Eerik Kumari

26. oktoobrini 1937 oli tema eesnimi Erik Mathias, perekonnanimi 20. jaanuarini 1938 Sits; ta muutis oma nime Kumari laiu järgi.

 Haridus 
Ta lõpetas 1931. aastal Hans Kubu eragümnaasiumi. Lisaks õppis ta aastatel 1926–1928 Tallinna Konservatooriumis metsasarve erialal (ei lõpetanud). 1941. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli zooloogina. Ta kuulus korporatsiooni Fraternitas Liviensis.

1949. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloogiateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Jäälind Alcedo atthis inspida L. Eesti NSV-s" E. Kumari. Jäälind Alcedo atthis inspida L. Eesti NSV-s. Zoogeograafiline ja ökoloogiline uurimus. Tartu, 1948

1953. aastal kaitses ta Leningradis NSV Liidu Teaduste Akadeemia Zooloogia Instituudis bioloogiateaduste doktori väitekirja "Современный состав орнитофауны Эстонской ССР и его генезис".

 Töökäik 
1941. aastal loodi ENSV Riiklik Loodusteaduste Muuseum, mille teaduslikuks töötajaks ja juhataja kohusetäitjaks sai zooloog Eerik-Madis Kumari. 

1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, oli Sverdlovski oblasti Ivdeli rajoonis Krasnouralskis 790. ehituskolonni tööline, hiljem Eesti laskurkorpuses.Õispuu, L. (koostaja). Eestlased Vene sõjaväes 1940–1945: sundmobiliseeritud tööpataljonides. Esimene osa (A-L). Eesti Memento Liit, 2008

Aastatel 1946–1949 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli selgroogsete zooloogia kateedri vanemteadur ja zooloogiamuuseumi juhataja. Aastatel 1947–1952 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi zooloogiasektori juhataja, 1952–1977 sama instituudi teadusdirektor, 1955. aastast professor.

Eerik Kumari eestvedamisel kujunes Puhtu bioloogiajaam 1953. aastast Puhtu ornitoloogiajaamaks. 

1961. aastal valiti ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks zooloogia alal. 

Temalt on ilmunud uurimusi lindude fauna, rände, zoogeograafia ja looduskaitse alalt.

Maetud Tartu Vana-Jaani kalmistule. 

 Teadusorganisatsiooniline tegevus 
Kumari oli 1955. aastast NSV Liidu Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige ning Eesti NSV Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni asutaja ja esimees 1955–1984. Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi esimees 1954–1964, auliige 1972. aastast ja aupresident 1982. aastast. Ta oli Soome Ornitoloogiaseltsi liige, Briti Ornitoloogiaühingu ja Ungari Ornitoloogiaühingu auliige.

Tunnustus
1970 – valiti Soome Ornitoloogiaseltsi auliikmeks
1972 – Eesti NSV teeneline teadlane
1974 – Briti Ornitoloogiaühingu auliige
1975 – Jyväskylä ülikooli teenetemedal
1975 – valiti Hispaania Ornitoloogiaseltsi korrespondentliikmeks
1976 – K. E. v. Baeri mälestusmedal
1982 – valiti Ungari Ornitoloogiaseltsi auliikmeks
1994 – Eesti Vabariigi teaduspreemia (postuumselt)

Mälestuse jäädvustamine
Eerik Kumari mälestuseks asutati 1989. aastal temanimeline preemia looduskaitsealase töö tunnustamiseks.

Viited

Kirjandus
 Eerik Kumari : personaalnimestik. Tallinn, 1985
 Rootsmäe, L., Lilleleht, V. Eerik Kumari : elu täis tööd ja rõõmu. Tallinn, 1996

 Välislingid 
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944

Kategooria:Eesti ornitoloogid
Kategooria:Eesti looduskaitsjad
Kategooria:Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna professorid
Kategooria:Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmed
Kategooria:Zooloogia ja Botaanika Instituudi koosseis
Kategooria:Eesti Looduseuurijate Seltsi presidendid
Kategooria:1. Jalaväerügemendi koosseis
Kategooria:10. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Kategooria:Kalevi Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Kategooria:8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Kategooria:Eesti majaomanikud
Kategooria:Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Kategooria:Korporatsioon Fraternitas Liviensise liikmed
Kategooria:Eesti Looduseuurijate Seltsi auliikmed
Kategooria:Eesti NSV teenelised teadlased
Kategooria:Vana-Jaani kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1912
Kategooria:Surnud 1984