Peipsi-Pihkva järv

Peipsi-Pihkva järv  (vene Псковско-Чудское озеро, Чудско-Псковское озеро) on Eesti suurim järv, mis koosneb kolmest osast: Peipsi, Pihkva ja Lämmijärvest. Järv asub Põhja-Euroopas Eesti ja Venemaa piiril. Järve pindala on 3555 km²Haberman, J., Timm, T. & Raukas, A. (2008). Saateks. – Peipsi. Tartu : Eesti Loodusfoto, 7–10..

Üldandmed
Soolsus 0‰
Supelranna pikkus üle 30 km (Eesti pikim rand)

Peipsi-Pihkva järv on pindala poolest Euroopa 5. järv. Peipsist eespool on Laadoga, Äänisjärv, Vänern ning Saimaa.

Peipsi-Pihkva järve voolab 240 jõge või oja, suurimad neist on Velikaja ja Emajõgi. Ainus väljavoolav jõgi on Narva jõgi.

Peipsi-Pihkva järve suurimateks saarteks on Venemaale kuuluv Kolpino saar (Kulkna) ja Eestile kuuluv Piirissaar.

Peipsi-Pihkva järv on piiriks Eesti ja Venemaa vahel. Eestile kuulub 44% ning Venemaale 56% Peipsi-Pihkva järvest.

Füüsiline geograafia
Peipsi ja Pihkva on tekkinud mandrijää poolt tekitatud madalasse lohku. Peipsi järve põhja- ja lõunakallas on väga eriilmelised. Põhjakaldal, näiteks Kauksis on liivane rand ning luited. Lõunakallas (Pihkva järv) on aga kinnikasvanud ning soostunud. Selle põhjuseks on maakerge, mis põhjakaldal on kiirem kui lõunakaldal. Selle tulemusena valgub Peipsi järve vesi aeglaselt lõunasse ning ujutab üle uusi alasid.

Peipsi järve nullveetasemeks loetakse 29,5 m BK77 kõrgussüsteemi järgi. Peipsi järve veetase kõigub aasta jooksul +1,5 meetrist  –0,5 meetrini.

Keskmine õhutemperatuur Peipsi lähistel asuvas Tiirikoja ilmajaamas juulis on  17, 3 °C ning veebruaris alla -5, 9 °C, sademeid langeb keskmiselt 548 mm aastas. Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi asub Peipsi, nii nagu ka teda ümbritsevad naaberalad parasvöötme kontinentaalse ja merelise kliimavöötme piiril. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi kuulub Peipsi järve piirkond Dfb kliimatüübi alla. Talvel on järv külmunud keskmiselt 114 päeva jooksul.

Elustik
Järves elab 37 liiki kalu ning 9 liiki kahepaikseid. Nendest iseloomulikumad on rääbis, ahven, peipsi tint, lõhi ja haug. Elutsevad ka luts, koger, koha, latikas, nurg, roosärg, särg ja peipsi siig.

Peipsit kasutab igal aastal peatuspaigana üle miljoni rändlinnu.

Suuremad elustikku mõjutavad probleemid on Pihkva linnast lähtuv reostus, põlevkivi kaevandamine, põllumajanduses kasutatavad väetised ning sellest kõigest tulenev liigtoitelisus ehk eutroofsus. Probleemiks on ka kalade ülepüük. Aastas püütakse Peipsist ligikaudu 10 000 tonni kala.

Ajalugu
pisi|Peipsi järv (Peibus see), Liivimaa  (Livonia) ja Pihkvamaa (Pleskovia) teatmeteose "Cosmographia Universalis" kaardil, Sebastian Münster, Basel, 1572
Peipsi valglas elab tänapäeval ligikaudu miljon inimest.

Vaata ka
Peipsi järv
Peipsi Koostöö Keskus
Pihkva järv
Lämmijärv

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Venemaa järved
Kategooria:Euroopa järved