Käsitööstuskoda

Käsitööstuskoda oli käsitööstuse alal tegutsevate isikute kutseesindus Eestis.

 Taust 

Pärast Prantsuse revolutsiooni kaotati kogu Euroopas järk-järgult tsunftikord. Selle ja vabrikutööstuse arengu tagajärjel langes käsitööliste ühiskondlik positsioon, kutseoskused ja majanduslik kindlustatus. Arenev tööliskond ja tema institutsioonid (ametiühingud) nägid käsitöölistes konkurenti, nende mõjul võeti vastu iseseisvatele käsitöölistele kahjulikke sotsiaalseadusi. Käsitöölised hakkasid uuesti organiseeruma pärast 1868. aastat, mil Austrias asutati esimene käsitööstuskoda. Samal ajal hakati ka väärtustama käsitöötooteid kui midagi aristokraatset ja hinnalist (vastandina vabrikutoodetele), Inglismaal tekkis Arts and Crafts movement.

 Koja asutamine ja valimine 

Septembris 1934 esitas käsitöömeistrite keskkoondus Riigivanem Konstantin Pätsile märgukirja, milles rõhutati vajadust käsitöökoja elukutsumiseks, ja koja seaduse eelnõuKäsitöökoda asutamisel. Vaba Maa, 14. september 1934, nr 216, lk 3.. 1. detsembril 1935 toimus Tallinnas 127 osavõtjaga ülemaaline käsitöösturite kongressKäsitööstuskoja saamisvalud. Rahvaleht, 2. detsember 1935, nr 142, lk 3..

Koja valimistel oli hääleõigus umbes 40 000 isikul, ettevõtteid maksustati tööliste arvu järgiRahvas koja katuse all. Esmaspäev, 12. juuni 1937, nr 24, lk 5.

Käsitööstuskoda valiti 20. detsembril 1936, valimistulemused kinnitati Majandusministri poolt 5. jaanuaril 1937. Täiskogu esimene koosolek toimus 12. jaanuaril 1937 Kaubandus-Tööstuskoja ruumes Tallinnas Pikk tänav 20.

 Käsitööstuskoja liikmete loend 
 Metallitööstuse sektsiooni liikmed 
 Karl Puusaag, Tallinn
 Otto Pirkop, Nõmme
 Gustav Vernik, Nõmme
 Aleksander Treisalt, Tallinn
 August Pärn, Tartu
 Jüri Kaasik, Viljandi
 Voldemar Tiido, Tartu
 Karl Unt, Tartu
 Ernst Uukkivi, Tallinn
 Karl Kraan, Tallinn

 Ehitustööstuse sektsiooni liikmed 
 Rudolf Russak, Tartu
 Johan Jaska, Viljandi
 Richard Toming, Tallinn
 Aleksei Kasemets, Võru
 Johan Illison, Tartu
 Jaan Hendrikson, Valga
 August Eisenschmidt, Otepää
 Ferdinand Truu, Paide
 Johannes Steinberg, Türi
 Arnold Miljand, Tõrva

 Toiduainete sektsiooni liikmed 
 Aleksander Naeres, Tallinn
 Rudolf Rosing, Tallinn
 Theodor Järverand, Tallinn
 Eduard Antsov, Tartu
 Gustav Tänav, Viljandi
 Peeter Potsep, Tartu
 Aleksander Volke, Tallinn
 Johannes Steinberg, Tallinn
 Erni Vaher, Tallinn
 Arnold Tralla, Tallinn

 Juuksetööstuse sektsiooni liikmed 
 Johannes Einbaum, Rakvere
 Tõnis Nõmmits, Tartu
 August-Johann Mullaste, Pärnu
 Juhan Tamm, Tartu
 Jaan Tischler, Viljandi
 Oskar Ojamäe, Valga
 Mart Martson, Tallinn
 Vambola Uusma, Narva
 Karl Nigul, Tallinn
 Jaan Luksep, Tartu

 Tekstiiltööstuse sektsiooni liikmed 
 Mihkel Andreesen, Tallinn
 Jüri Ahven, Tallinn
 Max Johanson, Tallinn
 Mart Adamson, Tartu
 Heinrich Liivard, Tallinn
 Johanna Lumi, Tallinn
 Jaan Tuulas, Tartu
 Martin Andrekson, Pärnu
 Emilie Prost, Tartu
 Martin Adorf, Viljandi

 Nahatööstuse sektsiooni liikmed 
 Jaan Salm, Tallinn
 Albert Essenson, Viljandi
 Oskar Vilsar, Tallinn
 Heinrich Põder, Tallinn
 Jaan Nõmm, Tallinn
 Villem Karu, Põltsamaa
 Alfred Ruus, Türi
 Theodor Piilbak, Tallinn
 Karl Konsen, Tartu
 Aleksander Lavitzky, Harjumaa

 Graafikatööstuse sektsiooni liikmed 
 Eduard Rang, Viljandi
 Jaan Ehapalu, Tartu
 Karl Haroff, Tartu
 Ernst Kangro, Tartu
 Ferdinand Stau, Tartu
 Gustav Zopp, Võru
 Aleksander Jurich, Tallinn
 Mihkel Õnnis, Pärnu
 Johannes Heidmets, Põltsamaa
 Valter Lemberg, Tallinn

 Eesti Majanduskoja Käsitööstuse Peaosakond 
Saksa okupatsiooni ajal, aastail 1942–1944, tegutses Eestis Eesti Majanduskoja Käsitööstuse Peaosakond Eesti peakäsitööstusmeistri juhtimisel. Peakäsitööstusmeistri nõuandjana toimis 5-liikmeline (sektsioonide esimeestest koosnev) juhatus ja 20-liikmeline nimetatav nõukogu. Peaosakond koosnes viiest sektsioonist: ehitustööstuslik sektsioon, metallitööstuslik sektsioon, tekstiil- ja nahatööstuslik sektsioon, toiduainetetööstuslik sektsioon, segatööstuslik sektsioonA. Naeris. Käsitööstuse korraldamine Eesti Majanduskoja kaudu. Eesti Sõna, 30. august 1944, nr 201, lk 4..

Viited

 Kirjandus 
 Käsitöökoda. Kaja, 6. veebruar 1929, nr 31, lk 3.
 Käsitöökoda ellukutsumisel. Vaba Maa, 10. juuni 1934, nr 133, lk 4.
 Käsitöömeistrid riigivanema jutul. Kaja, 15. jaanuar 1935, nr 13, lk 3.
 Käsitöösturid nõuavad koda. Vaba Maa, 15. jaanuar 1935, nr 13, lk 7.
 Käsitöösturid pooldavad oma koda. Uus Eesti, 2. detsember 1935, nr 76, lk 7.
 Eestisse jääb ainult 7 fotograafi? Vaba Maa, 11. märts 1937, nr 57, lk 5.

 Välislingid 
s:Käsitööstuskoja valimistel anti 4476 häält
s:Käsitööstuskoda avati

Kategooria:Eesti kutsealased omavalitsused
Kategooria:Eesti Vabariik 1918-1940
en:Chamber of Handicraft