Torm

pisi| 	
Bonaventura Peeters (1650)
Torm (ka raju) on suure kiiruse ja jõuga tuul, atmosfäärinähtus.

Meteoroloogias nimetatakse tormiks 20,8...24,4 m/s puhuvaid (püsi)tuuli. Beaufort'i skaala järgi on tuule kiirust vähemalt 9 palli.

Tormi-iilide mõjul tekkinud lained suudavad liigutada rändrahne.

 Beaufort'i skaala 
Beaufort'i pallide määramise tabelis on eristatud kolme erinevat bofoori.
 Bofoor  Kiirus m/s  Nimetus  Nähtav mõju 8  17,2–20,7  tormine tuul  puuoksad murduvad 9  20,8–24,4  torm  puruneb katuseid  10  24,5–28,4  tugev torm  puud murduvad 

Tormist tugevam on maru (tuule kiirus 28,5...32,6 m/s) millega kaasnevad suured purustused.

 Tormid Eestis 
pisi|Detsembritorm 2011. aastal kiskumas katust ühelt Kosel alevikus asuvalt majalt
 1621. aasta torm.
 1749. aasta novembritorm. Tugevad kahjustused kõigil Eestimaa saartel. 
 1810. aasta torm. 
 1890. aasta augusti äikesetorm tekitas 14.–16. augustil (vkj) märkimisväärset purustustööd ja suurt mereveetõusu Lääne– ja Põhja-Eestis.
 1924. aasta septembritorm. 23. septembril rüüstas torm Põhja-Eesti rannikut. Naissaarel mõõdeti tuule kiiruseks 36 m/s.
 1967. aasta augustitorm (nn. Sajanditorm) tekitas 6.–7. augustil olulisi kahjustusi Eesti NSV Haapsalu-, Harju- ja Rapla rajoonis. Osaliselt sai kannatada Pärnu rajooni põhjaosa ning Paide rajooni lääneosa.
 1967. aasta oktoobritorm.
 1969. aasta novembritorm.
 1975./1976. aastavahetuse torm, tekitas olulisi purustusi Põhja-Eestis (Narva-Jõesuu, Pirita jne), Pärnu kandis (Valgerand) ja Saaremaal. 
 1983. aasta sügistalve torm.  
 1990. aasta jaanuari-märtsi tormid tekitasid olulisi purustusi Põhja-Eesti, Lääne-Eesti ja saartel.  
 1999. aasta novembritorm tekitas 29. novembril olulisi purustusi nii Saaremaal (Mändjalas, Sõrves jne), Pärnu lahes (Valgerannas) kui ka Põhja-Eestis (Dirhamis, Ninamaal, Kakumäel jne).  
 2000. aasta märtsitorm tekitas olulisi purustusi 3. märtsil.
 2001. aasta novembritorm tekitas 15. novembril rohkesti metsa ja randade kahjustusi. 
 2002. aasta juulitorm tekitas olulisi purustusi 4. juulil.
 2005. aasta jaanuaritorm (Põhjamerel nimetati tormi Gudruniks, Skandinaavias Erwiniks) tekitas 7.–9. jaanuaril Läänemeres veetaseme tõusu Liivi lahes ja Lääne-Eesti väinades. Suuremad üleujutused olid Lääne-Eesti saartel ning rannikul, sealhulgas kahes suuremas rannikuäärses linnas – Pärnus ja Haapsalus.
 2005. aasta novembritorm tekitas olulisi purustusi 14. novembril.
 2006. aasta oktoobritorm tekitas olulisi purustusi 28. oktoobril.
 2008. aasta novembritorm.
 2010. aasta augusti äikesetorm. 8. augustil tabas Eestit tugev äikesetorm, milles sai suurimaid purustusi Lääne-Virumaa.
 2010. aasta lumetorm Monika põhjustas 10. detsembri öösel ja hommikul lumeuputust peaaegu kogu Eestis. 
 2011. aasta torm Patrick põhjustas 26.–28. detsembril elektrikatkestusi ja metsakahjusid üle Eesti. 
 2012. aasta septembri äikesetorm põhjustas ööl vastu 28. septembrit Tallinnas üleujutusi ning Kiilis metsakahjusid.
 2013. aasta oktoobritorm. Ööl vastu 29. oktoobrit liikus erakordselt äge tsüklon üle Eesti. Suurbritannias nimetati tormi Saint Judeks (Püha Juudas), Skandinaavias Simoneks. Tugevaimad puhangud ulatusid 33,2 m/s (Vilsandi), 32,6 m/s (Roomassaare) ja 31,3 m/s (Sõrve).
 2013. aasta 1.–2. detsembri torm. 1. detsembri õhtul ja ööl vastu 2. detsembrit räsis Eestit taas torm. Enim kahjustusi sai Põhja-Eesti. Loksal mõõdeti 1. detsembri hilisõhtul kell 23 tuulepuhanguks 31,8 m/s.
 2013. aasta 13. detsembri torm. Ööl vastu 13. detsembrit räsis eestit järjekordne orkaani mõõtu sügistorm. Kohalikud ilmavaatlejad registreerisid toona Tallinnas 2013. aasta maksimaalse tuulepuhangu – 35 m/s, Ilmateenistuse andmeil puhus tuul kuni 31 m/s.
 2014. aasta detsembritorm. 13. detsembri varahommikul räsis Eestit torm nimega Billie. Maksimaalseks tuulekiiruseks oli Sõrves 38,6 m/s. Ligi 20 000 majapidamist jäi elektrita.
 2015. aasta augusti äikesetorm. 12. augustil liikusid üle Eesti intensiivsed äikesed. Mitmel pool esines hiidrahet (raheterade suurus üle 3 cm).
 2016. aasta juulitorm.  3. juulil tekkisid Lätis külma frondi eel tugevad äikesed, mis edasi Eestisse liikusid. Paduvihmad ja tugevad tuuleiilid räsisid eelkõige Lõuna- Eestit. Tartus oli üleujutused ja maalihe.

Vaata ka
Lumetorm
Tuulispask ja Vesipüks

Viited