Narva Jaani kirik

Narva Ristija Johannese kirik ehk Narva Rootsi toomkirik, eestipäraselt Narva Jaani kirik oli luteriusu kirik Narva vanalinnas. Kirik asus aadressil Viru tänav 18. 

Hoone hävis 1944. aasta märtsipommitamises.

Ajalugu 
1636. aastal moodustati Narva praostkond keskusega Narvas ja 1641. aastast oli Rootsi Ingerimaa kubermangu kirikuelu keskus Narva, kus resideeris Narva, Ingeri ja Alutaguse alade Narva ja Ingerimaa superintendent, esimene superintendent oli Heinrich Stahl.
1641. aastal alustati kiriku ehitamist kogudusele. 1645. aastal pärandas Narva bürgermeister Diedrich Warnecken kiriku ülalpidamiseks Päite mõisa, samal aastal kinnitas Rootsi kuningriigi valitsus kiriku Narva toomkirikuks ja rootsi kogudus kasutas seda kuni 1704. aastani.  

Rootsiaegses Ingerimaa kubermangu keskuses, kasutas rootsi luterlik kogudus jumalateenistuseks Narva toomkirikut. Soome ja eesti kogudused liideti  1655. aastal kokku üheks soome-eesti koguduseks, Narva saksa kogudus kasutas Narva Johannese kirikut.
pisi|Vaade Jaani kirikule
Kirikuhoone
Kirik ehitati kolmelöövilise kodakirikuna ilma kooripealseta ja eraldi torniosata aastatel 1641–1651. Kiriku ehitust alustasid kohalikud meistrid Elias Moor ja Hans Skinner. 1644. aastal kutsuti kohale kiviraidur Zacharius Hoffmann vanem, ehitusel osales ka Mattias Daus. 1651. aastal valmis neljatahuline, tugevasti lõigatud nurkadega kellatorn.

Kiriku hoone laoti paekivist. Hoone välisseintes domineerisid kaheastmelised tugipiilarid. Kiriku kaheastmeline katus ületas peaaegu pooleteistkordselt seinte kõrguse. Kompaktse kirikuruumi ristvõlvistik ja aknad olid teravkaarsed. Võlvitugedeks kasutatud ülevalt ahenevad ümarpiilarid, mis lõppesid lihtsate nelinurksete kapiteelidega, meenutasid gootikat, vaid selle vahega, et neil olid kõrged plokkbaasid, mille vormi propageeriti juba 16. sajandi arhitektuuritrakataatides.
 Narva toomkirik 
1645. aastal kinnitas Rootsi kuningriigi valitsus kiriku, Narva toomkirikuks ja rootsi kogudus kasutas  Rootsiaegses Ingerimaa kubermangu keskuses, Narva toomkirikut jumalateenistuseks kuni 1704. aastani. Aastatel 1658–1663 ja 1667–1704 oli Narva ja Ingerimaa superintendent ka Narva Rootsi koguduse (toomkiriku koguduse) vaimulik ning alates 1667. aastast oli Narva Toomkiriku toomkoguduse Rootsi kogudus pidevalt superintendendi prebendaarkogudusKyösti Väänänen, Herdaminne för Ingermanland. I, Lutherska stiftsstyrelsen, församlingarnas prästerskap och skollärare i Ingermanland under svenska tiden s. 19,  Svenska litteratursällskapet i Finland, 1987..

1659. aastal said rootsi koguduse toomkirik ja saksa koguduse Narva Jeruusalemma Johannese kirik kannatada suures linnatulekahjus ja hävisid kiriku katus ja kellatorn, soome-eesti koguduse puukirik hävines. 1660. aastaks kirik taastati, kuid kellatorn taastati Zacharius Hoffman noorema poolt oletatavasti 1662. aastaks. 1690. aastal remonditi kirikut uuesti nii seest kui ka väljast.
 Narva toomkiriku vaimulikud 
17. sajandi alguses, Erich NilssonKyösti Väänänen, Herdaminne för Ingermanland. I, Lutherska stiftsstyrelsen, församlingarnas prästerskap och skollärare i Ingermanland under svenska tiden s. 122-123, Svenska litteratursällskapet i Finland, 1987., Narva rootsi-soome koguduse pastor vt. Narva Jeruusalemma Johannese kirik ja kogudus
1634/1638.., Ericus Johannis Falk, Laurentiuse p. (surn. 1645Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Falk, Erik (-1645), (vaadatud 27.02.2026)), Narva rootsi-soomeEricus Johannis Falck blev 1638 kyrkoherde i svenska och finska församlingarna i Narva och prost i Allentaken (ej domprost). Han dog i Narva 1645, sok.riksarkivet.seMatthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift, Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, lk 67 koguduse, 1641. aastast toomkoguduse pastor, Narva konsistooriumi assessor, Narva toompraost (1638)Falkenfelt nr 1180. Erik Johansson Falk. Domprost i Narva 1638. Död 1645, www.adelsvapen.comJully Ramsay, Frälsesläkter i Finland intill stora ofreden, s. 106. Erik Johansson Falk (tab. I). Domprost i Narva 1638; † 1645., Narva praostkonna praost, 1641–1645Ericus Johannis Falck, TLÜAR rahvusbibliograafia isikud
1630–1643, Abraham Beronis Thorn, rootsi-soome (toom)koguduse kaplan
1643Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Albogius, Erik (1619-1678), (vaadatud 27.2.2026) Ericus Johannes Albogius,  Narva toomkiriku rootsi-soome (toom)koguduse vaimulik Ivangorodis
1645– Magnus Duraeus (Duræus)  (1621–1679), rootsi-soome toomkoguduse kaplan/komministerYrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Magnus Duraeus, (vaadatud 27.2.2026)
1646–1649 Magnus Magni Wichlerus, kaplanYrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Magnus Magni Wichlerus, (vaadatud 27.2.2026)Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift, Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, lk. 68
1648Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift, Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, lk. 62–1656,  Per Larsson Brommius (surn. 1672),  Narva toomkiriku rootsi-soome koguduse pastor, Narva ja Ingerimaa superintendent 1663–1664
..1656.., Nicolaus Bagge, jutlustaja
1657–1663, Johannes Rudbeckius noorem, Narva toomkiriku rootsi koguduse pastor, 1658–1663 ka Narva ja Ingerimaa superindendant
1652–1655, Thomas Jacobi, rootsi-soome toomkoguduse kaplan
1657, Jonas Olai Alaudinus (surn. 1683Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Jonas Olai Alaudinus (-1683), (vaadatud 27.02.2026)),  toomkoguduse kaplan
1665–1667/1668, Lars Elfdal/Laurentius Jonas Elfvedalius, rootsi koguduse pastor
 1666–1672, Abraham Thauvonius (1622–1679), Narva ja Ingerimaa superintendent ning rootsi koguduse pastor
1673–1678, Ericus Johannes Albogius, Narva ja Ingerimaa superintendent ning  Narva toomkiriku rootsi koguduse pastor
~1673–1681  Sven Bask, Narva lossijutlustaja
1678–1681, Petrus Bång (1633–1696), Narva ja Ingerimaa superintendent Narvas  ning rootsi koguduse pastor
1680–1682 Nils Christersson Steenman, kiriku adjunktpastor
1680~. aastatel kuni –1689, Anders Mollerus  (surn. 1689Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Mollerus, Anders (-1689), (vaadatud 27.02.2026)), sõjaväe- ja 1683– abivaimulik Narvas
~1686–1690 Johannes Forsenius  (1660–1705)Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Forsenius, Johan (1660-1705), (vaadatud 27.02.2026), sõjaväekaplan ja abivaimulik Narvas
1681–1688, Johannes Gezelius noorem, Narva ja Ingerimaa superintendent ning rootsi koguduse pastor
1684Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Olof Alaudinus, (vaadatud 27.02.2026), Olof Alaudinus
1684–1689, Magnus Lundberg (surn. 1696),  toomkoguduse kaplan
1688–1700, Jacob Lang, Narva ja Ingerimaa superintendent ja Narva toomkiriku rootsi koguduse pastor
1690 Anders Ahlgren  (1656–1714), rootsi koguduse kaplanYlioppilasmatrikkeli 1640–1852: Ahlgren, Anders (1656-1714), (vaadatud 27.02.2026)
1693–1695 Jonas Alaudinus, koguduse  kaplan
1696–1704, Jonas Alaudinus, koguduse diakonYrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Jonas Alaudinus, (vaadatud 27.2.2026)
1700–1701, Nils Bergius, Narva ja Ingerimaa superintendent, Narva toomkiriku  rootsi koguduse pastorJohann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, lk. 118–121
1700–1704, Johan Nybeck, koguduse diakonYrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Johan Nybeck, (vaadatud 27.2.2026)
1701–1704, Johannes Rungius (1666–1704), Narva toomkiriku rootsi koguduse pastor, Ingerimaa superintendant 1701–1704Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Rungius, Johan (1666-1704),   (vaadatud 07.07.2025)
1704 Thomas Erici Wackilenius, koguduse  kaplan

1704. aastal vallutasid Peeter I-e vene väed Narva. Kirik muudeti õigeusu kirikuks, pühitseti Aleksander Nevskile ja anti Narva polgu kirikuks. Õigeusu kirikuna tegutses see kuni 29. juunini 1708, mil jumalateenistused viidi üle avatud Issanda Muutmise katedraali, mis enne Narva vallutamist oli kuulunud saksa kogudusele ja kandis neil aastatel nime Narva Jeruusalemma Johannese kirik ehk Jaani kirik. Toomkirik suleti.

 Narva saksa Johannese kirik 
1718. aastal lubati 1708. aastal küüditatud sakslastel ja rootslastel Narva naasta. Kuna saksa kogudusel puudus kirik, anti 1733. aastalKyösti Väänänen, Herdaminne för Ingermanland. I, Lutherska stiftsstyrelsen, församlingarnas prästerskap och skollärare i Ingermanland under svenska tiden s. 121,  Svenska litteratursällskapet i Finland, 1987. kirik Venemaa keisrikojas mõjuvõimu omavate saksa päritolu Münnichi, Bironi, Ostermanni ja Novgorodi piiskopi Theofani kaasabil üle luterlikule saksa kogudusele. Pärast remonti pühitses pastor Caspar Matthias Rodde selle 1734. aastal Ristija Johannese kirikuks ehk saksa Jaani kirikuksKristjan Luhamets, Koguduse lugu: Narva Jaani, e-kirik.eelk.ee, 2. nov. 2022. 1727. aastal kui oli valminud Narva uuslinnas Narva Rootsi-Soome Mihkli kirik, liitusid soome kogudusega asumiselt tagasi pöördunud rootslased ja samal aastal asutati rootsi-soome Miikaeli kogudus. 

Uuemates ajalookirjutistes on levima hakanud viga kiriku nimes: Narva saksa Jaani kirik ei ole kunagi olnud Püha Apostel Johannese kirik. Aleksander Nevski kirik, endine toomkirik, pühitseti ümber Ristija Johannese nime kandvaks kirikuks.Vt H. J. Hansen, Geschichte der Stadt Narva, 1858.

Kirikus oli järjekordne tulekahju 23. aprillil 1747. Põles kellatorn, mis taastati 1774. aastal. Taastamistööd toimusid linna ehitusmeistri Henric Wilhelm Zappe juhtimisel. 1789. aastal sai kirik varaklassitsistlikus stiilis tornikiivri koos kullatud muna ja ristiga.
Aastatel 1849–1850 toimus kirikus kapitaalremont, torni katuse kattis uuesti ehitusmeister Abram Guljuškin, torni remont jätkus Mattias Haljala juhtimisel. Muna ja risti kuldas meister Henrich Karl Zeele. Kogu kiriku remonti juhtis Johan Zappe.

29. oktoobril 1850 avati kirik uuesti kogudusele kasutamiseks, kuid remont lõppes täielikult alles 1854. aastal.

Kirik ja kogudus kuulus koos Narva linnaga Peterburi kubermangu ja Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peterburi konsistooriumiringkonna Peterburi konsistooriumi haldusalasse. Narva Püha Johannese koguduse pastorid teenisid ka evangeelseid kogudusi Jamburgis, Korovinas ning Oudovas.
Vabadussõja ajal sai kirik kahjustada Nõukogude Venemaa Punaarmee suurtükitulest, kuid taastati pärast sõja lõppu ning kuulus EELK Narva-Alutaguse praostkonda.
Sakslaste lahkumise järel 1939. aastal, suure enamuse koguduse liikmete ümberasumisega Saksamaale, sattus Saksa praostkonna kogudus seisukorda, mis kutsus esile tema likvideerimise.

Kirik sai tugevasti kannatada 1944. aastal Narva märtsipommitamiste ja lahingute käigus ning hävitati lõplikult 1950. aastail, mil sõjas säilinud varemed lammutati.

 Narva Johannese kogudus 
Johannese kirik oli algul rootsi peakirik, siis vene kirik ja hiljem aastast 1733 saksa kirik ning 1939. aastast eesti koguduse kirikEestikeelne jutlus Narva saksa kirikus., Uus Eesti, nr. 320, 23 november 1939.

Viited

 Vaata ka 
Narva Rootsi-Soome Mihkli kirik


Kategooria:Narva endised kirikud
Kategooria:Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kirikud
Kategooria:Eesti endised kirikud
Kategooria:Narva vanalinn