Muuga mõis

Muuga mõis (saksa keeles Münkenhof) oli mõis Simuna kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lääne-Virumaal Vinni vallas (enne 2017 Laekvere vallas), Lääne-Virumaa Muuga külas.
pisi|350px|Muuga mõisa peahoone. Ehitismälestis nr. 15705 (vaadatud 01.11.2022)

 Ajalugu 
pisi|Muuga mõisa väravaehitis. Ehitismälestis nr. 15708 (vaadatud 01.11.2022)
pisi|Muuga mõisa tuuleveski. Ehitismälestis nr. 15710 (vaadatud 01.11.2022)
pisi|Muuga mõisa möldrimaja. Ehitismälestis nr. 15711 (vaadatud 01.11.2022)
Muuga mõis (Münkenhof) on saanud nime preestermunkadelt. Mõisa on esmamainitud 1526. aastal. Muuga mõisa ja sinna juurde ka Rahkla küla kuulusid Pirita kloostrileRahkla mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis.

Aastail 1613–1940 kuulus Muuga mõis 19 omanikule.LÄÄNE-VIRUMAA. Muuga

1581 läks mõis Rootsi krooni kätte; 1613 kuulus Heinrich Ungerile (surnud 1630); 1631 andis Rootsi kuningas Gustav II Adolf osa mõisast oma Rootsi riigisekretärile Nils Nilsson Tungelile; 1650. aastal andis Tungel mõisa rendile Rootsi riiginõunikule Liivimaal, Ludwig SchulzileLudwig Schulz, Rootsi riiginõunik Liivimaal, Muuga mõisa rendilevõtja pitsat, Rahvusarhiiv. 1660 anti teine osa mõisast Ungeri naise Anna õepojale von Zögele; 1665 läks kogu mõis ooberst Andres von Zögele (1625–1665); järgmine omanik Andreas Zöge von Manteuffel (1665–1706); Gotthard Johann von Manteuffelile (surn. 1780) järgnes krahv Gotthard Johann von Manteuffel (1690–1763) ning kuni 1796. aastani oli mõis Manteuffelite aadliperekonna valduses.

Aastal 1796 sai mõisa omanikuks Jakob Gottlieb von Klugen, aastast 1799 aga Jakob Georg von Berg (1760–1844), Eestimaa rüütelkonna pealik ja riiginõunik. Aastast 1824 sai omanikuks Gustav Ernst von Stackelberg (1766–1850), aastast 1835 Peter Gustav von Uexküll-Güldenbandt, kelle ajal 1837. aastal oli mõisas 47 talu, 261 meest, 327 naist, 129 hobust, 326 sarvlooma, 1069 väikelooma, saeveski, viinavabrik ja 2 vesiveskit. Kaheksanda revisjoni järgi oli 1834 külas 613 inimest, kellest 270 olid mehed ja 343 naised. Mõisal oli viinavabrik, mille teisel korrusel olid tööliste eluruumid. See paiknes pargi servas, Eduard Vilde lapsepõlvekodu vastas.

Aastast 1848 vabahärra Johann Ludvig Georg von Uexküll–Güldenband (1818–1881), aastast 1853 parun Aleksander von Vietinghoff, aastast 1856 Leo Zoege von Manteuffel (1823–1908) ning 1860 ostis esinduslikult välja ehitamata mõisa Peterburis töötanud portreekunstniku Carl Timoleon von Neffi abikaasa Luise von Neff (sünd. Kaulbars 1804–1882). 1850. aastal oli portreekunstnik Neff ostnud ateljeeks Emil von Krusensternilt Rakvere linna naabruses asunud Piira mõisa, mille päris Neffide tütar Mary von Grünewaldt (1839–1919), kes oli abiellunud Liivimaa rüütelkonna sekretäri Moritz von Grünewaldtiga.

1887 päris fideikomissi Luise von Neffi ja Carl Timoleon von Neffi poeg aurahukohtunik Heinrich von Neff (1841–1906) ja 1906. aastal tema vanim poeg Timoleon (Leo) von Neff (1871–1919), kelle käes oli mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Muuga mõis (Simuna khk)

 Mõisakompleks 
pisi|Skulptuur "Madonna lapsega". Kunstimälestis nr. 16941 (vaadatud 01.11.2022)
pisi|Skulptuur "Lamav lõvi", 18/19. sajand. Kunstimälestis nr. 16942 (vaadatud 01.11.2022)
pisi|Skulptuur "Lamav lõvi", 18/19. sajand. Kunstimälestis nr. 16943 (vaadatud 01.11.2022)
Mõisa suurejoonelise kahekorruselise uusrenessanss-stiilis peahoone projekteeris Carl Timoleon von Neff 1866–1872. Ka paljude ruumide maalingud tegi kuulus kunstnik ise, mitmed aga tema poeg Heinrich von Neff. Mõisa vestibüülis asuv helehall marmortrepp on Venemaa keisri Aleksander II kingitus.

Mõisasüda kuulus von Neffidele kuni 1940. aastani. Neffide tohutu kunstikogu viidi pärast Teist maailmasõda Eesti Kunstimuuseumi. Alates 1944. aastast tegutseb mõisahoones Muuga põhikool; 1951. aasta suvel tehti mõisahoones kapitaalremont. Ehitati vaheseinu ja pandi internaadi ruumidele uued põrandad. Samal aastal rajati kooliaeda kiviktaimla ning ehitati veetaimede ja kalade jaoks bassein. Aastatel 1987–1994 restaureeriti aga hoonet põhjalikult. Pärast restaureerimist on säilinud 1873. aastal valminud väike väravahoone ning 1872. aastast pärinev kellatorn.

Mõisa peahoones on kolm kunstimälestisena arvele võetud skulptuuri (vaadatud 29.09.2014):
 skulptuur "Madonna lapsega", 19. sajand (kips, vaskplekk)
 skulptuur "Lamav lõvi", 18/19. sajand (marmor; kuju paikneb vestibüülis esimesel korrusel peatrepi juures paremal)
 skulptuur "Lamav lõvi", 18/19. sajand (marmor; kuju paikneb vestibüülis esimesel korrusel peatrepi juures vasakul)

 Vaata ka 
 Muuga tiik

 Viited 

 Välislingid 


 Eesti mõisaportaal, Muuga mõis
 Muuga mõis (Simuna khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register
 "Kunstnik Piira ja Muuga mõisahärraks" Virumaa Teataja, 9. oktoober 2004

Kategooria:Virumaa mõisad
Kategooria:Eestimaa fideikomissmõisad
Kategooria:Simuna kihelkond
Kategooria:Vinni vald
Kategooria:Zoege von Manteuffelite mõisad
Kategooria:Manteuffelite mõisad