Heinrich von Galen

Heinrich von Galen (1480. aastad – 30. mai 1557 Tarvastus) oli Saksa ordu maameister Liivimaal aastatel 1551–1557.

Heinrichi vanemad olid tõenäoliselt Rutger von Galen zu Vellinghausen ja Gertrud. Ta pärines Marki krahvkonnast Vellinghausenist Dinkeri kihelkonnast Soesti lähedalt Vestfaalis. Tema suguvõsa kuulus piirkonna mõjukaimate hulka. Ka Saksa ordu Liivimaa harus oli mitmeid Galeneid, isegi Heinrich von Galeni nimelisi oli lisaks temale seal veel vähemalt kaks.

Galen astus umbes 1506. aastal Saksa ordusse. 1514. aastal oli ta Cēsise (Võnnu) linnusekomtuur (Hauskomtur), 1519–1529 Kandava foogt, seejärel aga 1535. aastani Kuldīga komtuur. 1520. aastatel oli ta mitmel korral saadikuks Saksa ordu endise kõrgmeistri ja esimese Preisimaa hertsogi Albrecht von Hohenzollerni juurde, kellega toonane ordu Liivimaa maameister Wolter von Plettenberg püüdis sõbralikke või vähemalt rahumeelseid suhteid säilitada. Üldjoontes see ka õnnestus. Plettenbergi surma ja senise maamarssali Hermann von Brüggenei Liivimaa maameistriks saamise järel sai temast maamarssal, 1551. aastal valiti ta aga Johann von der Recke ootamatu surma järel Saksa ordu Liivimaa maameistriks. Tõenäoliselt oli umbes 70-aastase Galeni Liivimaa maameistriks valimine kompromiss ordu katoliikliku ja protestantliku tiiva vahel, sest Galenist võis oodata, et ta radikaalseid muudatusi ordus läbi ei vii.

Galen osutus maameistrina protestantlust soosivaks, viies mitmes ordukonvendis sisse protestantliku kirikukorralduse, ent ta säilitas siiski ordu katoliikliku struktuuri. Muuhulgas andsid Galeni luterlikust meelsusest märku tõigad, et ta osales kohe pärast ordumeistriks kinnitamist koos mitmete teiste orduvendadega luterlikul jumalateenistusel Riias ning 1554. aastal toetas ta eestikeelse luterliku katekismuse trükkimist Tartus.Toomas Paul. Eesti piiblitõlke ajalugu. Tallinn: Pakett, 1999. Lk 163. 

Galeni ajal toimusid nii 1554. aasta saatuslikud läbirääkimised venelastega, kus nõuti Tartu maksu, kui ka koadjuutorivaenus (1556), mis jäi viimaseks Liivimaa riikide omavaheliseks konfliktiks. Viimase lõpetas Poola sekkumine, mis tõi kaasa Posvoli leppe allakirjutamise. 1554. aastal sõlmiti Volmari maapäeval ka usurahu, millega tagati katoliiklastele ja protestantidele Liivimaal võrdsed õigused.

1556. aastal oli Galen juba vana ja haige ning ei suutnud ordut kriisis reaalselt juhtida. Nii tõusis ordu etteotsa koadjuutor Wilhelm Fürstenberg, kes püüdis ajada Poola-vastast poliitikat. Järgmisel aastal Galen suri ning Fürstenbergist sai uus Saksa ordu maameister Liivimaal.

Viited

Kirjandus
Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 282 (lk 248).
Johann Renner. Liivimaa ajalugu 1556–1561. Kirjastus Olion: Tallinn, 1995. 2. trükk: sama, 2006.

 Välislingid 
Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578 

Kategooria:Liivi ordumeistrid
Kategooria:Liivi ordu maamarssalid
Kategooria:Kuldīga komtuurid
Kategooria:Kandava foogtid
Kategooria:Liivi ordu diplomaadid
Kategooria:Galenid
Kategooria:Sündinud 1480. aastatel
Kategooria:Surnud 1557
Kategooria:Reformatsioon Liivimaal