Ruhnu puukirik

Ruhnu Püha Magdaleena kirik ehk Ruhnu puukirik on kirik Ruhnu saarel. Kirik rajati 1643–1644 ja on vanim säilinud puithoone Eestis. 

Kirikut kasutab EELK Ruhnu Püha Magdaleena kogudus.

pisi|left|Ruhnu puukirik ja uus kirik
Puukiriku kõrval asub 1912. aastal püstitatud kivihoones Ruhnu uus kirik. Kahte kirikut ümbritseb Ruhnu kirikuaed.

 Ajalugu 
pisi|left|Ruhnu puukirik, katusega värav ja traditsioonilised Ruhnu katusristid 1920. aastatest pärineval fotol
Ehitus algas 22. novembril 1643 ning kirik pühitseti 22. aprillil 1644.

Stockholmi ajaloomuuseumis (Historiska museet) asub Ruhnu puukiriku klaasimaalide ("rubiinide") kogu. See on Eesti klaasikunstiajaloo vanim ja kõige väärtuslikum kogu, sisaldades kuut 17. sajandi klaasimaali. Kui ruhnlased 1944. aastal Rootsi põgenesid, võtsid nad klaasimaalid koos muu väärtusliku kirikuvaraga endaga kaasa. Ruhnu kiriku tinaraamides aknad restaureeriti ja klaasmaalid kopeeriti 1998. aastal Eesti Kunstiakadeemia klaasiosakonnas.

2000. aastate algul koostatud Ruhnu kiriku dendrokronoloogilised uuringud kinnitasid kiriku vanust. Uuringus selgus, et altariruumi seinapalkide viimane kasvuaasta oli 1641 ja pikihoone idaseina palkidel 1643, mis langevad kokku kiriku teadaoleva ehitusajaga. Palkide erinev langetusaasta võib olla tingitud ehitusmaterjali pikemast kogumisest. Kiriku altariraami palkide viimane kasvuaasta oli 1645, mistõttu paiknes altar kiriku valmimise ajal ilmselt ajutisel alusel. Kiriku meestepoole pingistiku alustala viimane kasvuaasta oli 1642, millest järeldati, et see pingistik ehitati kirikuga samal ajal. Naistepoole pingistikku on ilmselt hiljem uuendatud, sest selle alustala viimane kasvuaasta oli 1772. Veel hilisem kasvuaasta (1850) avastati naistepoole pingistiku kirikutornipoolse jätku alustalast. Selline lisajätk leidus ka meeste pingireas. Samuti erines kirikutorni palkide vanus kiriku vanusest. Kirikutorni raamipalkide viimane kasvuaasta oli 1850, millest järeldati, et kirikutorn võib olla ehitatud 1851. aastal ning ilmselt samal aastal pikendati kiriku siseruumi ja lisati uusi pingiridu. See aastaarv on lõigatud ka kiriku tornikiivrisse ning seisab kirikupeaportaali kohal kiriku valmimisaasta "1644" kõrval. See ei välista küll võimalust, et torn oli kirikul olemas ka varem ning lihtsalt asendati 1851. aastal, kuid seda peetakse ebatõenäoliseks.Läänelaid, A. 2005. Kuidas Ruhnlased kirikus käisid selgitavad aastarõngad. Horisont, 3/2015, 10–15

 Pilte 

Vaata ka
Votiiv

 Viited 

Välislingid

Kategooria:Saare maakonna kirikud
Kategooria:Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kirikud‎
Kategooria:Saare maakonna kultuurimälestised
Kategooria:Ruhnu vald
Kategooria:Ruhnu kihelkond
Kategooria:Eesti puukirikud