Säinas

Säinas (Leuciscus idus) on karpkalaliste seltsi ja karpkalalaste sugukonda kuuluv mõõduka suurusega kala.Targońska, K., Kupren, K., Żarski, D., Król, R., & Kucharczyk, D. (2011). Influence of thermal conditions on successful ide (Leuciscus idus L.) artificial reproduction during the spawning season. Italian Journal of Animal Science, 10(e50), 209–216. https://doi.org/10.4081/ijas.2011.e50

 Kirjeldus 
Säinasel on külgedelt lamenenud, piklik keha, keskmise suurusega pea ja ettepoole suunatud suu. Täiskasvanud isendid võivad kasvada 30–50 cm pikkuseks, harva üle 60 cm, ning kaaluda üle 2 kg. Keha katab peen soomus, selg on tumerohekas või sinakashall, küljed hõbedased ning kõhualune hele. Uimedel võib esineda roosakat või punakat tooni, eriti rinnauimedel ja sabauime alumises servas.Mamkaev, A., Kucharczyk, D., Kujawa, R., & Wyśomirska, E. (1999). Artificial spawning of ide (Leuciscus idus) under controlled conditions. Electronic Journal of Polish Agricultural Universities, 2(7), Fisheries. Retrieved from https://www.researchgate.net/publication/231216280_Artificial_spawning_of_ide_Leuciscus_idus_under_controlled_conditions

Lisaks looduslikule vormile on aretatud ka kuldsäinas (Leuciscus idus var. orfus), dekoratiivne kuldse või oranži värvusega vorm, keda kasvatatakse aiatiikides. Tegemist on inimese poolt kultiveeritud vormiga, kellel looduses elujõulist populatsiooni ei esine.Saat, T. (Toim.), Verliin, A., Saks, L., Kesler, M., & Arula, T. (2022). Eesti kalad. Kalanduse Teabekeskus.

 Levik ja elupaigad 
Säinas elab mõõduka vooluga jõgedes ja järvedes, samuti riimveelises rannikumeres, sest on võimeline taluma ka madalat soolsust (5–6‰).Saat, T. (Toim.), Verliin, A., Saks, L., Kesler, M., & Arula, T. (2022). Eesti kalad. Kalanduse Teabekeskus. Levinud on Alpidest põhja pool Kesk- ja Ida-Euroopas, samuti Balkanil. Eestis on liik esindatud Peipsi ja Võrtsjärve vesikonnas ning nendega seotud jõgedes, eriti Emajões.

 Eluviis ja toitumine 
Säinas on aktiivne, päevasel ajal tegutsev parvekala. Ta toitub peamiselt põhjaloomastikust, väikestest selgrootutest ja vetikatest, kevad-suve perioodil ka putukavastsetest ja noorkaladest. Noored isendid toituvad planktilistest organismidest.Saat, T. (Toim.), Verliin, A., Saks, L., Kesler, M., & Arula, T. (2022). Eesti kalad. Kalanduse Teabekeskus.

 Sigimine 
Kudemine toimub varakevadel, tavaliselt aprillist maini, kui veetemperatuur tõuseb 6–10 °C-ni. Kudemiseks eelistatakse madalaid alasid, millel on kruusane või taimestikuga kaetud põhi. Emased võivad kudeda mitmes jaos, sõltuvalt veetingimustest. Marja areng kestab temperatuurist sõltuvalt 5–10 päeva.Päkk, P., Paaver, T. (2020). Praktiline kalakasvatus, lk 67. Eesti Loodusfoto. https://kalateave.ee/images/pdf/praktiline_kalakasvatus_2020_veeb.pdf

 Vaata ka 
 Eesti kalade süstemaatiline nimestik

Välislingid

  Säinas Tartu Ülikooli loodusteaduslikus veebipõhises õpikeskkonnas
 Leili Järv. Eesti vete kalu. Säinas.. Ajakiri Kalastaja
 Allikad 
 1: Saat, T. (Toim.), Verliin, A., Saks, L., Kesler, M., & Arula, T. (2022). Eesti kalad. Kalanduse Teabekeskus.
 2: Mamkaev, A., Kucharczyk, D., Kujawa, R., & Wyśomirska, E. (1999). Artificial spawning of ide (Leuciscus idus) under controlled conditions. Electronic Journal of Polish Agricultural Universities, 2(7), Fisheries. 
 3: Targońska, K., Kupren, K., Żarski, D., Król, R., & Kucharczyk, D. (2011). Influence of thermal conditions on successful ide (Leuciscus idus L.) artificial reproduction during the spawning season. Italian Journal of Animal Science, 10(e50), 209–216. 

Kategooria:Karpkalalised
Kategooria:Eesti kalad