Alo Hoidre

Alo Hoidre (aastani 1935 Horn, õieti Aleksander; 26. jaanuar 1916 Petrograd – 2. oktoober 1993 Tallinn) oli eesti maalikunstnik, raamatuillustraator, graafik.

Elukäik
Sündinud Venemaal, kolis 1920 koos perega Tallinna ning käis 18. algkoolis. Aastatel 1933–1937 õppis Riigi Kunsttööstuskoolis litograafiat ja 1938–1941 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas graafikaeriala. Mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse ning võttis Eesti laskurkorpuse ridades osa lahingutest Velikije Luki all. Demobiliseeriti 1943. aastal. Sai stipendiumi õpinguteks Moskvas ja Leningradis. Naasis Tallinna 1944. aastal. Oli ajalehe Sirp ja Vasar kunstiosakonna juhataja. Aastatel 1944–1982 oli Eesti Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud.

Looming
Viljeles nii vaba- kui ka raamatugraafikat, tehnikaist valdas meisterlikult litograafiat; maalijana eelistas tempera- ja õlimaali. Osales arvukalt nii Eesti kui ka üleliidulistel näitustel, sealhulgas ka mainekatel Tallinna graafikatriennaalidel.

Sõjast naasnuna pühendus Hoidre raamatugraafikale ning sõja- ja tööstustemaatilisele vabaloomingule.

Alo Hoidre "Rehepeks" on ühtaegu autori tuntumaid töid kui ka ajastut erakordselt täpselt illustreeriv. Ebatõeline ning helge on asendunud mustvalge ausa vaatega tööle, mis õilistab inimest. Hoidre sammub siin sellel õhukesel piiril, mis eraldab poliitilist kohustust tööteema kujutamisel ning argise ülistamist. Paratamatus elada oma ajas on siin küll aimata, kuid Hoidre sisemine veendumus lihtsate inimeste kujutamisel samavõrd.

1951. aastal osales Alo Hoidre koos Ott Kangilaski, Richard Sagritsa, Richard Kaljo, Edith Parisega Fr. R. Kreutzwaldi "Kalevipoja" illustreerimisel. Eesti NSV 10. aastapäevaks ilmunud suurejoonelisust taotlenud väljaande kujundamisel kasutati tol ajal väga soositud ja levinud kollektiivse töö meetodit. Vahetiitlid ja vinjetid valmistas Richard Kaljo, vahetiitlite ornamentaalse kujunduse tegi Edith Paris. Järjekordne "Kalevipoja" uustrükk avaldati Fr. R. Kreutzwaldi 150. sünniaastapäeva puhul ilmunud viieköitelises teoste sarjas 1953. aastal koos eelnevalt mainitud kunstnike illustratsioonidega.

Hilisemas loomeeas, olles tagasi tõmbunud tellimustöödest ja pedagoogipraktikast kunstiinstituudis, avaldus Hoidre maalijaisiksus hedonistlikes elurõõmsates kompositsioonides. 1980. aastatel ja 1990. aastate algul katsetas kunstnik erinevaid materjale ja tehnikaid, maalides lõuendi kõrval vaskplaatidele, kartongile ja puule abstraktseid maale ja kollaaže peamiselt enda jaoks, katsetades abstraktse kunsti erinevaid võimalusi. Maalitehniliselt ületas ta kõik endale seni seatud piirid, kasutas ootamatuid võtteid ja materjale. Aktiivsest elust tagasi tõmbunud kunstniku loodu seas leidub tõelisi maalilisi pärleid. Hoidre hilisloomingu koloriit on küllastatult rikkalik ja sügav, teemad inimeksistentsi põhiprobleeme uurivad. Maalide pealkirjad olid kõnekad: "Kirgastumine", "Selginemine". 1971. aastal valminud töö "Selgimine" on avamänguks 1990. aastate algul saabunud tunnustusele, mis tõi kunstnikule ka Kristjan Raua preemia.

Üks suund Hoidre loomingus on seotud grotesksete, poolabstraktsete figuuridega, mida ta viljeles nii maalis kui ka graafikas. Maali puhul kasutas ta segatehnikat, näiteks kullavärvi, et muuta kompositsioon ilmekamaks ja atraktiivsemaks. Kunstnikuna mängis Hoidre oma töödes traagilisuse ja koomilisuse piirimail. Kompositsioon suplejatega näitab tema loomingu lõbusamat poolt.

Teosed
 Pühajärv. Lito, paber. 1963. Lm 43,5 × 60 cm, Pm 32,5 × 45 cm
 Otepää maastik. Lito, paber. 1964. 21 × 28 cm
 Karolina. Lito, paber. 1988. Lm 45,8 × 50,4 cm, Pm 37 × 41,7 cm
 Kübar. Õli. 1990
 Lelu. Lito, segatehnika. 1971
 Peagi saabun. Segatehnika. 1975
 Kotermannide laul. Segatehnika. 1974
 Rehepeks. Lito. 1945
 Selgimine. Õli, masoniit. 1971
 Näod. Kuivnõel. 1939
 Kompositsioon suplejatega. Segatehnika. 1980. aastad 
 Kiviõli. Litograafia, paber. 1947
 Kohtla-Järve. Litograafia, paber. 1940
 Kohtla-Järve. Litograafia, paber. 1940
 Kohtla-Järve. Litograafia, paber. 1947
 Ehitustööd Kiviõlis. Litograafia, paber. 1947
 Kohtla-Järve tehased. Tempera, paber. 1948
 Mahtra sõda. Süsi. 1955
 Lõhed. Lito, paber. 1961
 Exlibris
 L. Mikko, A. Hoidre, Priidu Aavik. Punalipu üleandmine. Akvarell, vatman. 1950

Portreed
 Kunstimeistrid (Portree Eduard Wiiraltist). Värviline lito. 1986. 61 × 46,5 cm

Kaanekujundus
 Lev Tolstoi. "Anna Karenina" http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?20284
 Romain Rolland. "Colas Breugnon" http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?5891
 Maksim Gorki. "Ema" http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?22339
 August Jakobson. "Hiiglaste tee. Kolm jutustust" http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?72824
 Lilli Promet. "Kes levitab anekdoote?" http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?26874
 Eduard Vilde. "Mäeküla piimamees" http://mustu.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?19331
 Eduard Vilde. "Mahtra sõda" http://mustu.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?keywords=14809&ost=14811
 Hanno Kompus. "The Monastery of Petseri", Tallinn: Töökool, 1940 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?15959

Illustratsioonid
 Eduard Vilde. "Jutustused" (3. osa) 
 Nekrassov, Nikolai. "Pakane Punanina"

Õpilased
Alo Hoidre õpilased: kunstnikud Siima Škop, Maret Olvet,

Näitused
 1999, 3. veebruar – 5. märts Galerii 36: Konrad Adenaueri fondis, näitus "Tundmatu Alo Hoidre"
 2000, 30. aprillini Tammsaare muuseumi rohelises tiivas näitus "Alo Hoidre. Viimased maalid"
 2005, 19. september – 3. märts Pärnu linnagaleriis graafiku ja maalikunstniku Alo Hoidre litode näitus "Retrospektiiv"

Tunnustus
1969 – Eesti NSV teeneline kunstnik Art 81 Eesti NSV teenelise kunstniku aunimetuse andmise kohta: Holdre, Aleksander Jaani p. Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 7. veebruar 1969 Nr. 7 (172)
1982 – Eesti NSV rahvakunstnik
1984 – Kristjan Raua preemia
1991 – Kristjan Raua preemia

 Viited 

Kirjandus
 Illustratsioonid ja kaanekujundus: http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/isik?10286
 Maalid: http://www.vkg.ee/?id=2944
 Haus Galerii http://www.haus.ee/?s=oksjon&z=toimunud&tro=7&tro2=44
 Vaal Galerii http://www.vaal.ee/est/galerii/kunst/graafika
 Kunstisalong Allee http://www.allee.ee/allee.php?lang=et&module=35&op=0&pid=18
 ENE
 1990, Eesti entsüklopeedia, (EE), Tallinn
 1996, Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon (EKABL), Tallinn
 1940, Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide, Saku
 Genss, J. 1948, Eesti kunstnike leksikon, Tallinn

Välislingid
 Mark Soosaar. Õiget poolt ei olnudki. Maaleht, 21.09.2006


Kategooria:8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Kategooria:Eesti kunstnikud
Kategooria:Kõrgema Kunstikooli Pallas vilistlased (1919–1940)
Kategooria:Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Kategooria:Eesti NSV teenelised kunstnikud
Kategooria:Eesti NSV rahvakunstnikud
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1916
Kategooria:Surnud 1993