Võlasuhe

Võlasuhe (inglise keeles obligation) on õigussuhe, millest tuleneb võlgniku kohustus teha võlausaldaja kasuks tegu või sellest hoiduda ning võlausaldaja õigus nõuda võlgnikult kohustuse täitmist.Võlaõigusseadus. – Riigi Teataja, RT I, 15.03.2022, 15, § 3.

 Võlasuhe 

 Võlasuhte sisu 
Võlasuhe on võlaõiguse keskne mõiste.Kull, I., Kõve, V., Käerdi, M. Võlaõigus I. Üldosa. Tallinn: Juura 2004, lk 19. Võlasuhteid tuleb eristada viisakussuhetest, kus pooltevahelised kohustused ei ole õiguslikult siduvad.Kull, I., Kõve, V., Käerdi, M. Võlaõigus I. Üldosa. Tallinn: Juura 2004, lk 29. Viisakussuhted on eelkõige kokkulepped, mille sisuks on tavaline suhtlus. Näiteks ei teki võlasuhet kutsest õhtusöögile.Varul, P., Kull, I., Kõve, V., Käerdi, M., Sein, K. Võlaõigusseadus. Komm vlj. 1. vlj. Tallinn: Juura 2016, lk 16. Võlausaldajat kui õigustatud isikut nimetatakse ka kreeditoriks. Võlgnik ehk kohustatud isik on deebitor. Võlasuhte mõiste puhul saab eristada kitsast ja laia tähendust. Võlasuhe kitsas tähenduses koosneb kohustusest ja sellele vastavast nõudest. Laias tähenduses on võlasuhe õigussuhete kompleks, mis koosneb mitmetest kohustustest ja nõuetest. Võlasuhe laias tähenduses on näiteks müügileping.Varul, P., Kull, I., Kõve, V., Käerdi, M., Sein, K. Võlaõigusseadus. Komm vlj. 1. vlj. Tallinn: Juura 2016, lk 11.

Kohustus võib olla nii kindlal viisil käitumine (positiivne sooritus) kui ka käitumisest hoidumine (negatiivne sooritus).Kull, I., Kõve, V., Käerdi, M. Võlaõigus I. Üldosa. Tallinn: Juura 2004, lk 23. Võlasuhe võib piirduda kohustusega arvestada teatud viisil teise poole õiguste ja huvidega.Võlaõigusseadus. – Riigi Teataja, RT I, 15.03.2022, 15, § 2. Võlasuhe tekib ainult võlgniku ja võlausaldaja vahel ning üldreegli järgi kolmandad isikud võlasuhtest õigusi ei omanda (võlasuhte relatiivsus).Varul, P., Kull, I., Kõve, V., Käerdi, M., Sein, K. Võlaõigusseadus. Komm vlj. 1. vlj. Tallinn: Juura 2016, lk 12. Erand on näiteks leping kolmanda isiku kasuks.Võlaõigusseadus. – Riigi Teataja, RT I, 15.03.2022, 15, § 80.

Võlasuhteid reguleerib eelkõige võlaõigusseadus.Võlaõigusseadus – Riigi Teataja, RT I, 15.03.2022, 15.

 Võlasuhte tekkimise alused 
Kõige olulisem võlasuhte tekkimise alus on leping. Võlasuhte aluseks võib olla ka kahju õigusvastane tekitamine, alusetu rikastumine, käsundita asjaajamine, tasu avalik lubamine või näiteks lepingueelsed läbirääkimised.Varul, P., Kull, I., Kõve, V., Käerdi, M., Sein, K. Võlaõigusseadus. Komm vlj. 1. vlj. Tallinn: Juura 2016, 18-22.

 Võlasuhte lõppemine 
Võlasuhe lõpeb, kui kohustus täidetakse, tehakse tasaarvestus, võlgnik ja võlausaldaja langevad kokku ehk üks isik on samal ajal nii võlgnik kui ka võlausaldaja, pooled lepivad kokku võlasuhte lõppemises, lepingust taganetakse, leping öeldakse üles või füüsilisest isikust võlgnik sureb. Lepinguga võib kokku leppida täiendavates võlasuhte lõppemise alustes.Võlaõigusseadus. – Riigi Teataja, RT I, 15.03.2022, 15, § 186.

 Võlasuhete liigid 

 Tehingulised ja seadusest tulenevad võlasuhted 
Tekkimisealusest lähtudes jagunevad võlasuhted tehingulisteks ja seadusest tulenevateks võlasuheteks. Tehingulised võlasuhted tekivad peamiselt lepingutest ja seetõttu nimetatakse seadusest tulenevaid võlasuhteid ka lepinguvälisteks võlasuheteks.Kull, I., Kõve, V., Käerdi, M. Võlaõigus I. Üldosa. Tallinn: Juura 2004, lk 30.

 Kestvusvõlasuhted ja ühekordsele toimingule suunatud võlasuhted 
Ajaliselt saab võlasuhteid liigitada kestvusvõlasuheteks ja ühekordse toimingu vahetamisele suunatud võlasuheteks. Tavaline näide kestvusvõlasuhtest on üürileping. Müügileping on enamasti ühekordsele toimingule suunatud. Kui eristamine on keeruline, tuleb välja selgitada, milline oli poolte tahe lepingut sõlmides.Kull, I., Kõve, V., Käerdi, M. Võlaõigus I. Üldosa. Tallinn: Juura 2004, lk 32-33.

Vaata ka
laenamine
pant

 Viited 
Kategooria:Võlaõigus