Hameln

Hameln on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Weseri jõe ääres, Hameln-Pyrmonti kreisi keskus. Linna pindala on 102,30 km². 31. detsembril 2016 elas seal 56 747 inimest. Linn on tuntud Hamelni rotipüüdja muistendi järgi.

 Ajalugu 

Hameln sai alguse benediktiini kloostrist, mis asutati juba 851. aastal. Küla kasvas naabruses ja sai linnaks 12. sajandil. Juhtum "rotipüüdjaga" (vaata allpool) juhtus öeldavasti 1284. aastal ja võib põhineda tõelisel sündmusel, kuigi mõnevõrra erinevana muistendist. 15. ja 16. sajandil oli Hameln Hansa Liidu pisiliige.

1634. aasta juunis, Kolmekümneaastase sõja ajal, kaotas keisriarmee kindral Lothar Dietrich vabahärra von Bönninghausen Oldendorfi lahingus Rootsi kindral Kniphausenile, misjärel piirati Hameln Rootsi armee poolt ümber.

Linna suurima õitsengu ajastu algas 1664. aastal, kui Hamelnist sai Calenbergi vürstkonna kindlustatud linn. 1705. aastal sai see osaks äsjaloodud Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkonnast (kutsutud ka Hannoveriks), kui Calenbergi vürst Georg Ludwig, hilisem Suurbritannia kuningas George I, päris Lüneburgi vürstkonna.

Hameln ümbritseti nelja kindlusega, mis andis talle hüüdnime "Põhjala Gibraltar". See oli kõige tugevamalt kindlustatud linn Hannoveri kuurvürstkonnas. Esimene kindlus (Fort Georg) ehitati aastatel 1760 kuni 1763, teine (Fort Wilhelm) 1774. aastal, kolmas 1784. aastal ja viimane (Fort Luise) ehitati 1806. aastal.

1808. aastal alistus Hameln võitluseta Napoleonile, pärast viimase võitu Jena ja Auerstedti lahingus. Napoleoni väed tõmbasid seejärel maha ajaloolised linnamüürid, vahitornid ja kolm kindlust Weseri jõe teisel kaldal. 1843. aastal ehitas Hamelni rahvas Fort Georgi varemetest Klüti mäele vaatamisväärse torni. Seda torni kutsutakse Klütturm ja see on populaarne turismisihtkoht.

1867. aastal sai Hameln Preisi kuningriigi osaks, mis annekteeris Hannoveri pärast 1866. aasta Austria-Preisi sõda.

Teise maailmasõja ajal peeti Hamelni vanglas kinni sotsiaaldemokraate, kommuniste ja teisi poliitvange. Umbes 200 suri seal; rohkem suri aprillis 1945, kui natsid saatsid vangid pikale rännakule, kartes liitlaste edenemist. Kohe pärast sõda kasutati Hamelni vanglat Briti okupatsioonivägede poolt sõjakuritegudes süüdistatavate sakslaste kinnipidamiseks. Pärast süüdimõistmist hukati neist seal umbes 200, sealhulgas Irma Grese, Josef Kramer ja üle tosina Stalag Luft III mõrvade toimepanija. Hukatud sõjakurjategijad maeti vangla õuele, kuni see täis sai; edasised matmised toimusid Am Wehli kalmistule Hamelnis. 1954. aasta märtsis hakkasid Saksa võimud ekshumeerima 91 keha vangla õuest; nad maeti ümber eraldi haudadesse pühitsetud maal Am Wehli kalmistul. Hiljem on vangla ümber ehitatud hotelliks.

Aastail 1923–1973 oli Hameln kreisivaba linn.

 Geograafia 
 Alljaotised 


 Afferde
 Hastenbeck
 Halvestorf
 Haverbeck
 Hilligsfeld (sealhulgas Groß ja Klein Hilligsfeld)
 Sünteltal (sealhulgas Holtensen, Welliehausen ja Unsen)
 Klein Berkel
 Tündern
 Wehrbergen
 Rohrsen
 Welliehausen

 Vaatamisväärsused 
 Rotipüüdja lugu 


Linn on kuulus rahvajutu Hamelni rotipüüdja (saksa: Der Rattenfänger von Hameln) poolest; see on keskaegne lugu, mis räägib 13. sajandil linna tabanud tragöödiast. Vendade Grimmide kirjutatud versioon tegi selle kogu maailmas populaarseks; see on ka Goethe ja Robert Browningu tuntud luuletuste teema. Suviti igal pühapäeval esitavad näitlejad loo kesklinnas.

 Sõpruslinnad 

 Quedlinburg, Saksamaa
 Torbay, Suurbritannia
 Saint-Maur-des-Fossés, Prantsusmaa
 Kalwaria Zebrzydowska, Poola

 Tuntud inimesi 

 Glikl bas Judah Leib (1646–1724), juudi naisettevõtja ja päevikupidaja
 Heinrich Bürger (1806–1858), Saksa füüsik, bioloog ja botaanik
 Oswald Freisler (1895–1939), jurist ja Roland Freisleri vend
 Heinz Knoke (1923–1993), Saka Luftwaffe ohvitser
 Karl Philipp Moritz (1756–1793), saksa kirjanik
 Wilder Peter von Hameln (leitud aastal 1725)
 Püha Vicelinus (1086–1154), sündis linnas
 elektroonilise muusika ansambel Funker Vogt
 Johann Popken, asutas firma, millest sai Ulla Popken
 Max Richter (1966–), uusklassitsistlik helilooja
 Ida Schreiter (1912–1948), koonduslaagri komandant, hukatud sõjakuritegude eest
 Friedrich Sertürner (1783–1841), eraldas esimesena morfiini oopiumist (1822–1841)
 Susan Stahnke (1967–), Saksa televisiooni saatejuht
 Friedrich Wilhelm von Reden (1752–1815), Saksa kaevanduspioneer
 Julius Wellhausen (1844–1918), piibliuurija ja orientalist

 Vaata ka 
 Saksa Muinasjututee
 Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

 Viited 

 Välislingid 
 www.hameln.de
 Hameln Notgeld

Kategooria:Alam-Saksi linnad
Kategooria:Alam-Saksi vallad
Kategooria:Hameln-Pyrmonti kreis