Konteiner

Konteiner on kauba vedamiseks kohandatud kindlakujuline suletav mahuti ja ka veoühik, mida on võimalik toimetada saatjalt vastuvõtjale ilma kauba vahepealse käitluseta.

Kasutusel on mitmesuguseid konteinereid, mis erinevad üksteisest mõõtmete, ehituse ja kasutatud materjalide järgi. ISO-standardi soovitustega on konteinerid standardiseeritud mõõtude, kuju, kaalu, tugevusnäitajate, ehituse ja otstarbe järgi.

Konteinerid on kavandatud korduvvedudeks ning on käideldavad tõsteseadmete ja mitmesuguste mehhanismide abil.

Kauba transport kasutades konteinerid on tuntud kui konteinerilogistika.

 Konteinerite mõõtmed 
pisi|Hiiglaslik konteinerilaevColombo Express
Praegu on kasutusel peamiselt kaks erineva pikkusega konteineritüüpi: 20-jalane konteiner ja 40-jalane konteiner. Esimese kasulik pikkus (sisemised mõõtmed) on üldjuhul 5,9 m, teisel 12,03 m. Konteinerite kasulik laius on 2,352 m. 20-jalasesse konteinerisse on võimalik paigutada ühes kihis 10 FIN või 11 EUR kaubaalust, 40-jalasesse konteinerisse aga 22 FIN või 25 EUR kaubaalust. Konteinerite kasulik kõrgus on 2,35 m.

Põhiline 20-jalaste konteinerite tootja on Hiina.

Lisaks eelmainituile kasutatakse palju ka konteinereid pikkusega 13,6 m (45-jalased konteinerid), 14,5 m (48-jalased konteinerid) ja 16,1 m (53-jalased konteinerid).

Ameerika Ühendriikide sisestandardi järgi kasutatakse peamiselt 48-jalaseid ja 53-jalaseid konteinereid. Seda eriti raudteedel ja maanteel.

 Standardmõõtudega konteinerid 
pisi|40-jalane konteiner
20-jalased konteinerid on maailmas enimkasutatud, kuid 40-jalaste konteinerite osatähtsus kasvab kiiresti ja seda eriti 20-jalaste konteinerite turuosa arvel. Aeglaselt kasvab ka pikemate konteineritüüpide osatähtsus ja seda eriti Põhja-Ameerikas. Eksisteerib ka lühemaid (näiteks 10-jalased konteinerid), kuid neid kasutatakse väga harva.

20-jalaste spetsiaalselt raskete kaupade vedamise jaoks ehitatud konteinerite (tühikaal 2400 kg) lubatud maksimaalne brutokoorem on koguni 30 480 kg ja seega võib nendega vedada kaupu kaaluga kuni 28 080 kg.

Konteinerite mahutavust mõõdetakse TEU-des (transport equivalent units), mis vastab ühe 20-jalase konteineri mahutavusele. Ühe TEU mõõtmeteks on võetud 6,06 m (pikkus) × 2,44 m (laius) × 2,59 m (kõrgus) või mahutavus umbes 33 m³.

Kaks TEU-d võrduvad ühe FEU-ga (forty-foot equivalent unit).

Järgnev tabel näitab kolme enimkasutatud konteineritüübi keskmisi mõõtmeid ja nendega veetavate kaupade maksimaalseid raskusi. Erinevate tootjate sama tüüpi konteinerid võivad oma näitajate poolest vähesel määral varieeruda.
pisi|340px|Konteineriterminal USA New Jersey osariigis Port Elizabethis

 20-jalane konteiner 40-jalane konteiner 45-jalane konteinermeetritesmeetritesmeetritesvälised mõõtmedpikkus6,058 m12,192 m13,716 mlaius2,438 m2,438 m2,438 mkõrgus2,591 m2,591 m2,896 msisemised mõõtmedpikkus5,898 m12,032 m13,556 mlaius2,352 m2,352 m2,352 mkõrgus2,385 m2,385 m2,698 mukseavalaius2,343 m2,343 m2,343 mkõrgus2,280 m2,280 m2,585 mruumala33,1 m³67,5 m³86,1 m³maksimaalne brutokaal24 000 kg30 480 kg30 480 kgtühikaal2330 kg4000 kg4800 kgnetokoorem21 670 kg26 480 kg25 680 kg

 Konteinerveod 
pisi|Hongkongi sadam on konteinerite käibelt maailma suurimate seas
 Konteinervedude ajalugu 
Veonduses võeti konteinerid kasutusele 1950. aastatel rahvusvaheliste kaubavedude arengu käigus. Eesmärgiks oli vähendada kaupade käitlus- ja veokulusid.

Eriti hoogne on olnud konteinerveo areng viimastel aastatel, kui konteinervedude maht on kasvanud ligikaudu 10% aastas.

Tänapäeval toimub hinnanguliselt 90% mitte-puistlastivedudest konteinerite abil. 2005. aasta andmetel oli maailmas umbkaudu 18 miljonit konteinerit, mis tegid ligi 200 miljonit reisi. Drewry Shipping Consultantsi analüüsi järgi käideldi 2007. aastal kõigis maailma konteineriterminalides 490 miljoni TEU jagu konteinereid.

 Konteinerveod meritsi 

 Suurimad konteinerisadamad 
20 suurimat konteinerisadamat (miljonit TEU-d)KohtRiikSadam202220182016201220072006200420021.Shanghai47,3042,0037,1332,5326,1521,7114,568,622.Singapur37,2936,6030,9031,6527,9324,7921,3316,943. Ningbo33,3526,3221,5716,679,357,074,011,864. Shenzhen30,0425,7424,2222,9421,1018,4713,667,615.Qingdao25,6719,3118,0114,509,467,705,143,416.Guangzhou24,8621,6018,5814,749,206,603,312,187.Busan22,0821,5919,4617,0513,2712,0311,499,458.Tianjin21,0216,0014,5012,307,105,903,812,419.Los Angelesja Long Beach19,0417,5515,6314,1215,6715,7613,10?10. Hongkong16,6819,6019,8123,1223,8823,2321,9819,1411.Rotterdam14,4514,5112,3911,8710,799,698,286,5112.Jebel Ali Dubais13,9714,9514,7713,2710,658,926,434,1913.Antwerpen13,5011,1010,048,648,187,026,064,7814.Port Klang13,2212,0313,2110,007,126,325,244,5315.Xiamen12,4310,709,617,204,634,022,87?16.Tanjung Pelepas10,518,968,287,635,504,774,022,6617.New Yorkja New Jersey9,497,186,255,535,305,094,485,3718.Kaohsiung9,4910,4510,659,7810,269,779,718,4919.Laem Chabang8,748,087,235,834,644,12 3,53?20.Hamburg8,268,738,918,869,898,867,005,37Allikas: www.Hafen-Hamburg.de

 Läänemere sadamate konteinerikäibeid 
pisi|Konteinerilaeva laadimine Kopenhaageni sadamas
Läänemere suurimateks konteinersadamateks on 2024. aasta seisuga Gdański sadam, Klaipėda sadam ja Gdynia sadam.
Võrdluseks Eestile lähemad sadamadSadam2016201520062005200420032002Peterburi1 745 1821 715 1391 450 0001 119 346 776 576 639 474580 639Gdańsk1 296 1881 085 835 77 473 70 014 43 739 22 537 20 136Helsingi430 429 416 667 459 744 500 000  471 778 456 598Klaipėda392 000 231 548 214 307  174 241 118 366 71 589 Riia355 200 130 715 168 978 150 000 132 074 127 459Tallinn208 784 127 459 127 585 113 081 99 629 87 912Kaliningrad191 000181 043 151 047 112 528 72 489 44 687 27 871Stockholm51 215 – 38 000 33 726 34 244 36 289 Kotka 452 401 386 552 325 730 268 592 243 803Ventspils 200 000 – – 5225 1044Turu 21 000 18 312 20 962 30 062 24 643Allikas: www.Hafen-Hamburg.de

 Konteinervedu maismaal 
pisi|Konteinerite vedu raudteel

 Konteinerveod Eesti raudteel 

Seoses konteinervedude kasvuga Eesti sadamates on kasvanud ka veomahud raudteel. Esmakordselt vedas Eesti Raudtee üle tuhande konteinerühiku 2006. aasta märtsis, kuid 2010. aastaks loodab raudtee-ettevõte konteinervedude mahtu 150 000 TEU-ni kasvatada.

Eesti Raudtee statistika järgi vedas ettevõte 2006. aasta septembris 867 TEU-d ja aasta hiljem samal perioodil 1645 TEU-d. 2007. aasta üheksa esimese kuuga veeti kokku 11 563 TEU-d, mida oli enam kui terve eelneva aasta jooksul kokku. Kuigi 2007. aasta aprillisündmuste järel vähenes tunduvalt Venemaa-suunaline transiit, loodab ettevõte näha sellesuunaliste veomahtude kiiret taastumist ja tugevat kasvu lähiaastail ning plaanib selleks valmistudes kasvatada praegust umbes 700-platvormilist konteinerivaguniparki 2250–2500 vagunini. See tähendaks aga investeeringut suurusjärgus 1–1,25 miljardit krooni.

Eesti Raudtee plaanib seoses idasuunaliste transiidivoogude arendamisega avada lisaks olemasolevaile uusi konteinerveoliine Tallinna–Almatõ ja Tallinna–Moskva suunal. Seda on nimetatud üheks peamiseks põhjuseks, mis tingib vajaduse uue veeremi järele.

Seni liigub suurem osa Eestit läbivatest konteineritest sadamate ja maanteede kaudu.

pisi|Konteinerirong
Konteinervedude struktuur Eestissihtkohtade järgi 2008. aastalRiikOsakaal, %Venemaa43Kasahstan24Eesti21Kõrgõzstan6Usbekistan4Allikas: Äripäev, 27. mai 2008

 Lennunduses kasutatavad konteinerid 
pisi|LD-tähistusega konteinerid
Kuigi suuremad lennufirmad kasutavad täpselt nende endi lennukite tarvis kohandatud konteinereid, on IATA kokku pannud standardkonteinerite mõõdud.

LD-tähistusega konteineritüüpide mõõdud on toodud allolevas tabelis.

 Tähistus Laiustollides(2,54 cm) Kõrgus tollides Sügavus tollides Mahutavus naeltes Ruumala Kuju LD-1 92,0 64,0 60,4 3500 – m³ Tüüp A LD-2 61,5 64,0 47,0 2700 3,4 m³ Tüüp A LD-3 79,0 64,0 60,4 3500 4,3 m³ Tüüp A LD-4 96,0 64,0 60,4 5400 – m³ Ristkülikukujuline LD-5 125,0 64,0 60,4 7000 – m³ Ristkülikukujuline LD-6 160,0 64,0 60,4 7000 8,8 m³ Tüüp B LD-7 125,0 64,0 80,0 13 300 10,6/11,6 m³ Rect. or Contoured LD-8 125,0 64,0 60,4 5400 6,9 m³ Tüüp B LD-9 125,0 64,0 80,0 13300 – m³ Rect. or Contoured LD-10 125,0 64,0 60,4 7000 – m³ Contoured LD-11 125,0 64,0 60,4 7000 7,2 m³ Ristkülikukujuline LD-29 186,0 64,0 88,0 13 300 – m³ Tüüp B

LD-1, -2, -3, -4 ja -8 on kasutatavaimad tüübid (tabelis paksu kirjaga) koos ristkülikukujuliste M3-konteineritega.

Suurimad konteinerveofirmad
pisi|A.P. Møller-Mærsk Gruppen on suurim konteinerilaevade operaatorfirma maailmas.Pildil üks selle firma laevu Mærsk Mykonos Bremerhavenis 2006. aasta juulis.

10 suurimat konteinerveofirmat järjestatuna TEU järgi, 1. jaanuar 2006KohtFirmaTEU mahutavusTuruosa, %Laevade arv1.A.P. Møller-Mærsk    1 665 272   18,2   5492.Mediterranean Shipping Company S.A.865 8908,6 2993.CMA CGM 507 9545,62564.Evergreen Marine Corporation477 911 5,21535.Hapag-Lloyd412 3444,51406.China Shipping Container Lines346 4933,8 1117.American President Lines331 437 3,6 998.Hanjin-Senator328 794 3,61459.COSCO322 3263,511810.NYK Line302 2133,3105

 Vaata ka 
Aluselaiune konteiner 
 Keith Walton Tantlinger (1919–2011) ja Malcom Purcell McLean (1913–2001)
Konteineri teisaldaja
Konteineri virnastaja
Konteinerjaam
Konteinerilaev ja ümberehitatud tanker Ideal X
Konteineriterminal
Konteinermaja
Standardkonteiner
Konteineri number

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Logistika
Kategooria:Mahutid