Tärpentin

Tärpentin ehk puhastatud tärpentiniõli on osade okaspuude vaigust valmistatav õline vedelik.

Seda saadakse vaigukäikudest kogutud okaspuuvaigust veeaurdestillatsiooni abilAin Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 706,Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 ning puidust ekstraheerides või uttes või puidu keemilise töötluse kõrvalsaadusena. Tärpentini nimetus on tulnud tärpentinipistaatsia ehk õlipistaatsia kreekakeelsest nimetusest τερεβινθίνη.

Tärpentini tunti juba antiikajal. Toona valmistati seda okaspuude, eelkõige kuuse ja männi vaigust utmise teel.

Hiljem õpiti puidu utmisel lisaks tõrvale koguma ka lenduvat ja tugevasti haisvat tärpentinifraktsiooni. Sel moel toodetud tärpentinil oli oksüdeerivaid omadusi, mil oli oluline osa õlimaalitehnika arengus. Värvipigment segati värnitsa ja tärpentiniga. Tänu tärpentini oksüdeerimisele kuivas värv kiiremini.

pisi|Herty süsteem okaspuult tärpentini kogumiseks, Põhja-Floridas USA-s u 1936

Tärpentini toodetakse ka järgmistelt männiliikidelt kogutavat vaigust: harilik mänd, mägimänd, must mänd, merimänd ja pikaokkaline mänd (P. palustris).Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 707,Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 

Suuremõõduline tärpentinitootmine algas tselluloositööstuse arenedes, kui seda hakati tootma puidujäätmeist. Tärpentini kasutati peamiselt värvitööstuses lahusti ja vedeldajana. Tänapäeval tarvitatakse puutärpentini keemia- ja kosmeetikatööstuses, näiteks kampri, määrdeõlide, lõhnaainete ja vaikude valmistamiseks.

Vaata ka
 kampol
 tõrv

Viited

Välislingid
 Sissekanne Eesti Entsüklopeedias 

Kategooria:Kodukeemia
Kategooria:Kodukeemia