Kuldmikrofon

Kuldmikrofon on Eesti Ringhäälingute Liidu poolt väljaantav eetriajakirjaniku auhind, mida antakse välja igal aastal.

Kuldmikrofoni on välja antud alates 1996. aastast. Auhind antakse raadio- ja teleajakirjanikele väljapaistvate saavutuste eest, kas elutöö või ühekordse saavutuse eest.  

Auhind antakse üle iga aasta detsembris, kui tähistatakse Eesti Rahvusringhäälingu aastapäeva. 

Laureaadid
 1996 Lembit Lauri – tegevuse eest rahva mälu talletajana ringhäälingus
 1997 Anne Erm – muusikasaadete kultuuri edendamise eest
 1998 Harri Tiido – analüütilise ajakirjanduse viljelemise eest
 1999 Vello Lään – kohaliku raadio mõtte teostamise eest ja 40 tööaasta möödumise puhul ringhäälingus
 2000 Enn Eesmaa – ringhäälingukultuuri edendamise eest televisioonis, eeskätt suursarjas “Sajandi valgus ja varjud” ning TV 3 uudistesaadete toimetaja-juhina
 2001 Fred Jüssi – panuse eest loodushäälte talletamisel ringhäälingu jaoks ning ökoloogilise mõtteviisi populariseerimise eest ringhäälingus
 2002 Valter Ojakäär – muusikakultuuri edendamise eest ringhäälingus
 2003 Helgi Erilaid – töö eest raadio muutmisel intiimseks meediumiks
 2004 Vahur Kersna – meisterlike ja mänguliste telereportaažide eest
 2005 Erki Berends – juturaadio formaadi edendamise eest
 2006 Riina Eentalu – inimlähedase uudiste-esituse eest, samuti 60. sünnipäeva ja 35 aasta raadiotööjuubeli puhul
 2007 Hubert Veldermann – elutöö eest
 2008 Mati Talvik – panuse eest ringhäälingukultuuri edendamisse, sealhulgas sarja “Eesti aja lood” eest
 2009 Tiit Karuks – pikaajalise ja tulemusliku töö eest nii teles kui raadios
 2010 Erik Lillo – kauaaegse töö ja meeldejäävate reportaažide, suurte emotsioonide professionaalse vahendamise eest raadios ja televisioonis
 2011 Sirje Eesmaa – pikaaegse ja meeldejääva töö eest uudiste vahendamisel nii raadios kui televisioonis
 2012 Lembitu Kuuse – kauaaegse ja meeldejääva reporteritöö eest tänu millele on emotsionaalselt ja professionaalselt inimesteni jõudnud sajad spordisündmused
 2013 Tõnis Erilaid – legendaarsele raadiohäälele kauaaegse ja mitmekülgse töö eest
 2014 Toomas Lasmann – pikaaegse ja mitmekülgse karjääri eest televisioonis
 2015 Reet Linna – nii tõsiste kui ka meelelahutuslike teemade isikupärase vahendamise eest
 2016 David Vseviov – enam kui 20 aasta jooksul inimeste silmaringi avardamise, inimliku ja köitva jutusaate formaadi arendamise eest
 2017 Owe Petersell – veerand sajandi jooksul nii mikrofoni ees kui taga tehtud raadiotöö eest
 2018 Tõnis Kipper – veerand sajandi jooksul nii mikrofoni ees kui taga tehtud raadiotöö eest
 2019 Olav Osolin – kauaaegse ja mitmekülgse töö eest raadios ja televisioonis
 2020 Hendrik Relve – pikaajaliste ja põhjalike reisisaadete eest nii raadios kui televisioonis
 2021 Ulla Länts – pikaajalise ja märgilise töö eest ringhäälinguvallas
 2022 Allan Roosileht – pikaajalise raadiokarjääri eest
 2023 Kaja Kärner – pikaajalise silmapaistva töö ja ringhäälingu järjepidevuse kandmise eest
 2024 Neeme Raud
 2025 Uku Toom

Kirjeldus
Auhinnaks on keraamiline mikrofon, mis on igal aastal erineva kujuga; aastatel 1996–2008 oli selle autor keraamik Urmas Puhkan.  

Alates 2009. aastast on Kuldmikrofoni autor disainer Krista Lehari. Mikrofon on valmistatud hõbedast prooviga 925Väärismetallist toodete märgistamine, mis on üle kullatud.

Auhinnale lisandub rahaline preemia.

 Viited 

Välislingid
Eesti Ringhäälingute Liidu koduleht
Kuldmikrofon
Legendaarne spordireporter Erik Lillo pälvis Kuldmikrofoni

Kategooria:Eesti auhinnad