Michael Faraday

Michael Faraday (22. september 1791 – 25. august 1867) oli inglise füüsik ja keemik, kes arendas elektromagnetismi teooriat ja elektrokeemiat.

14-aastaselt läks ta raamatuköitja õpilaseks ja huvitus õpipoisi ajal loodusteadusest. Ta pani kirja oma tähelepanekud ainete omaduste ja reaktsioonide kohta ning saatis need Humphry Davyle, kes võttis ta pärast nendega tutvumist oma assistendiks.

Faraday tähtsaimad avastused on seotud elektri ja magnetismiga. Väga hea eksperimentaatorina avastas ta katsete tulemusena 1831. aastal elektromagnetilise induktsiooni nähtuse.Experimental Researches in Electricity. In: Philosophical Transactions of the Royal Society. Band 122, 1832, S. 125–162, doi:10.1098/rstl.1832.0006. Samuti valmistas esimesena  elektrivälja varjestava Faraday silindri ja demonstreeris oma katseseadmetega, et elektrivoolu saab muundada pöörlevaks liikumiseks. Selle nn elektromagnetilise rotatsiooni avastamine oli oluline eeldus elektrimootori väljatöötamiseks.

Ta sõnastas elektrolüüsiseadused ja võttis kasutusele terminid katood, anood, elektrood, ioon, elektrolüüt ja elektrolüüs.

Faraday avastas diamagnetismi ja paramagnetismi.

Tunnustus
Michael Faraday valiti 1838. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks. 
Aastal 1840 valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.

Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud elektrimahtuvuse ühik farad. Tema pilt on Briti 20-naelsterlingisel rahatähel.

 Vaata ka 
Faraday efekt
Faraday seadus
Faraday elektrolüüsiseadused

 Viited 

 Kirjandus 
 Ernst Kilkson, “Michael Faraday: iseõppija-füüsik, kes on andnud maailmale rea tähtsaid leiutisi”. Sari Suurmeeste elulood, nr. 23, EKS, Tartu 1934, 139 lk.

Välislingid
Citizendiumi artikkel

Kategooria:Inglise keemikud
Kategooria:Inglise füüsikud
Kategooria:Sündinud 1791
Kategooria:Surnud 1867