegutseda vaid sisemaal ning kolmanda gildi liikmetel oli võimaldatud vaid väikekaubitsemine ja madalamad käsitööalad. Sellesse gildi kuulusidki peamiselt käsitöölised, kes omakorda jagunesid tsunftideks. Käsitööliste tegevust reguleeris linnaseadusele lisatud määrustik käsitöö kohta. Linnaelanikud, kes olid alatiselt linnas viibivad sise- ja välismaalt saabunud võõrad, arvati neljandasse klassi, kusjuures neid liigitati omakorda veel rahvuste järgi. Viienda elanikkonna klassi moodustasid nimekad isikud ehk literaadid: teadusemehed, kunstnikud, suurte kapitalide omanikud jne. Viimase, kuuenda klassi moodustas lihtrahvas, kes ei omanud maju, ei tegelenud käsitööga.

18. sajandi lõpul domineerisid Eesti linnades puithooned. Leidus ka erandeid: Tallinnas ja Kuressaares moodustasid kivihooned vastava ehitusmaterjali piisava olemasolu tõttu ligi poole hoonestusest. 1820. aastail võis näha järgmist pilti:

 Linn Kivihooneid Puithooneid Võru 10 79 Pärnu 87 532 Tartu 111 628 Kuressaare 99 103 Tallinn 440 1059

 Linnad Eesti vabariigi ajal 
1920. aastal oli Eestis 12 linna: Haapsalu, Kuressaare, Narva, Paide, Paldiski, Petseri, Pärnu, Tallinn, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru.

1926. aastal muudeti Vabariigi Valitsuse otsusega Nõmme, Põltsamaa, Tapa, Tõrva ja Türi alev nende elanike soovil linnadeks. 1927. aastal said linnaks Tõrva ja 1936. aastal Otepää.

Linnaseadusega, mis jõustus 1. maist 1938, alevid kaotati. Seaduse alusel said linna staatuse 14 alevit – Antsla, Elva, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Sindi ja Suure-Jaani.

1. mail 1938 oli Eestis kokku 33 linna:
 Tallinn (pealinn),
 Tartu (esimese astme linn),
 Narva, Pärnu, Nõmme, Viljandi, Valga, Rakvere (teise astme linnad),
 Võru, Haapsalu, Kuressaare, Petseri, Tapa, Paide, Türi, Mustvee, Põltsamaa, Tõrva, Mõisaküla, Jõhvi, Otepää, Kunda, Sindi, Elva, Kallaste, Antsla, Kärdla, Kilingi-Nõmme, Jõgeva, Suure-Jaani, Keila, Mustla ja Paldiski (kolmanda astme linnad).

 Vaata ka 
 Eesti alevite loend
 Eesti alevike loend
 Eesti valdade loend
 Eesti külade loend

 Viited 

 Kirjandus 
 Harry Paalberg, Eesti NSV linnade elanike arvu dünaamikast, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 15, 1966, nr 3

 Välislingid 

 Elamisväärsemate linnade tippu kroonib ülikoolilinn Tartu Eesti linnade elamisväärsuse edetabel, Eesti Päevaleht, 21. aprill 2008.


Kategooria:Linnade loendid