Wii

Wii (hääldatakse /'wi:/) on mängukonsool, mille tõi Nintendo turule 19. novembril 2006. aastal. Seitsmenda põlvkonna konsoolina võistleb Wii peamiselt Microsofti Xbox 360 ja Sony PlayStation 3-ga. Nintendo väidab, et nende konsool sihib laiemat sihtrühma kui teised kaks. 2010. aasta detsembris oli Wii võrreldes PlayStation 3 ja Xbox 360-ga suurima läbimüügiga konsool maailmas. 2009. aasta detsembris purustas Wii ühes kuus müüduima konsooli rekordi Ameerika Ühendriikides.

Wii eristavaks tunnuseks on tema juhtmeta pult Wii Remote, mida saab kasutada käes hoitava osutusseadmena ja mis tuvastab liikumist kolmemõõtmelises ruumis. WiiConnect24 võimaldas ooterežiimis üle interneti sõnumeid ja tarkvaravärskendusi vastu võtta.

Wii on Nintendo viies konsool, Nintendo GameCube'i otsene järeltulija. Wii võimaldab ametlikult ka GameCube'i mänge mängida. Nintendo mainis esimest korda konsooli 2004. aasta E3 (Electronic Entertainment Expo) pressikonverentsil ja hiljem avalikustas süsteemi 2005. aasta E3 näitusel. Nintendo tegevdirektor Satoru Iwata paljastas puldi prototüübi 2005. aasta septembris Tokyo videomängude näitusel. 2006. aasta E3-l võitis konsool esimese mitmetest auhindadest. 8. detsembriks 2006 oli see välja toodud neljal võtmeturul.

 Ajalugu 

Konsooli kavand valmis 2001. aastal, samal ajal kui Nintendo GameCube esimest korda välja anti. Nintendo mängudisaineri Shigeru Miyamoto sõnul seisnes idee uutele moodustele keskendumisel, et mängijat kaasa haarata. "Üksmeelselt leiti, et võimsus pole konsooli juures kõik. Liiga palju võimsaid konsoole ei saa koos eksisteerida. See teeks välja sama, kui olemas oleks ainult kiskjalikud dinosaurused. Nad võivad võideldes kiirendada endi väljasuremist."

Kaks aastat hiljem kutsuti kokku insenerid ja disainerid, et ideed edasi arendada. 2005. aastaks oli võtnud vormi puldi kasutajaliides, kuid avalik esitlus selle aasta E3-l jäeti ära. Miyamoto väitis: "Meil oli mõningate tõrkeotsingutega tegemist, seega otsustasime pulti mitte avalikustada ja esitlesime ainult konsooli." Nintendo president Satoru Iwata näitas ja demonstreeris Wii Remote'i hiljem septembris Tokyo videomängude näitusel.

Räägitakse, et Nintendo DS mõjutas suuresti Wii disaini. Disainer Kenichiro Ashida märkis: "Samal ajal kui me Wii kallal töötasime, oli meil DS mõtteis. Mõtlesime kopeerida DS-i puutetundliku paneeli kasutajaliidese ja tulime isegi välja prototüübiga." Idee lükati lõpuks tagasi arvamusega, et kaks mängusüsteemi oleksid identsed. Miyamoto väljendas veel, et "[...] kui DS oleks läbi kukkunud, oleksime võinud Wii tagasi joonestuslauale viia."

 Nimi 
Konsool oli tuntud koodnimega Revolution ('revolutsioon') kuni 27. aprillini 2006, vahetult enne E3 üritust. Nintendo Style Guide viitas konsoolile kui "lihtsalt Wii, mitte Nintendo Wii", tehes selle esimeseks konsooliks, mida turustati väljaspool Jaapanit, ilma et see mainiks ettevõtte nime toote nimes. Mitmuse vormina kasutatakse kõnekeeles "Wiid", kuid Nintendo on ise teatanud, et eelistab mitmusena "Wii süsteemid" või "Wii konsoolid". Väikesed tähed sõnas "Wii" on mõeldud meenutama kahte kõrvuti seisvat inimest ning teiseks esindama Wii Remote'i ja Wii Nunchuki. Kompanii on andnud avaldamisest saati mitmeid põhjuseid selle nime valikuks, kuid parim teadaolev on järgnev:

Vaatamata Nintendo õigustusele nime üle, reageerisid mõned videomängude arendajad ja ajakirjanikud muutusele negatiivselt. Nad eelistasid Revolutionit Wiile ning ajakiri Forbes väljendas kartust, et "see nimi jätab konsoolile pideva lapsikuse maski". BBC teatas päev pärast nime avaldamist, et internetti oli tekkinud "nime kohta terve rodu lapsikuid nalju". Ameerika Nintendo president Reggie Fils-Aime tunnistas esialgset reaktsiooni ja selgitas muutust täpsemalt:

Ameerika Nintendo ühisafääride asepresident Perrin Kaplan kaitses nende otsust valida Wii Revolutioni asemel ja vastas kriitikutele nii: "Elage sellega, magage sellega, sööge sellega, liikuge sellega kaasa ja loodetavasti harjute te sellega."

 Jätk 
Paar aastat pärast Wii ilmumist tekkisid esimesed spekulatsioonid Nintendo kaheksanda põlvkonna konsooli ümber. Esialgsed veendumused olid, et uus konsool oleks täiustatud versioon Wiist: Wii HD-l oleks kõrglahutusega videoväljund koos sisseehitatud Blu-ray kettaseadmega, väljalase 2011. aastal. Samas väitis Satoru Iwata hiljem, et ta ei näe põhjust, miks lisada HD praegusele Wii konsoolile – selline lisa sobiks paremini järeltulijale. Shigeru Miyamoto väljendas samuti huvi töötamaks HD-graafikaga, kuid tegi selgeks, et ettevõtte põhitähelepanu on rajatud mänguelamusele. Reggie Fils-Aime ennustas, et Wii meelelahutuskonsoolile on veel väga pikka elu ja kuulutas, et lähitulevikus järeltulijat välja ei anta.

E3 2010 esitlusel paljastas Iwata BBC-le, et nad alustavad uue konsooli teadvustamist siis, kui Nintendo jookseb "praeguse riistvaraga mõtetest tühjaks ega suuda kasutajatele olemasoleva tehnoloogiaga üllatusi valmistada". Hilisemal investeerijate kohtumisel avalikustas ta, et nad arendavad Wiile järgmist konsooli, kuid hoiavad selle ideid saladuses, sest inimestele positiivse üllatuse valmistamine on ärile väga tähtis.

 Riistvara 
pisi|Wii (pealmine) võrrelduna GCN-i, N64, Põhja-Ameerika SNES-i ja NES-iga

Wii oli selle väljaandmise hetkel Nintendo väikseim konsool, see on mõõtmetelt 44 mm lai, 157 mm kõrge ja 215,4 mm sügav. Vertikaalses positsioonis on ta veidi laiem kui kolm DVD karpi kokku kuhjatuna. Juurde lisatud alus on mõõtmetelt 55,4 mm lai, 44 mm kõrge ja 225,6 mm sügav. Süsteem kaalub 1,2 kg, mis teeb ta kergeimaks kolmest peamisest seitsmenda põlvkonna konsoolidest. Konsooli saab asetada kas horisontaalselt või vertikaalselt. Süsteemi, tema osade ja lisaseadmete numeratsiooniskeemi eesliide on "RVL-" koodnime Revolution järgi. Konsooli eristav tunnus on veel disain: konsoolil, SD-kaartidel, toiteplokil ja kõikidel soklitel on üks nurk kolmnurksel kujul ära lõigatud.

Konsooli esikülg sisaldab valgustatud slot-laadimisega optilist meediaajamit, millega saab kasutada nii Wii optilisi kettaid (12 cm) kui ka Nintendo GameCube'i mänguplaate. Sinine valgus kettaslotis helendab põgusalt konsooli sisselülitamisel ja pulseerib uute andmete vastuvõtmisel WiiConnect24 kaudu. Pärast System Menu 3.0 uuendust aktiveerub kettasloti valgus plaadi sisestamisel või väljastamisel. Valgus ei tööta, kui WiiConnect24 informatsiooni pole. Kettapesa valgus ei helenda mängu ajal ega teiste rakenduste kasutamisel. Kaks USB-porti asuvad konsooli taga. SD-kaardi pesa peitub konsooli esikülje paneeli all.

Wii stardipakett sisaldab konsooli, alust konsooli vertikaalselt sättimiseks, ringikujulist läbipaistvat stabilisaatorit peaalusele, ühte Wii Remote'i, ühte Nunchuk lisandit, ühte sensorriba, eemaldatavat alust ribale, ühte välist peamist toiteplokki, kahte AA-patareid, ühte komposiit-AV-kaablit RCA konnektoritega, Euroopa riikides SCART-adapterit (komponentvideo ja teised kaablitüübid on saadaval eraldi), käsiraamatut ja dokumentatsiooni ning eksemplari mängust "Wii Sports" kõikides regioonides peale Jaapani ja Lõuna-Korea.

Wii kettaseade ei mängi video- ega heli-DVD-plaate. 2006. aasta teadaandes väideti, et uus versioon Wiist, mis võimaldab video-DVD-de taasesitust, antakse välja 2007. aastal. Ometi lükkas Nintendo väljalaske edasi, et keskenduda originaalse konsooli nõudluse täitmisele. Nintendo esialgses teates öeldi, et see vajab rohkem kui riistvaraliselt realiseeritud tarkvarauuendust, et seda rakendada, ning et seda ei saaks olemasolev Wii mudel uuendusena alla laadida. Väitele vaatamata on kolmandad partiid Wiid modifitseerinud, lisades DVD taasesituse algupärastele Wii üksustele. Wiid on võimalik ka häkkida, et konsooli saaks kasutada muudeks tegevusteks peale Nintendo poolt ettenähtu. Wiile on olemas mitmesuguseid modifikatsioonikiipide tootemarke.

Kuigi Nintendo esitles konsooli ja Wii Remote'i valges, mustas, hõbedases, laimirohelises ja punases värvis enne väljalaset, oli see esimesed kaks ja pool aastat müügis ainult valgena. Musta värvi süsteemid tehti avalikuks 2009. aasta augustis Jaapanis, 2009. aasta novembris Euroopas ning 2010. aasta 9. mail Põhja-Ameerikas. Punane Wii süsteemipakett tehti avalikuks novembris 2010 Jaapanis, tähistamaks "Super Mario Bros.-i" 25. aastapäeva. Suurbritannia versioon limiteeritud väljaandega punasest Wiist lasti välja 29. oktoobril 2010 koos eelinstallitud originaalse "Donkey Kongi" mänguga. Lisaks sisaldas see veel Wii Remote Plusi, mis oli uuem versioon Motion Plusi tehnoloogiaga integreeritud puldist. Punane Wii pakett lasti Põhja-Ameerikas välja 7. novembril 2010 koos mänguga "New Super Mario Bros. Wii" ja Wii Remote Plusiga.

11. juulil 2007 avalikustas Nintendo Wii Balance Boardi E3 2007-l koos Wii Fitiga. See on Wii juhtmeta tasakaalulaua tarvik, mis sisaldab mitmeid survesensoreid, mis mõõdavad kasutaja tasakaalukeset. Namco Bandai tootis mattkontrollerit, vähem keerukat konkurenti tasakaalulauale, mida saab ühendada GameCube'i kontrolleriporti.

 Wii Remote 
pisi|Nunchuk, Wii Remote ja randmepael (käes näidatuna)

Wii Remote on konsooli peamine pult. See kasutab kombinatsiooni sisseehitatud kiirendusmõõturitest ja infrapunasest jälitusest, mis tunnetab oma positsiooni 3D-ruumis sensorriba LED-ide poole osutamisel. See disain võimaldab kasutajatel kontrollida mängu füüsilisi viipeid. Mängides saab ka traditsioonilisi nuppe kasutada. Pult ühendub konsooliga Bluetoothi kaudu ning sisaldab vibreerimist ja sisemist kõlarit. Wii Remote on võimeline ühenduma laiendseadmetega läbi puldi põhjal asuva erapordi. Wii jaemüügipaketis sisalduvat seadet kutsutakse Nunchukiks, mis sisaldab kiirendusmõõturit ja traditsioonilist juhtkangi kahe päästiknupuga. Lisaks on võimalik kasutada kinnitatavat randmepaela, et vältida Wii Remote'i mittetahtlikku kukutamist või viskamist. Nintendo on sellest ajast saati pakkunud ka tugevamat paela ja Wii Remote'i jakki, et tagada tugevam haare ja kaitse. Wii MotionPlus kuulutati välja kui seade, mis ühendub Wii Remote'iga ja täiendab kiirendusmõõturi ja sensorriba võimalusi. See võimaldab esitada tegevusi ekraanil reaalajas täpselt nii, nagu neid esitatakse päriselus. Nintendo avaldas samuti Wii Vitality Sensori, sõrme pulssoksümeetri anduri, mis ühendatakse läbi Wii Remote'i.

 Mälu talletamine 
Wii konsool sisaldab 512 megabaiti sisseehitatud välkmälu ja lisaks SD-kaardipesa väliseks talletamiseks. SD-kaarti saab kasutada nii fotode üleslaadimiseks kui ka salvestatud mänguandmete ja allalaaditud Virtual Console'i ja WiiWare'i mängude varukoopiate tegemiseks. Et kasutada SD-kaardi pesa salvestatud mängude ülekandmiseks, tuleb paigaldada uuendus. Uuendust saab paigaldada internetiühenduse kaudu Wii valikute menüüst või sisestades mänguplaat, mis seda uuendust sisaldab. Virtual Console'i andmeid ei saa taastada ühelegi süsteemile peale originaali. SD-kaarti saab kasutada ka salvestatud MP3-failidest kohandatud mängumuusika loomiseks, nt "Excite Truckis". Samuti saab seda kasutada fotokanalis slaidiesitluste muusika loomiseks. 1.1 versioon eemaldas MP3 taasesituse AAC soosingus.

2008. aasta oktoobris toimunud Nintendo sügisesel pressikonverentsil teatas Satoru Iwata, et Wii omanikel tuleb võimalus tõmmata alla WiiWare ja Virtual Console'i sisu otse SD-kaardile. Ta sõnas: ''See valik pakuks võimalust adresseerida konsooli puudulikku mälumahtu. See oleks Jaapanis saadaval kevadel 2009.'' Nintendo tegi uuenduse saadavaks 25. märtsil 2009. Lisaks eespool mainitud funktsioonidele lubab see mängijal laadida Virtual Console'i ja WiiWare'i mänge otse SD-kaardilt. Uuendus lubab veel SDHC-kaartide kasutust, suurendades SD-kaardi mahutavust 2 GB-lt 32 GB-ni.

 Tehnilised näitajad 
Nintendo on väljastanud Wii süsteemi kohta vähe tehnilisi detaile, kuid mõned tähtsad faktid on avalikkuse ette lekkinud ajakirjanduse kaudu. Kuigi ühtegi nendest raporteerimistest pole ametlikult kinnitatud, näitavad need, et konsool on Nintendo GameCube'i arhitektuuri lisa või edasiarendus. Täpsemalt näitavad need aruanded, et Wii on laias laastus 1,5–2 korda võimsam kui tema eelkäija. Lekkinud detailide kaudu võib järeldada, et Wii on oma põlvkonna suurematest konsoolidest kõige vähem võimsam.

Protsessorid

CPU: PowerPC-põhine Broadway protsessor, loodud 90 nm SOI CMOS töötlusega, väidetavalt† klokitud 729 MHz juures
GPU: ATI Hollywood GPU loodud 90 nm CMOS töötlusega, väidetavalt† klokitud 243 MHz juures
"Starlet", Hollywoodi paketi osa: ARM926EJ-S protsessor väidetavalt† klokitud 243 MHz juures.

Mälu
88 MB põhimälu (24 MB "sisemist" 1T-SRAM-i integreerituna graafikapaketti, 64 MB "välist" GDDR3 SDRAM-i)
3 MB vahele topitud GPU tekstuurimälu ja ekraanipuhver.

Pordid ja perifeersed võimalused
Kuni 16 Wii Remote pulti (10 tavarežiimil, 6 ühekordsel režiimil, Bluetooth ühenduse kaudu)
Nintendo GameCube'i kontrolleripordid (4)
Nintendo GameCube'i mälukaardislotid (2)
SD kaardislotid (alates System Menu 4.0 uuendusest toetab ka SDHC kaarte)
USB 2.0 pordid (2)
Sensorriba toiteport
Wii Remote'i põhjal asuv sisendport
Valikuline USB klaviatuurisisend teadetetahvli, Wii poekanali ja Interneti-kanali jaoks (alates 3.0 ja 3.1 püsivarauuendusest)
Mitsumi DWM-W004 WiFi 802.11b/g wjuhtmeta moodul
Ühilduv valikuliselt USB 2.0-st Ethernet LAN-adapterisse
AV Multi Out port (vt jaotist "Video" paremal)

Andmemaht
512 MB sisseehitatud NAND välkmälu
Laiendatud andmemaht läbi SD ja SDHC kaardimälu (kuni 32 GB)
Nintendo GameCube'i mälukaart (vajalik GameCube mänguandmete salvestamiseks)

pisi|IBM-i Wii Broadway CPU

pisi|ATI Wii Hollywood GPU

Slotilaadimisega kettaajam ühilduv 8 cm Nintendo GameCube'i mänguplaatide ja 12 cm Wii optiliste ketastega
Mask ROM Macronixi poolt

Video
Tavaline AV Multi Out port, mis toetab komposiitvideot, komponentvideot, S-Videot (ainult NTSC regioonis) ja RGB SCARTi (ainult PAL-i regioonis)
480p (PAL/NTSC), 480i (NTSC) või 576i (PAL/SECAM), standard 4:3 ja 16:9 laiekraan

Heli
Põhi: stereo – toetab Dolby Pro Logic II
Kontroller: sisseehitatud kõlar

Energiakulu
Sisselülitatuna 18 vatti
Ooterežiimil WiiConnect24-ga 9,6 vatti
Ooterežiimil 1,3 vatti

†Ühtegi nendest klokitud andmetest pole kinnitanud ei Nintendo, IBM ega ATI.

Tehnilised probleemid
Esimene Wii süsteemi tarkvarauuendus läbi WiiConnect24 muutis väikese osa konsoolidest täiesti kasutuskõlbmatuks. Kui kasutajad soovisid oma mänguandmeid säilitada, pidid nad saatma oma seadmed Nintendole paranduseks või võisid need uute vastu välja vahetada.

Kahekihiliste optiliste ketaste väljatulekuga väitis Nintendo, et mõne Wii süsteemi puhul võib ilmneda raskusi suure tihedusega tarkvara lugemisel saastunud laserläätsede tõttu. Nintendo pakkus tasuta parandust omanikele, kel see probleem esines.

Wii Remote võis kaotada selle Wii süsteemiga järje, millele see seadistatud on, vajades resetti või uut sünkroonimist. Nintendo veebitugi tagab õpetuse selle protsessi ja sarnaste juhtumiste jaoks.

 Omadused 

Konsooli riist- ja püsivara pakuvad mitmeid võimalusi. Riistvara võimaldab viia pikendusi läbi laiendusportide, samal ajal kui püsivara ja mõned teised tarkvara osad on võimelised vastu võtma uuendusi läbi WiiConnect24 teenuse. Viimane püsivara versioon Wii süsteemil on 4.3U. Selleks, et kasutada internetti vajavaid kanaleid, on vaja alla laadida püsivara uuendus.

 Wii menüü 
Wii menüü kasutajaliides on loodud televisioonikanalite eeskujul. Erinevad kanalid on kuvatud graafiliselt võrgustikena ning nendes navigeerimine on võimalik tänu Wii Remote'i osutile. Peale plaadikanali on võimalik muuta kanalite asukohta A ja B nuppu all hoides ning neid tõstes ja ümber paigutades. Olemas on kuus põhikanalit: plaadikanal, Mii kanal, pildikanal, Wii poekanal, ilmateatekanal ja uudistekanal. Viimased kaks polnud väljalaske ajal saadaval, kuid aktiveerusid peale uuenduste tulekut. Wii + interneti videokanal paigaldati konsoolidele, mida hakati tootma alates oktoobrist 2008. Lisakanaleid on võimalik alla laadida Wii poekanalist läbi WiiWare'i ning need ilmuvad ka iga 8Virtual Console'i tiitliga. Alates 18. oktoobrist 2010 saavad Wii omanikud Wii poekanalist alla laadida Netflixi kanali.

 Tagasiühilduvus 
pisi|Nintendo GameCube ühildub Wiiga
Wii konsool on võimeline tagasiühilduma terve Nintendo GameCube'i tarkvara kui ka Nintendo GameCube'i mälukaartide ja pultidega. Ühilduvus tarkvaraga saavutatakse slotilaadimisajami võimega Nintendo GameCube'i mänguplaate lugeda. Konsool võimaldab progressiivse-skaneerimise väljundit 480p-võimalusega GameCube'i mängudel. Perifeeriaid saab ühendada läbi nelja GameCube'i kontrolleripordi ja kahe mälukaardisloti, mis on peidetud eemaldatavate paneelide alla. Konsool säilitab seega ka ühilduvuse Game Boy Advance'i ja eReaderiga läbi Game Boy Advance'i kaabli, mida kasutatakse samamoodi nagu GameCube'i puhul. Seda omadust saab kasutada vaid nende valitud GameCube'i mängude juures, mis seda eelnevalt kasutasid. Lõuna-Koreas müügil olevatel Wiidel puudub GameCube'iga tagasiühilduvus.

GameCube'i mänguplaati käivitav Wii konsool on piiratud GameCube'i funktsionaalsusega. Seega on GameCube'i mängude mängimiseks vaja GameCube'i pulti, kuna Wii Remote ega klassikaline pult ei tööta selles režiimis. Mänguandmete ja -sisu salvestamiseks on samuti vaja Nintendo GameCube'i mälukaarti, kuna Wii sisseehitatud välkmälu seda ei salvesta.

Tagasiühilduvus on mõnes valdkonnas piiratud. Otseühenduse ja LAN-võimalustega omadused pole Nintendo GameCube'i mängudel Wii peal saadaval, kuna konsoolil puuduvad jadaväratid Nintendo GameCube'i lairiba- ja modemiadapterite jaoks. Konsool kasutab eraldi porti videoväljundiks ning on seega Nintendo GameCube'i heli/video kaablitega (komposiitvideo, S-video, komponentvideo ja RGB SCART) ühildumatu.

 Ühilduvus Nintendo DS-iga 
Wii süsteem võimaldab juhtmeta ühendust Nintendo DS-iga ilma igasuguste tarvikuteta. See ühenduvus lubab mängijal kasutada Nintendo DS-i mikrofoni ja puuteekraani sisenditena Wii mängude jaoks. "Pokemon Battle Revolution" on esimene mäng, kus Nintendo on näidustanud Nintendo DS-Wii ühenduvuse. Pokemon Diamondi või Pearliga mängijatel on võimalus kasutada lahingute pidamiseks oma Nintendo DS-i puldina. "Final Fantasy Crystal Chronicles: Echoes of Time", välja lastud Nintendo DS-il ja Wiil, võimaldab ühendust, milles mõlemad mängud saavad areneda samal ajal. Nintendo lasi hiljem välja Nintendo kanali, mis lubas Wii omanikel laadida alla mängude demosid või lisaandmeid sarnasel viisil Nintendo DS-i DS Download Stationiga. Konsool on samuti võimeline laiendama Nintendo DS-i mänge.

 Otseühenduse võimalused 
Wii konsool on võimeline ühenduma internetiga läbi talle sisseehitatud 802.11b/g Wi-Fi või läbi USB-to-Ethernet adapteriga, millest mõlemad meetodid lubavad mängijal ligipääsu asutatud Nintendo Wi-Fi Connection teenusele. Juhtmeta krüptimisel on toetatud WEP, WPA (TKIP/RC4) ja WPA2 (CCMP/AES). AOSS (inglise keeles AirStation One-Touch Secure System) tugi lisati diskreetselt System Menu 3.0 versiooniga. Just nagu Nintendo DS-i puhul, ei nõua Nintendo teenuse kasutamise eest mingit raha ning 12-numbriline sõbrakoodi süsteem reguleerib mängijate omavahelist ühendust. Igal Wiil on oma ainulaadne 16-numbriline Wii kood, et kasutada Wii mängus mitte esinevaid omadusi. Sellist süsteemi rakendab ka konsoolipõhine tarkvara (Wii teadetetahvel). Internetti on võimalik pääseda ka kolmanda partii seadmete kaudu.

Teenusel on konsoolile mitmeid omadusi, nende hulgas Virtual Console, WiiConnect24, internetikanal, ilmateatekanal ja uudistekanal. Konsool on võimeline suhtlema ja ühenduma ka teiste Wii süsteemidega läbi iseloodud juhtmeta LAN-i, võimaldades kohalikku juhtmeta mitmekesi mängu erinevate televiisorite peal.

9. aprillil 2008 teatas BBC, et tema otseühendusega BBC iPlayer tuleb Wiile läbi internetikanali brauseri; ometi esines kasutajatel vahel teenuse kasutamisega raskusi. 18. novembril 2009 anti BBC iPlayer uuesti välja BBC iPlayer kanalina, mida on võimalik tasuta Wii poekanalist alla laadida. Teenus on saadaval ainult Suurbritannias.

26. detsembril 2008 teatas Nintendo, et annab Wiile välja uue videokanali.

18. oktoobrist 2010 on Ameerika ja Kanada Wii omanikud võimelised jälgima Netflixi kanalit, ilma et nad vajaks selleks plaati.

 Tarkvara raamatukogu 

pisi|Wii optiline ketas karbis
Jaemüügis on mängude eksemplarid saadaval erilistel DVD-sarnastel Wii optilistel ketastel, mis on pakitud koos õpetusega karpi. Euroopa väljalasetes on nendel karpidel paberile alla nurka trükitud kolmnurk. Kolmnurga värvuse järgi saab eristada, milliste regioonide jaoks on mäng mõeldud ning milliseid käsiraamatu keeli need sisaldavad. Konsool võimaldab piirkondlikku ajutist sulgemist.

Vahepeal lasti välja ka Nintendo mängud "The Legend of Zelda", "Super Mario", "Pokemon" ja "Metroid". Nintendo on saanud suurt tuge kolmanda partii prominentsetelt ettevõtetelt nagu Ubisoft, Sega, Square Enix, Activision Blizzard, Electronic Arts ja Capcom. Eksklusiivselt Wiile on loodud rohkem mänge kui PlayStation 3-le ja Xbox 360-le. Nintendo lasi Wiile välja ka uue juhtkontrollidega valitud GameCube'i mängude seeria.

Virtual Console'i teenus lubab Wii omanikel mängida mänge, mis lasti originaalselt välja NES-ile, SNESi-le, Nintendo 64-le, Sega Mega Drive'i/Genesisele, SG-1000 Mark III/Sega Master Systemile, NEC-i TurboGrafix-16/PC Engine'ile, SNK Neo Geo konsoolile, Commodore 64-le ja valitud arkaadmängudele. Virtual Console'i mängud on saadaval Wii poekanalis ja need salvestatakse Wii sisseehitatud välkmällu või SD-kaardile. Kord alla laaditud, on võimalik Virtual Console'i mängudele ligi pääseda Wii menüüst erinevate kanalitena või otse SD-kaardilt SD-kaardi menüü kaudu.

Ametlike Wii mängude loomiseks saab kasutada mängude arenduskomplekti Unity. Arendajal peab sealjuures olema mängude loomiseks Nintendo volitus. Selleks, et mänge müüa, peab Nintendo olema vastava mängu vastu võtnud.

Detsembrist 2009 kuni märtsini 2021 on müüdud üle 921,85 miljoni Wii mängu. Kõige edukam mäng on "Wii Sports", mis tuleb enamikus regioonides konsooliga kaasa ning mida on müüdud 30. septembri 2010 seisuga 67,71 miljonit eksemplari üle maailma, edestades "Super Mario Brosi" kui aegade kõige edukamat mängu. Suurima läbimüügiga konsoolita mäng on "WiiPlay", mida on müüdud 26,71 miljonit.

Viited


Kategooria:Mängukonsoolid