Napi (Hiiumaa)

Napi on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda. 1940. aastal kuulus küla Kõrgesaare valda Läänemaal. 

Napi küla piirneb põhjas Otste, läänes Jõeranna, idas Lauka ja lõunas Isabella külaga.

Nimi
Kohanime aluseks võiks olla sõna napp 'kõrgendik, puunõu' või napa 'põhk'. Rootsi keeles on sõna nabb (maanina, neem). Kohanime on 1565 mainitud Napilla by, 1725–1726 Nappa ja 1798 Nappi.

Loodus
Napi küla läbivad Armioja ja Jaanigu kraav. Küla hõlmab Paope looduskaitseala.

Elanike arv
1. juulil 2014 elas Napi külas 8 inimest ja 2019 6 elanikku. Napi. Statistikaameti kaardirakendus. Asulate rahvaarv soo ja 3 peamise vanuserühma järgi - Mehed ja naised, Vanuserühmad kokku (Asustusüksus).  2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 4 püsielanikku. 2021. aasta rahvaloendus RL21003: RAHVASTIK, 31. DETSEMBER 2021 | Aasta, Sugu, Elukoht ning Vanus. Statistikaamet. Vaadatud 17. juuni 2022 kl 17

Talud 
Napi ajaloolised talud 1917 Kõrgessaare valla elanike nimekiri; Rahvusarhiiv, era.4313.1.608; 1917

 Talu number  Talu nimi  Suguvõsa 1  Hansu  Napp 2  Kruusi  Kruus 3  Pärdi  Küttim 4  Tooma  Küttim 5  Villemi  Küttim

Ajalugu
Napi kuulus ajalooliselt Lauka mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid Henni külas talunikud Nappa Matz ja Nappa Waehe Niggo. 

1835 oli kolm talu, mille peremehed olid Andrus Toos, Andrus Nappier ja Mihkel Napp. Sulasrahvas sai omale perekonnanimedeks nimed Kattel, Kerr, Küttim, Leiger ja Proos. Reigi kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-194; 1835.

Küla kujunes enne Teist maailmasõda, kuid talud kuulusid sõja järel 1997. aastani Lauka küla koosseisu.

Taristu
Napi küla piirneb kagus Kõrgessaare–Hüti–Puski teega. Küla läbib Lauka–Isabella tee.

Kultuur
Napi külas sündis Johannes Küttim, kes aitas kaasa vangistatud poliitiku Artur Sirgu põgenemisele.

Viited

Kategooria:Hiiumaa valla külad