Eesti maavägi

Eesti maavägi on Eesti kaitseväe põhiväeliik, mille ülesandeks on riigikaitse teostamine maismaal kooskõlas kaitseplaanidele ja kaitseväe juhtimisorganite korraldustele.

Maaväe ülesanded
Maavägi on kaitseväe suurim väeliik. Maaväel on kandev roll Eesti territooriumi kaitsel ja ka üksuste ettevalmistamisel välisoperatsioonideks.

Maaväe prioriteedid on kiirreageerimisüksuste ja üldotstarbeliste lahinguüksuste, vastuvõtva riigi toetuse ja territoriaalse toetusstruktuuri arendamine. Vajadusel peab maavägi abistama tsiviilorganisatsioone loodusõnnetuste või inimtegevuse tagajärjel tekkinud katastroofide korral.

Rahuajal on maaväe ülesanneteks:
  korraldada väljaõpet ja tagada üksuste ettenähtud valmisolekutase;
  kinnistada läbi väljaõppe kaitsetahet ja kaitsevalmidust;
  osaleda õppustel ja operatsioonides koos NATO ja teiste partneritega;
  abistada tsiviilorganisatsioone loodusõnnetuste või katastroofide korral.

Kriiside korral on maaväe ülesanneteks:
  valmistuda üleminekuks sõjaaja juhtimisstruktuurile;
  tõsta valmisolekutaset;
  alustada kas osalise või täieliku mobilisatsiooni läbiviimist;
  luua tingimused liitlaste saabumiseks.

Sõjaajal on maaväe ülesanneteks:
  kaitsta riigi territoriaalset terviklikkust vastavalt kaitseplaanile ja seaduslike võimude ettekirjutustele;
  korraldada liitlaste saabumist ja teha nendega koostööd, sealhulgas hoida käigus olulised riigisisesed ühendusteed.

Maaväe rahuaegne koosseis
28px Diviis

 Staabi- ja sidepataljon 

 25px|1. Jalaväebrigaadi vapp 1. Jalaväebrigaad
 Staap (Tapal)
 Staabi- ja sidekompanii (Tapal) 
 20px Scoutspataljon (Tapal)
 20px Kalevi jalaväepataljon (Jõhvis)
 20px Viru jalaväepataljon (Jõhvis)
 20px|Pioneerpataljoni vapp Pioneeripataljon (Tapal)
 20px|Õhutõrjepataljoni vapp Õhutõrjepataljon (Tapal)
 20px Tagalapataljon (Tapal)
 Tankitõrjekompanii (Jõhvis)

 25px|2. Jalaväebrigaadi vapp 2. jalaväebrigaad
 Staap (Luunjas)
 20px|Kuperjanovi Üksiku Jalaväepataljoni vapp Kuperjanovi jalaväepataljon (Võrus)
 20px Tagalapataljon (Võrus)

 20px|Suurtukiväegrupi vapp Suurtükiväerügement 
 Logistikapataljon (Paldiskis)
 Luurepataljon (Tapal)

Sealhulgas alalises operatiivvalmiduses väeüksused on:
1. Jalaväebrigaadi staap
 2. jalaväebrigaadi staap
Scoutspataljon
EOD/IEDD demineerimisrühm

Planeeritavad muutused uue riigikaitse arengukava kohaselt

Uue riigikaitse arengukava alusel on kavas loobuda põhivalmiduses kaitseringkondade staapidest ja suurendada kiirreageerimisvalmiduses peetavate brigaadide arvu 2-ni. Tulevikus on võimalik igal aastal ajateenijatest 2 lahingupataljoni samaaegne koolitamine senise 1 asemel. Uue kava järgse struktuuri formeerimine algab 2014. a teisel poolel.
 1. brigaadi põhiosa hakkab paiknema Põhja-Eestis ja formeeritakse pärast vastavaid hankeid soomusbrigaadiks. Brigaadile on kavas hankida lisaks soomustransportööridele jalaväe lahingumasinad ja liikursuurtükid. Staap formeeritakse senise jalaväebrigaadi staabi baasil. Rahuaegsesse koosseisu jäävad kindlasti Scoutspataljon ja Kalevi pataljon.
 2. brigaadi põhiosa hakkab paiknema Lõuna-Eestis ja formeeritakse jalaväebrigaadina. Brigaadi staap formeeritakse arvatavasti endise Lõuna kaitseringkonna baasil. Rahuaegsesse koosseisu jääb kindlasti Kuperjanovi jalaväepataljon. Hiljem on planeeritud 2. brigaadi käsutusse anda kogu 1. brigaadi soomusväekoondiseks formeerimisel üle jääv jalaväeüksuste tehnika ja varustus.

Reservüksused
pisi|Eesti maaväe sõdur rahvusvahelisel õppusel Saber Strike 2012
Reservväe baasil on võimalik teenistusse kutsuda, formeerida, relvastada ning rakendada peamiselt järgmisi Maaväe väeüksusi:
6 jalaväepataljoni (neist 2 soomukitel)
2 õhutõrjepataljoni
2 pioneeripataljoni
2 suurtükiväepataljoni
2 tagalapataljoni
2 luurekompaniid
2 tankitõrjekompaniid

Varustus
Tulirelvad
NimiPäritoluTüüpKaliiberPiltMärkmed PüstolidHeckler & Koch USPPoolautomaatne püstol9×19 mm150pxStandardkasutuses püstol. Automaadid ja karabiinidLMT R-20 RaheRündevintpüss5,56×45 mm7,62×51 mm 150x150pxUus Kaitseväe teenistusrelv. Kõik üksused saavad uue teenistusrelvaga relvastatuks 2022. aastaks. 7,62x51mm kaliibriga varianti R-20 L kasutatakse täpsuspüssina.IMI GalilRündevintpüss5,56×45 mm150x150pxStandardkasutuses ründevintpüss 1. jalaväebrigaadi relvastuses.Ak 4Ründevintpüss7,62×51 mm150pxStandardkasutuses ründevintpüss 2. jalaväebrigaadi relvastuses.Heckler & Koch G36Ründevintpüss5,56×45 mm150pxKasutuses Erioperatsioonide grupis.M14Tseremoniaal Karabiin7,62×51 mm150pxKasutuses vahipataljoni poolt tseremoonialrelvana. Osad modifitseeriti E-Arsenali poolt täppisrelvadeks M-14 TP2. SnaiperrelvadSako TRG-42Snaiperrelv.338 Lapua Magnum150pxKasutusel erivägedes ja luureüksustes.PGM Hécate IISnaiperrelv12,7×99 mm150px Galil SniperTäpsuspüss7,62×51 mm150pxHeckler & Koch HK417Täpsuspüss7,62×51 mm150pxKasutusel erioperatsioonide grupis.http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/fotod-millega-tegeleb-eestlaste-eriuksus-afganistanis?id=67571394 PumppüssidBenelli M3T Pumphaavlipüssi12 kaliibrine150px  PüstolkuulipildujadIMI Mini UZIPüstolkuulipilduja9×19 mm150x150px Heckler & Koch MP5A2Püstolkuulipilduja9×19 mm150x150px Heckler & Koch MP7Püstolkuulipilduja4,6×30 mm150px Kasutusel erioperatsioonide grupis. KuulipildujadIMI NegevKergekuulipilduja5,56×45 mm150px Heckler & Koch MG4Kergekuulipilduja5,56x45 mm150pxKasutusel erioperatsioonide grupis.Ksp 58Täiskuulipilduja7,62×51 mm150px Rheinmetall MG3Täiskuulipilduja7,62×51 mm150px M2 BrowningRaskekuulipilduja12,7×99 mm150pxOsad on monteeritud sõidukitele (näiteks Patria Pasi) ja osad on kolmjalaga kaasaskantavad. GranaadiheitjadBrügger & Thomet GL-06Granaadiheitja40 mm150px Heckler & Koch GLMGranaadiheitja40 mm150px Heckler & Koch 79NGranaadiheitja40 mm150px M203Granaadiheitja40 mm150px 

Granaadid
NimiPäritoluTüüpDetonatsioonPiltMärkmed GranaadidF1-granaatKäsigranaatSütikuga150px RGD-5KäsigranaatSütikuga150px150px 150pxm/56KäsigranaatSütikuga 150px 

Tankitõrjesüsteemid
NimiPäritoluTüüpLõhkepeaPiltMärkmed TankitõrjeraketisüsteemidInstalaza C90-CRÕlaltlastav rakett90 mm150x150pxÜhekordse kasutusega.MILAN 2Juhitav tankitõrjerakett125 mm150pxTraadiga juhitav rakett.FGM-148 JavelinIsesihtuv tankitõrjerakett127 mm150pxAmeerika Ühendriikidelt osteti 80 süsteemi (võimalusega tulevikus osta veel 40). Mõned neist on Ukrainale üle antud.Spike SR/LR2 / Isesihtuv tankitõrjerakett130 mm150pxEuroSpike GmbH'lt osteti 18 süsteemi, tarned alates 2020. Tagasilöögita tankitõrjerelvadCarl-GustavGranaadiheitja84 mm150pxVariandid M2 ja M3. Vahetatakse variandi M4 vastu välja 2022. aastaks. Relvastuses on umbes 700 tükki.Pv 1110Tankitõrjekahur90 mm150x150px

Õhutõrjesüsteemid
NimiPäritoluTüüpNumberPiltMärkmedMistralLühimaa õhutõrjerakett 
90 mm150px Alates 2007. aastast on neid süsteeme regulaarselt tellitud. Mõned neist on Ukrainale üle antud.PiorunLühimaa õhutõrjerakett 
72 mm150x150pxTarnitud 2024. aastal.ZU-23-2Õhutõrjekahur 23×152 mm150pxIRIS-T SLMKeskmaa õhutõrjesüsteem150x150pxTellitud 3 patareid 2023. aastal. Tarne plaanitud 2025–2026.
Kaudtulesüsteemid
NimiPäritoluTüüpNumberPiltMärkmedMiinipildujadM252Miinipilduja 81 mm60212x212pxM252 on 81 mm kolmeliikmelises rühmas kasutatav miinipilduja.NM95150x150pxB455150x150pxm/41DMiinipilduja 120 mm66150pxm/41D on 120 mm viieliikmelises rühmas kasutatav raskemiinipilduja.2B11150x150px SuurtükidK9 KõuLiikursuurtükk 155 mm24155x155pxLõuna-Korealt osteti esmalt 18 liikursuurtükki. Tarned alates 2020. Kokku tellitud 36 liikursuurtükki.CAESARLiikursuurtükk 155 mm6150x150pxTellitud 12 ratastel liikursuurtükki. Tarne plaanitud 2024–2025.FH-70Haubits150pxFH-70 on 155 mm järelveetav haubits. Üle antud Ukrainale (täpne kogus teadmata). MitmikraketiheitjadM142 HIMARSMitmikraketiheitja6150x150pxTellitud 6 mitmikraketiheitjat. Tarnitud 30. aprillil 2025.

Soomustehnika

NimiPäritoluTüüpNumberPiltMärkmedSoomustatud masinadCombat Vehicle 90Jalaväe lahingumasin44150x150pxMadalmaadelt osteti 44 CV9035'te ja Norrast ostetud 35 CV90'e kere, mis monteeritakse toetusmasinateks.ToetusmasinadTreeningmasinad2Patria PasiSoomustransportöör136150x150pxXA-180: 60 tükki ostetud Soomest (56 teenistuses).XA-188: 81 tükki ostetud Madalmaadelt (80 teenistuses).Otokar ARMA Soomustransportöör 6×6~50150x150pxTellitud 230 masinat. Tarne plaanitud 2024–2025.Nurol Makina NMS Soomusauto 4×4150x150pxInsenerisõidukidBergepanzer 2Soomustatud pioneerisõiduk2150pxTanki Leopard 1 baasil. Osteti Madalmaadelt.BiberSillatank2150pxFahrschulpanzer Leopard 1Treeningmasin2

Toetussõidukid
NimiPäritoluTüüpNumberPiltMärkmed Veokid ja transportööridScania G410Transpordiveok 6×42024. aastal saabusid esimesed masinad. Kokku on tellitud 265 veokit.Transpordiveok 8×82024. aastal saabusid esimesed masinad.Scania G360Transpordiveok 8×42024. aastal saabusid esimesed masinad.Volvo 44RTranspordiveok 4×42024. aastal saabusid esimesed masinad.Volvo 66RTranspordiveok 6×62024. aastal saabusid esimesed masinad.Mercedes-Benz UnimogTranspordiveok150pxVarem soetatud Unimog 416 ja 435/1300 seeria mudelid. 2024. aastal saabusid U4000 masinad.MAN mil glTranspordiveok 150pxMAN 4520, 4620 ja 4640 seeria mudelid. Kasutusel ka suurtükkide vedamiseks.DAF YA 4440Transpordiveok 150px Mercedes-Benz 1017ATranspordiveok 150px Sisu E13TPTranspordiveok2150pxKasutusel Ground Master 403 radarite kandmiseks.Volvo FMXTranspordiveok150pxBandvagn 206Roomikveok-hõlmik150px MaasturMercedes-Benz 250 GDMaastur 150px Chevrolet CUCVMaastur 150pxM1008, M1009 ja M1010 seeria mudelid.Volvo TgbMaastur 150pxVolvo Tgb 11, 13 ja 20 seeria mudelid. ToetussõidukidMercedes-Benz 4150Kraanaauto150pxTMM-3MLahingtoetussillasüsteem150pxOsteti Ukrainalt. MootorrattadHusqvarna 258A MTMootorratas 150px

Ajalugu

Eesti Maavägi asutati 1991. aastal.

Märkused
Seoses kaitseväe struktuurireformiga ühendati maaväe staap Kaitseväe peastaabiga ning maaväe ülema ametikoht kaotati.

Viited

 Kirjandus 
 The Military Balance 2025 / International Institute for Strategic Studies. – London: Taylor & Francis, 2025. – 530 lk. – ISBN 9781003630760.

Välislingid

 Maaväe koduleht kaitsejõudude peastaabi kodulehel
 Jalaväe eeskiri. Teos on digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
 Eesti kamandu sõnad sõjaväele 1918. Teos on digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
 Jalaväe taktika käsiraamat. Teos on digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR