Püriit

Püriit (ka kassikuld) on sulfiidne mineraal.

Püriit koosneb väävlist ning rauast (FeS2).

Nimi püriit tuleneb kreekakeelsest sõnast pür, mis tähendab tuli. Püriit tekitab sädemeid selle löömisel ränikiviga ning seda kasutati tule süütamiseks. On tõendeid, et püriiti on kasutatud tule süütamiseks juba 50 000 aastat.

Püriit on kõige levinum sulfiidne mineraal. See tekib peamiselt kas hüdrotermaalselt või diageneetiliselt, mõned tänapäeva mikroorganismid toodavad püriiti oma ainevahetuse jäägina.

Püriit on enamasti kollakat või halli värvi, moodustab kuubilisi kristalle, tihedus 4,9...5,1 g/cm³,  metalse läikega. Tüüpilise maakmineraalina on püriit mikroskoobi all läbipaistmatu, tema kõvadus on 6...6,5.

Ehkki püriit sisaldab rauda, ei kasutata teda rauamaagina, sest selleks otstarbeks sobivad hematiit ning magnetiit paremini.

Püriiti on aetud segi kullaga, mistõttu nimetatakse teda mõnikord ka kassikullaks. Iroonilisel kombel võib püriit mõnikord esineda koos kullaga. Kullast veelgi rohkem sarnanevad püriidiga markasiit ning kalkopüriit. 

Püriit tekib tänapäeval sulfaate lagundavate bakterite toimel, mis lagundavad orgaanilist materjali hapnikuvabas keskkonnas ning toodavad vesiniksulfiiti. See võib omakorda reageerida rauaga, moodustades püriiti ehk raudsulfiidi. Püriidi tekkeks on vaja orgaanilist materjali, rauda ja hapnikupuudust. 

Püriiti ja markasiiti esineb Eesti aluspõhja kivimites sageli, kuid hajutatult väikeste terakestena. Silmapaistvas kontsentratsioonis esineb püriiti Alam-Ordoviitsiumis (diktüoneemakilda all), kus püriidikihi paksus ulatub kohati 30 sentimeetrini.

 Vaata ka 

 väävelhape

 Viited 

Kategooria:Mineraalid