Saar (perekond)

Saar (Fraxinus) on õlipuuliste sugukonda kuuluv heitlehiste (üks liik on igihaljas) lehtpuude ja -põõsaste perekond.

Perekonda kuulub 45–65 liiki, millest Eestis kasvab harilik saar (Fraxinus excelsior) peamiselt salu- ja lodumetsades ning (eriti Saaremaal) puisniitudel. Eestisse on toodud 10 võõrliiki, neist kõige rohkem leidub pensilvaania saart (Fraxinus pennsylvanica).

Kirjeldus
Saare lehed kasvavad paariti, vahel kolmekaupa männases, ja need on sulgjad liitlehed. Saare lehed meenutavad pihlakat, kuid saare lehed on läikivamad, karvutud ja jämedalt saagja servaga. Tema lehed on suuremad ja terava tipuga.

Saare seemnetega kroonlehtedeta õied asetsevad pööristes või kobarates. Saarel on tiibvili nagu vahtral. Seemned asetsevad ühekaupa ning varisevad alles kevadel.   

Kasutamine
Saarepuit on kõva, tihe (alates 670 kg/m³ – Fraxinus americana – kuni 710 kg/m³ – harilik saar), sitke, väga tugev ja elastne, mistõttu seda kasutatakse laialdaselt suurt tugevust ja vetruvust nõudvate esemete, näiteks ambude ja vibude, kurikate ja nuiade ning tööriistakäepidemete valmistamiseks. Saart kasutatakse tisleritööstuses ja saarevineerist tehakse mööblit.

Saart on kerge töödelda naelade, kruvide ja liimiga, seda on hea masinaga töödelda ja võimalik on saavutada kõrge viimistlusaste. Seevastu välistingimustes saart laialdaselt ei kasutata, sest kokkupuutel maapinnaga kaotab ta kulumiskindluse ja võib arvestada, et viie aastaga mädaneb ta täielikult.

Saarepuitu kasutatakse elektrikitarride ja vahel ka akustiliste kitarride kõlakastide, samuti trummikerede valmistamiseks. See on tuntud oma ereda, terava värvuse ja püsiva kvaliteedi poolest.

Saar on suurepärane küttepuu.

Neljatahulise saare sisekoorest toodeti vanasti sinist värvi.

Suured saare- ja jalakaoksad murduvad sageli igasuguse hoiatuseta, mistõttu Inglismaal Sussexis kutsuti neid puid lesestajateks.

Tohutu hulga, vähemalt 243 liblikaliigi Saarel toituvate liblikaliikide loend röövikud toituvad saarel.

 Saar kultuuris 
Vanakreeka mütoloogias elasid saartes meliaadid, nii nagu tammedes elasid drüaadid. Paljudes vanakreeka müütides ja kommetes on saart mainitud.

Skandinaavia mütoloogias peetakse maailmapuud Yggdrasili tavaliselt saareks. Esimene inimene Ask tehti saarest ja tema nimi tähendabki vanapõhja keeles saart.

Saar eritab suhkurjat ainet. Skandinaavia mütoloogias mainitud "inspiratsiooni mõdu" oli arvatavasti kääritatud saareeritis.

Liike
Fraxinus americana – ameerika saar (valge saar) 
Fraxinus angustifolia – ahtalehine saar 
Fraxinus angustifolia – teravaviljaline saar 
Fraxinus anomala – lihtlehine saar 
Fraxinus bungeana – Bunge saar 
Fraxinus caroliniana – karoliina saar 
Fraxinus chinensis – hiina saar 
Fraxinus chinensis – nokjalehine saar (mägisaar) 
Fraxinus excelsior – harilik saar 
Fraxinus floribunda – õiekas saar 
Fraxinus holotricha – lauskarvane saar 
Fraxinus lanuginosa – karvane saar 
Fraxinus latifolia – oregoni saar 
Fraxinus longicuspis – teravatipuline saar 
Fraxinus mandshurica – mandžuuria saar 
Fraxinus nigra – must saar 
Fraxinus numidica – numiidia saar 
Fraxinus obliqua – türgi saar (Willdenowi saar) 
Fraxinus ornus – õissaar 
Fraxinus paxiana – Paxi saar 
Fraxinus pennsylvanica – pensilvaania saar (punane saar) 
Fraxinus potamophila – jõgisaar 
Fraxinus pubinervis – karvaseroodne saar (munajalehine saar) 
Fraxinus quadrangulata – neljatahuline saar (sinine saar) 
Fraxinus raibocarpa – kõveraviljaline saar 
Fraxinus rotundifolia – ümaralehine saar 
Fraxinus sieboldiana – Mariesi saar 
Fraxinus sogdiana – sogdi saar 
Fraxinus spaethiana – paethi saar 
Fraxinus tomentosa – viltjas saar 
Fraxinus velutina – sametjas saar 
Fraxinus viridis – roheline saar 
Fraxinus xanthoxyloides – himaalaja saar 

 Viited 

 Välislingid 
Ivar Sibul: "Saar on tamme noorem vend" Eesti Loodus, jaanuar 2007

Kategooria:Õlipuulised