Ubuntu

Ubuntu on Linuxi distributsioon, mis kasutab Debiani paketihaldust ja on kasutamise lihtsustamiseks teinud kindla programmide valiku: üks aknahaldur – GNOME, üks veebibrauser – Firefox, üks meiliprogramm – Thunderbird jne. Ubuntu võimaldab kasutada enamikku Debiani jaoks välja lastud pakke oma lemmikprogrammi paigaldamiseks ja nii kommuuni tasuta toetust kui ka tasulisi tugikanaleid.

"Ubuntu" on suulu ja koosa keele sõna, mis tähendab inimlikkust teiste suhtes ja usku kõigi inimeste seotusse/ühtsusse. Ubuntu püüab sama põhimõtet järgida ka tarkvara loomisel: arendajate meelest peab tarkvara olema tasuta, kasutajate oma keeles ja kasutajatel peab olema võimalus muuta tarkvara vastavalt oma äranägemisele.

Ubuntu on kõige populaarsem Linuxi distributsioon. 2007. aastal kasutas seda umbes 30% kõigist Linuxi kasutajatest.

2012. aasta seisuga on Ubuntu endiselt maailma levinuim Linuxi distributsioon süle- ja lauaarvutites. Sellele turule Ubuntu ka keskendub. Kuid ta on levinud ka serverites ja pilvandmetöötluses.

Ubuntu arendamist juhib Suurbritannia ettevõte Canonical Ltd., mida omakorda juhib Lõuna-Aafrika ettevõtja Mark Shuttleworth. Canonical saab oma tulu tehnilise toe osutamisest ja Ubuntuga seotud teenuste müügist. Canonicali seisukoha järgi on Ubuntu projekt mõeldud avatud lähtekoodiga tarkvara arendamiseks: inimesi julgustatakse kasutama, täiustama ja levitama vaba tarkvara.

Ubuntu koosneb paljudest tarkvarapakettidest. Enamikku nendest levitatakse vaba tarkvara litsentsi all. Peamine kasutatav litsents on GNU üldine avalik litsents (GNU GPL) ja kasutusel on ka GNU vähem üldine avalik litsents (GNU LGPL). Need deklareerivad selgesõnaliselt, et kasutajad on vabad tarkvara käivitama, kopeerima, levitama, uurima, muutma, arendama ja täiustama. Teisalt on ka autoriõigusega kaitstud tarkvara, mida saab Ubuntul käitada.

 Paigaldus ja süsteeminõuded 
Süsteeminõuded on Ubuntu toodete puhul erinevad. Ubuntu töölauarakenduses 16.04 LTS on soovitatud arvuteid, millel on vähemalt 2 GHz kahetuumaline protsessor, 2 GB RAM ja 25 GB vaba kettaruumi. Väiksemate võimsusega arvutite jaoks on ka teisi Ubuntu levikuid nagu Lubuntu ja Xubuntu. Alates versioonist 12.04, toetab Ubuntu ARM-arhitektuuri. Ubuntu on saadaval ka Poweril, kuid mittepiiravalt toetatud on varasem PowerPC arhitektuur ning nüüd on uuemad Power Architecture'i protsessorid (POWER8) toetatud.

  Laua- ja sülearvutid  ServeridProtsessor 2 GHz (x64)  300 MHz (x86)Muutmälu 4 GB  256 MBKõvaketta maht 25 GB  700 MBVideokaart VGA, 1024×768  VGA, 640×480

 Versioonid 
pisi|Ubuntu 20.04 LTS (Focal Fossa)
pisi|Ubuntu 18.04 LTS (Bionic Beaver)
pisi|Ubuntu 16.04 LTS (Xenial Xerus)

Esimene Ubuntu versioon anti välja 20. oktoobril aastal 2004.

Uusim versioon, 20.10 (Groovy Gorilla), lasti välja 22. oktoobril 2020. Järgmine versioon, 21.04 (Hirsute Hippo), tuleb välja 22. aprillil 2021.

Uued versioonid väljastatakse regulaarselt iga kuue kuu tagant. Tavalisi väljalaskeid toetatakse kolmveerand aastat, mille vältel edastatakse parandusi ja turvapaiku kriitilistele vigadele. Täiendused võivad hõlmata ka programmiuuendusi. Pikaealise toega (LTS) versioone, mis ilmuvad iga kahe aasta tagant, toetatakse 5 aastat.

Igal väljalaskel on versiooninumber, mis koosneb väljalaskeaasta ja -kuu numbrist. Näiteks 19.10 tähendab, et see versioon on antud välja oktoobris 2019.

Igal versioonil on ka oma koodnimi, mis koosneb kahest sõnast. Esimene neist on omadussõna ja teine nimisõna ning need algavad sama tähega. Kui välja arvata kolm esimest versiooni, siis kõik ülejäänud koodnimed algavad tähestiku nii mitmenda tähega kui mitmes Ubuntu versioon see on. Nõnda on suhteliselt lihtne kindlaks teha, missugune kahest Ubuntu versioonist on uuem, samuti versiooninimesid meelde jätta. Kõnekeeles kasutatakse versioonist rääkides harilikult üksnes selle esimest sõna, omadussõna.

Ubuntu versioon 10.10 avaldati 10. oktoobril 2010. Sellega tehti erand kombest avaldada versioon väljalaskekuu teisel poolel, et tähistada huvitavat kuupäeva (10-10-10). Ühtlasi tähistab kahendsüsteemis kirjutatud arv 101010 kümnendsüsteemi arvu 42. Douglas Adamsi sarjas "Pöidlaküüdi reisijuht Galaktikas" tähistab arv 42 "vastust lõplikule küsimusele elu, universumi ja kõige kohta".

 Värv  Tähendus Punane  Vana väljalase, tugi lõpetatud Kollane  Vana väljalase, toetatud Roheline  Praegune väljalase Sinine  Tulevane väljalase
 Versioon  Väljalase  Koodnimi  Toetatud kuni Lauaarvutid  Serverid4.10  20. oktoober 2004  Warty Warthog  30. aprill 20065.04  8. aprill 2005  Hoary Hedgehog  31. oktoober 20065.10  13. oktoober 2005  Breezy Badger  13. aprill 20076.06 LTS  1. juuni 2006 Dapper Drake  14. juuli 2009  1. juuni 20116.10  26. oktoober 2006  Edgy Eft  25. aprill 20087.04  19. aprill 2007  Feisty Fawn  19. oktoober 20087.10  18. oktoober 2007  Gutsy Gibbon  18. aprill 20098.04 LTS  24. aprill 2008  Hardy Heron  12. mai 2011  9. mai 20138.10  30. oktoober 2008  Intrepid Ibex  30. aprill 20109.04  23. aprill 2009  Jaunty Jackalope  23. oktoober 20109.10  29. oktoober 2009  Karmic Koala  30. aprill 201110.04 LTS  29. aprill 2010  Lucid Lynx  9. mai 2013  30. aprill 201510.10  10. oktoober 2010  Maverick Meerkat  10. aprill 201211.04  28. aprill 2011  Natty Narwhal  28. oktoober 201211.10  13. oktoober 2011  Oneiric Ocelot  9. mai 201312.04 LTS  26. aprill 2012  Precise Pangolin  26. aprill 201712.10  18. oktoober 2012  Quantal Quetzal  16. mai 201413.04  25. aprill 2013  Raring Ringtail  27. jaanuar 201413.10  17. oktoober 2013  Saucy Salamander  17. juuli 201414.04 LTS 17. aprill 2014  Trusty Tahr  30. aprill 201914.10 23. oktoober 2014  Utopic Unicorn  23. juuli 201515.04 23. aprill 2015  Vivid Vervet  4. veebruar 201615.10 22. oktoober 2015  Wily Werewolf  28. juuli 201616.04 LTS 21. aprill 2016  Xenial Xerus  30. aprill 202116.10 13. oktoober 2016  Yakkety Yak  20. juuli 201717.04 13. aprill 2017  Zesty Zapus  13. jaanuar 201817.10 19. oktoober 2017  Artful Aardvark  19. juuli 201818.04 LTS 26. aprill 2018  Bionic Beaver  aprill 202318.10 18. oktoober 2018  Cosmic Cuttlefish  18. juuli 201919.04 18. aprill 2019  Disco Dingo  23. jaanuar 202019.10 17. oktoober 2019  Eoan Ermine  17. juuli 202020.04 LTS 23. aprill 2020  Focal Fossa  29. aprill 202520.10 22. oktoober 2020  Groovy Gorilla  22. juuli 202121.04 22. aprill 2021  Hirsute Hippo  20. jaanuar 202221.10  14. oktoober 2021  Impish Indri  14. juuli 2022 22.04 LTS 21. aprill 2022  Jammy Jellyfish  1. juuni 202722.10  20. oktoober 2022  Kinetic Kudu  20. juuli 202323.04  20. aprill 2023   Lunar Lobster  25. jaanuar 202423.10  12. oktoober 2023  Mantic Minotaur  11. juuli 202424.04 LTS  25. aprill 2024  Noble Numbat  31. mai 202924.10  10. oktoober 2024  Oracular Oriole  10. juuli 202525.04  17. aprill 2025  Plucky Puffin  15. jaanuar 202625.10  9. oktoober 2025  Questing Quokka  9. juuli 202626.04 LTS  23. aprill 2026  Resolute Raccoon  29. mai 2031

 Turvalisus 
Ubuntu eesmärgiks on olla turvaline "väljaspool kasti". Kasutajaprogrammid töötavad vaikimisi madalate privileegidega ja ei saa rikkuda operatsioonisüsteemi ega teiste kasutajate faile. Tugevama turvalisuse jaoks kasutatakse "sudo" vahendit, et määrata administratiivsete ülesannete täitmiseks ajutised privileegid, mis võimaldavad administraatori kontol jääda lukustatuks ja aitab seega ära hoida kogenematute kasutajate tahtmatut katastroofilist süsteemi muutumist või turvaaukude avamist. Enamik võrguportidest on vaikimisi suletud, et vältida häkkimist. Sisseehitatud tulemüür võimaldab lõppkasutajatel kontrollida juurdepääsu süsteemile. Tulemüüri konfigureerimiseks on saadaval ka graafiline kasutajaliides (GUI). Ubuntu kompileerib oma pakette, kasutades selleks kompilaatori GCC funktsioone, nagu PIE ja puhvri ületäitumiskaitse, mis suurendavad oluliselt turvalisust. Ubuntu toetab ka kogu ketta krüpteerimist ning kodu- ja erakataloogide krüpteerimist.

 Iseloomustus 

Ubuntu kasutab vaikimisi GNOME töölauakeskkonda. See on lihtne ja intuitiivne kasutajaliides, mis pakub täielikku kaasaegsete töölauarakenduste valikut. Nende hulka kuuluvad näiteks kontoritarkvara LibreOffice (OpenOffice.org enne versiooni 11.04) ja veebibrauser Mozilla Firefox. Ubuntu püüab piiratud valikuga hoiduda mitme samalaadse programmi eelpaigaldamisest. Alates versioonist 12.10 on Ubuntu paigaldamiseks vaja DVD-d või vähemalt 1 GB mahutavusega USB-ketast.

Ubuntut paigaldades võtab kasutajat vastu oranžikaspruun töölaud (jäljendab Aafrika hõimude kunsti), millel pole ühtegi ikooni. Tavapärased töölauaikoonid asuvad rakenduste menüüs ja töölaua stardimenüü on üleval vasakus nurgas. Avatud aknaid saab vaadelda ekraani vasakus ääres asuval tegumiribal.

Ubuntut on võimalik laialdaselt isikupärastada.

Ubuntu on saadaval enam kui 55 keeles, sealhulgas ka eesti keeles (Estobuntu). Kasutajad saavad Launchpadi kaudu saata Rosetta tõlketööriistaga isetehtud tõlkeid.

Ubuntu suunitlus kasutamise mugavusele ja lihtsusele väljendub utiliidi sudo laialdases kasutamises, mis võimaldab süsteemi hallata ilma turvaohtlikku superkasutaja sessiooni käivitamata.

Ubuntu tarkvarapaketid põhinevad Debiani tarkvarapaketil ja mõlemad operatsioonisüsteemid kasutavad samu paketihaldusprogramme. Debiani ja Ubuntu tarkvarapaketid ei ühti ja ühe süsteemi pakette ei saa teises süsteemis kasutada.

 Distributsioonid 
 Edubuntu, koolidele mõeldud distributsioon, mis kasutab GNOME töölauda. Alates versioonist 8.04 on Edubuntu eraldiseisva distributsiooni asemel Ubuntu osa, mis tuleb soovi korral ise paigaldada.
 Estobuntu, Eestile mõeldud distributsioon, millel on automaatne id-kaardi tugi, kaubamärgi Kõu mobiilseadmete tugi jm asukohaspetsiifilised lisad.
 Goobuntu, mida kasutab Google.
 Kubuntu, mis kasutab GNOME-i asemel KDE töölauakeskkonda.
 Lubuntu, mis kasutab GNOME-i asemel LXDE töölauakeskkonda.
 Xubuntu, mis kasutab GNOME-i asemel Xfce töölauakeskkonda.
 Ubuntu MATE, mis kasutab GNOME-i asemel MATE töölauakeskkonda.
 Mythbuntu, mis on tihedalt seotud MythTV-ga.
 Ubuntu Studio, mis keskendub multimeediale.

 Variatsioonid 
Lisaks eriti populaarsele Ubuntu Desktopile, mida on võimalik kasutada laua- ja sülearvutites, on Ubuntust variatsioone erinevate platvormide ja kasutusvajaduste jaoks.

 Ubuntu Business Desktop Remix on mõeldud ettevõtetele mõeldud väljalase, millele on lisatud Adobe Flash, Canonical Landscape, OpenJDK, VMware View ning millest on eemaldatud suhtlusvõrgustike ja failijagamisrakendused, mängud, arendus- ja süsteemitööriistad.
 Ubuntu Server on mõeldud kasutamiseks serverites ning ei paigalda graafilist kasutajaliidest.
 Ubuntu TV, mis on mõeldud SmartTV-dele. See võimaldab ligipääsu internetile ja striimida saateid nutitelefonidele, mis kasutavad Androidi, iOS-i või Ubuntut.
 Ubuntu for Android on mõeldud uuematele Androidi nutitelefonidele ning võimaldab need muuta täisväärtuslikuks arvutiks.

 Jagamine 
Ubuntut saab alla laadida ISO failina, mis mahub ühele DVD-le või vähemalt 1 GB mahutavusega USB-kettale. Kõik versioonid, alates 4.10-st, on tasuta kättesaadavad Ubuntu kodulehelt. Ubuntut paigaldamine on kiire protsess.

Alates versioonist 6.06 LTS on Ubuntu CD täitnud nii live CD kui ka paigaldusketta rolli. See laserketas käivitab kõikide võimalustega töölaua, mis lubab kasutajal näha, kas tema riistvara on ühilduv, ja proovida saadaolevaid programme. Samuti saab CD abil paigaldada Ubuntut kõvakettale, kasutades Ubiquity rakendust, mis jätab alles Live töölauas loodud dokumendid. Lisaks on saadaval alternatiivne paigaldusketas, mis kasutab tekstirežiimis olevat Debiani paigaldajat. See on suunatud väiksema jõudlusega arvutitele, halduritele, kes paigaldavad Ubuntut mitmele arvutile korraga, ja keeruliste sektsioonimiste tarbeks.

Live CD sisaldab ka Windowsi tasuta ja vaba lähtekoodiga programmide kogu. Nendeks on näiteks Mozilla Firefox, Mozilla Thunderbird, AbiWord, Blender ja ClamAV, mis on ette valmistatud OpenCD projekti raames. Neid saab paigaldada Windowsi keskkonnas, kui CD on sisestatud.

Väljalasked jagunevad kaheks: ühed on mõeldud laua- ja sülearvutitele, teised serveritele. Laua- ja sülearvutite versioon on saadaval x86 ja x86-64 protsessoriga arvutitele. Serveri versioon on saadaval mõlemale platvormile ja SPARC-ile ning sellest ei ole Live CD versiooni (seda saab paigaldada ainult tekstirežiimis paigaldusprogrammiga).

 LoCos 
Et jõuda kasutajateni, kes on vähem tehnilised, ja edendada vaistu keskkonnast, on selle jaoks kohalikud kogukonnad, paremini tuntud kui LoCos, kogu maailmas. Algul oli igal riigil oma LoCo meeskond. Kuid mõnes piirkonnas, eriti USA-s ja Kanadas, võib iga riik või provints luua oma meeskonna. LoCo nõukogu kiidab meeskonnad oma jõupingutuste abil üles aidata Ubuntu arendamisel või reklaamimisel.

 Vaata ka 
 UNIXi-laadne operatsioonisüsteem
 Operatsioonisüsteem

 Viited 

 Välislingid 

 Ubuntu Linuxi koduleht
 Eesti Ubuntu häälekandja Arvo Mägi
 Mitteametlik Ubuntu tutvustus
 Ubuntu foorumid
 Ubuntu saidil viki.pingviin.org

Kategooria:Vaba tarkvara
Kategooria:Operatsioonisüsteemid
Kategooria:Linuxi distributsioonid