Greip

pisi|Kollane greip
pisi|Punane greip ehk verigreip
pisi|150px|Koorest valmistatud eeterlik õli
Greip ehk greipfruut on greibipuu (pomelipuu ja apelsinipuu ristandi) vili.

1980. aastatel pakkus Ellen Niit greibi eestikeelseks vasteks välja uudissõna jõmmelgas.Krista Kerge. Sõnameri: sõna ja tõlge Sirp, 26. mai 2006.

Greipi on Eestis ja mujalgi maailmas vahel ekslikult pompelmuusiks nimetatud. Pompelmuusipuu ehk pomelipuu (Citrus maxima) vili pomel aga on suurem ega ole mõru.

 Kirjeldus 
Greip sarnaneb apelsiniga, kuid on suurem. Seemned ja koor moodustavad greibi massist 49%.

Greip on väärtuslik puuvili, eriti suure C-vitamiini sisalduse poolest. See sisaldab ka B-vitamiini. 

 Kasutamine 
Greibid said populaarseks alles 19. sajandi lõpus. Enne kasvatati greibipuid üksnes ilu pärast. USA sai kiiresti maailma suurimaks greipide tootjaks. Peamised greibipuude istandused asuvad Floridas, Texases, Arizonas ja Californias.

Greip on hinnatud puuvili Ameerika Ühendriikides, kus sellest pressitakse haput mahla, mida kasutatakse nii värskelt kui ka konservitult. Mahla tööstuslikul valmistamisel purustatakse ja pressitakse kogu vili korraga. Tsentrifuugi abil eraldatakse eeterlik õli viljamahlast nagu koor piimast. Pressimisjäätmeid kasutatakse loomasöödaks. Greibimahl soodustab kantserogeenide ja muude mürkide väljumist maksast. 

Vilja koor sisaldab rohkelt eeterlikke õlisid. Greibikoorest toodetakse söögiisu tõstvat mõruainet limoliini ja pektiini.

Greibikoor on juba ammu tuntud iseäraliku lõhna poolest. Greibikooreõli kasutatakse lõhnravis.

 Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis 
Toodangu tabelis on andmed greipide ja pomelite kohta koos. 2012. aastal toodeti maailmas 8,0 miljonit tonni greipe ja pomeleid, istandike kogupindala oli umbes 289 000 hektarit.

+Suurimad tootjad 2012. aastal Riik  Toodang,tonnides  Osakaal,%   3 800 000*  47,3   1 046 890  13,0   415 471  5,2   328 000*  4,1   304 559  3,8   246 618  3,1   243 267  3,0   200 000*  2,5   200 000*  2,5   196 000  2,4 Maailm kokku  8 040 038  100* – FAO hinnang

+Toitained Toitained  Väärtus100 g kohta Kalorsus  42 kcal Vesi  88,06 g Süsivesikud  10,66 g Sahharoos  3,51 g Fruktoos  1,77 g Glükoos  1,61 g Kiudained  1,60 g Valgud  0,77 g Tuhk  0,36 g Lipiidid  0,14 g

+Toiteelemendid Toiteelement  Väärtus100 g kohta Kaalium (K)  135,0 mg Kaltsium (Ca)  22,0 mg Fosfor (P)  18,0 mg Magneesium (Mg)  9,0 mg Raud (Fe)  0,08 mg Tsink (Zn)  0,07 mg Vask (Cu)  0,032 mg Mangaan (Mn)  0,022 mg Seleen (Se)  0,1 μg Naatrium (Na)  0

+Vitamiinid Vitamiin  Väärtus 100 g kohta A  58,0 μg C  31,2 mg B1  43 μg B2  31 μg B3  204 μg B4  7,70 g B5  262 μg B6  53 μg E  0,13 mg Lükopeen  1,42 mg Folaat  13,0 μg Luteiin+zeaksantiin  5,0 μg

 Viited 

Kategooria:Tsitrused
Kategooria:Puuviljad

fr:Citrus ×paradisi