Eesti kodanike komiteed

Eesti kodanike komiteed (EKK) olid 1989. ja 1990. aastal kodanikualgatuse korras loodud parteiülesed poliitilised ühendused, mille eesmärgiks oli Eesti Vabariigi õigusliku järjepidevuse alusel taastamiseks pädevate võimustruktuuride moodustamise ettevalmistamine Eesti Vabariigi õigusjärgsete kodanike registreerimise, Eesti Kongressi valimiste korraldamise ja Eesti Kongressi kokkukutsumise teel.

 Mõtte teke 
 21. jaanuaril 1989 korraldas Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) Tartus mõttevahetuse "Kuidas taastada Eesti iseseisvus", millel esinesid teiste hulgas
 Tunne Kelam, kes tõdes, et olukord nõuab liikumist ehtsa rahvaesinduse suunas ja vajame Eesti taotluste selget ja põhimõttelist väljaütlemist;
 Jüri Adams, kes tegi ettepaneku ulatusliku parempoolse koalitsiooni loomiseks ning maapäeva kokkukutsumiseks,
milleks tuleb koostada valijate nimekirjad Eesti Vabariigi kodanikest ja nende järeltulijatest ja korraldada alternatiivvalimised;
 Hando Runnel ja Kaido Kama nõudsid toetumist selgele alusele, tõele. Viimase esinemist peab Jüri Adams üheks aluseks kodanike komiteede tekkele. Mart Laar, Urmas Ott, Sirje Endre, Teine Eesti, 1996, lk 505. ISBN 9985854039

 Eesti Muinsuskaitse Seltsi tollane esimees Trivimi Velliste on meenutanud, et mõttele panid aluse Rein Taagepera idee Eesti kodanike registreerimisest ja Harald Tillemanni ettepanek kokku kutsuda rahvuskongress. Teine Eesti (1996) lk 557

 Üleskutse 
Üleskutse Eesti kodanike komiteede asutamiseks, Eesti kodanike registreerimiseks ja Eesti Kongressi ettevalmistamiseks esitasid 24. veebruaril 1989 toimunud rahvakoosolekutel Muinsuskaitse Seltsi, ERSP ja Eesti Kristliku Liidu esindajad. Üleskutse lähtus 1938. aastal vastu võetud Eesti Vabariigi põhiseadusest, mille kohaselt määratleti kõrgeima võimu kandjaks riigis eesti rahvas. Et Eesti Vabariigi õiguslikust järjepidevusest lähtuv riigi- ja omavalitsusasutuste struktuur oli vahepealsete okupatsioonide käigus lakanud olemast, tuli selle taasloomiseks alustada õigusjärgse kodanikkonna registreerimisest, millise ülesande võtsid enda kanda kihelkondliku geograafilise printsiibi järgi rahvaalgatuse korras asutatud Eesti kodanike komiteed.

Esimene Eesti kodanike komitee asutati 21. märtsil 1989 Kadrinas, maakonnalinnadest jõuti esimese Eesti kodanike komitee asutamiseni 10. aprillil 1989 Kuressaares. Esimene maakonnakomitee moodustati 12. mail 1989 Virumaal. Reaalselt algas kodanike registreerimine siiski alles varasuvel ning sai hoo sisse südasuvel, mil rahvuslik liikumine oli juba niivõrd tugevnenud, et Eesti iseseisvuse taastamise vastased ning mõõdukat arengut Nõukogude Liidu koosseisus pooldavad poliitilised jõud minetasid võime üha radikaalsemaks muutuvat rahvuslikku liikumist peatada. Sügisel liitus kodanike komiteede liikumisega ka mõõdukat uuendusliikumist pooldava Rahvarinde enamus. Detsembrist 1989 kuni veebruarini 1990 toimus eestlastest liikmete massiline välja astumine oma senise mõjuvõimu kaotanud Nõukogude Liidu Kommunistlikust Parteist (NLKP).

Tänu Eesti kodanike komiteede tegevusele toimusid Eesti Kongressi valimised 24. veebruaril 1990 ning Eesti Kongressi esimene istungjärk tuli kokku 11. märtsil 1990. Pärast seda paljude kodanike komiteede tegevus lakkas 1990. aasta kevadel ning ülejäänutest peaaegu kõik lõpetasid oma tegevuse sama aasta lõpuks. 

Seniste Eesti kodanike maakonnakomiteede kaudu hakkas Eesti Kongressi poolt valitud Eesti Komitee korraldama Eesti Vabariigi kodanike isikutunnistuste väljaandmist.

 Vaata ka 
 Harald Tillemann
 Hageri Eesti Kodanike Komitee
 Hargla Eesti Kodanike Komitee
 Harju-Jaani Eesti Kodanike Komitee
 Harju-Madise Eesti Kodanike Komitee
 Juuru Eesti Kodanike Komitee
 Keila Eesti Kodanike Komitee
 Kuressaare Eesti Kodanike Komitee
 Nõmme Eesti Kodanike Komitee
 Türi Eesti Kodanike Komitee
 Viljandi Eesti Kodanike Komitee

 Viited 

Veebiviited
23. veebruar 2005, Lauri Vahtre, Algatus, millist varem polnud nähtud, postimees.ee
Aivar Jarne, Riigikogu Toimetised(RiTo 5, 2002), Põhiseaduse 10. aastapäev
Sirje Kiin, Eesti Kongressi ajalugu
13. märts 2010, Trivimi Velliste, Heitlus Eesti hinge pärast, postimees.ee 


Kategooria:Eesti vastupanuliikumine