Aatrium

Aatrium oli vanarooma arhitektuuris elamu keskne ruum. Seda sõna on hiljem hakatud kasutama lähedaste nähtuste kohta.

Vanarooma aatrium
pisi|vasakul|Atrium corinthicum roomaaegses majas Prantsusmaal Vaison-la-Romaine'is

Aatrium (atrium) oli vanarooma arhitektuuris elamu keskne ruum.

Sõna päritolu

Ladina sõna atrium tuleneb võib-olla sõnast ater 'suitsust mustunud'. Seos võib seisneda selles, et selles ruumis oli algselt ka lahtine kolle, mille suits väljus katuseava kaudu.

Konstruktsioon ja liigid
pisi|
Aatrium oli nelinurkne siseruum maja keskel.  Sealt pääses ümbritsevatesse ruumidesse. Aatrium oli perekonna "elutuba". Valgus pääses aatriumi avast katuses.

Ehitusviisi puhul, mida Vitruvius nimetas "atrium tuscanicum" (etruski aatrium), kandsid katust kaks massiivset puittala, millele oli põigiti paigutatud veel  kaks tala. Sellest moodustus ülespoole osaliselt avatud siseruum, mille katust kandsid sambad või ka piilarid.

Ainult nelja sambaga aatriumi nimetatakse atrium tetrastylicum (neljasambaline aatrium).

Aatriumi, mille katuseava kannab palju sambaid, nimetatakse atrium corinthicum (Korintose aatrium).

Väiksemates majades oli ka täielikult katusega kaetud, ilma compluvium'ita aatriume, mida nimetati atrium testudinatum.

Katuse kuju
Katuse kuju järgi oli aatriumi tüüp enamasti atrium impluviatum. Sellise aatriumi  katus oli sissepoole kaldu. Nelinurkse katuseava (compluvium) all paiknes samuti nelinurkne bassein (impluvium), kuhu koguti vihmavett. Sealt suunati vesi tsisterni.

Juhul kui aatriumi vihmavett ei kogutud, võis katus olla ka väljapoole kaldu. Sellist aatriumi nimetatakse atrium displuviatum.

 Pildid 
pisi|Lundi ülikooli aatrium

 Aatrium kirikuarhitektuuris 
pisi|Milano Sant'Ambrogio basiilika aatrium

Aatriumiks hakati nimetama ka kristliku basiilika eesõue.

Aatrium tänapäeva arhitektuuris

Tänapäeva arhitektuuris nimetatakse aatriumiks klaaskatusega kaetud õue.

 Vaata ka 
 Ristikäik
 Peristüül
 Kolonnaad
 Portikus

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Ruumid