Jausa

Jausa on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas Väinamere rannikul. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb põhjas Utu ja Kleemu, loodes Aadma, läänes Muda ning lõunas Valgu külaga.

Jausa on rahvapärimuse järgi Hiiumaa suurim küla.

 Nimi 
Kohanime on mainitud 1564 kui Joosz dorp, 1565 Jaus by, 1587 Jawsar ja 1688 Jaustakülla.  Kohalikus murdes on kohanimi Jäusa.

Nime päritolu on selgusetu, see võib tuleneda isikunimest Jauß või liitnimest Jaosaar. 

Hiidlaste seltside traditsioonilises jaotuses on Jausa küla rahvast nimetatud jähusepeaga jäusameesteks.

 Loodus 
Läbi küla voolavad Jausa jõgi ja Mudaoja.

 Elanike arv 

 Elanike arv  Aasta271  1959196  1970166  1979146  1989128  200092  2011116 201990 2021

 Ajalugu 
Jausa küla kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa ja hiljem Aadma mõisa alla. Ajalooliselt on tegemist Käina kihelkonna külaga, mis Emmaste kihelkonna moodustamisega liideti Emmaste kihelkonnaga.

Esimesed  seni leitud kirjalikud allikad Jausa külast on aastast 1564.Ilves, Arno; Juhkam, Meelis; Järva, Liivi; Karma, Tarmo; Klein, Merike; Koppel, Jürii; Ligi, Inna; Mutso, Mikk; Pruul, Tiit; Saue, Toivo; Siim, Kersti; Sillaste, Uku; Sülluste, Mati; Tahk, Jaanus; Tarang, Lembitu; Türnpu, Taimo; Vallau, Annika; Onemar, Andres; Kusmin, Jürgen; Tammla, Tuuli (2011). Hiiumaa pärandkultuurist; Saaremaa pärandkultuurist. Kärdla. Eesti Loodusfoto lk 18 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis asus külas 15 talu.

 Taristu 
Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, Aadmaga ühendab Jausametsa tee.

 Kultuur 
Jausa külas asuvad Tooma tuulik ja Jausa palvela.

Külas asus kõrts, mis hiljem muudeti postiagentuuriks.

1865 avasid Käina pastor Haller ja Vaemla mõisnik külas algkooli, mis 1927. aastaks kujunes 6-klassiliseks kooliks. 

Küla üks huvitavamaid hooneid on laevakapten Peet Juurmanni elamu, kus nõukogude ajal asus Ühtri kooli internaat.

Külas on sündinud ja seal koolis käinud kirjanik Herman Sergo (1911–1989) ja helilooja Paul Tammeveski. Külast on pärit diplomaat Ernst Jaaksoni ja kunstiteadlase Kaalu Kirme vanemad. Lisaks pärinevad külast sugupuud Niidud, Vähejausid, Soosterid, Pomerantsid ja Porgid.

 Ettevõtlus 
Jausas on asunud tarbijate ühistu pood, koorejaam ja vesiveski (Siimu vesiveski), mis kujunes Nõukogude ajal tööstuslikuks artelliks.

 Vaata ka
 Jausa laht
 Jausa oja

Viited

 Kirjandus 
U. Kesler. "Hiiumaa suurim küla." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 35, 25. märts 1969 lk 3
Endel Saar. "Killukesi eilsest ja tänasest Jausast." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 130, 7. november 1969 lk 2
J. Vaus. "Märkmeid Jausa Tarvitajateühisuse tegevusest (1912—1941)." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 77, 3. juuli 1973 lk 3
Uno Kiisa. "400 aastat Jausa küla." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 61, 26 mai 1987 lk 3
Helja Kaptein. "KÜLALUGU | Kolme bussipeatusega Jausa laiutab lahesopis." Hiiu Leht 24. mai 2024

Kategooria:Hiiumaa valla külad