Ober Ost

Ober Ost (lühend saksakeelsest terminist Oberbefehlshabers der gesamten deutschen Streitkräfte im Osten) oli Saksa keisririigi I maailmasõja aegne sõjaväeline valitsus, mis juhtis suurt osa Saksa keisririigi Saksa maaväe (:de:Deutsches Heer (Deutsches Kaiserreich)) poolt okupeeritud piirkondadest Venemaa keisririigi aladel. 

Okupeeritud territooriumi suurus oli 108 808 km², hallates Eestit, Lätit, Leedut ning osa Venemaad, Valgevenet, Ukrainat ja Poolat (Augustówis ja Suwałkis).

Saksa keisririigi poolt sõjategevuse käigus hõivatud territooriumi haldusasutus rajati 6. juulil 1915. Esimese maailmasõja lõpus, 11. novembril 1918, anti Antanti kontrollkomisjoni poolt Saksa vägedele käsk viibida ainult Baltikumis määramatu aja. 

Saksa sõjaväeline valitsus likvideeriti 26. detsembril 1918 ja Idarinne likvideeriti 21. jaanuaril 1919.

Saksa väeosad liikusid Eestist välja 1918. aastal, Lätist aastatel 1919–1920 ja Leedust 1920. aastal.

Idarinde ülemkomandörid (Ober Osti ülemad)
1. november 1914 – 29. august 1916 Paul von Hindenburg
29. november 1916 – 21. jaanuar 1919 Leopold, Baieri prints

Piirkondlikud komandörid
Ülem-väevalitseja kindralooberst, krahv Günther von Kirchbach, 8. armee
Kuramaa sõjaväevalitsuse juhataja: Alfred von Gossler
Suurtükiväekindral Konstanz von Heineccius, Kommandierender General
Kindralleitnant vabahärra Adolf von Seckendorff, Kommandierender General
Kindralleitnant Ludwig von Estorff, Kommandierender General
Kindralleitnant von Alten, Riia kuberner
Kindralleitnant von Balck, Saaremaa kuberner
Ooberst Buchfinck, Chef des Generalstabes des Gouverment Riga
Oberstleutnant von Graberg, Oberquartiermeister
Major Franz, Chef des Generalstabes des Armeeoberkommandos
Hauptmann, Senator Dr. Neumann, Gouverment Riga
Hauptmann dr. Paul Hopf, Stadthauptmann von Riga
Korvettenkapitän Otto Boland, Häfenkapitan der Stadt Riga

Saksamaa poolt kontrollitud territoorium
pisi|Ober Osti alad 1917. aastal
, Lätis, Leedus, Venemaal, Ukrainas ja Valgevenes.

Ober Osti riigipoliitika
Ober Ost oli vahevalitsus riikluse arenemisel. Ober Osti ajastul (1915–1918) tekkis kokku 12 riiki.

Tekkimine oli jagunenud 3 põhimõtte alusel: 
Ise tekkinud (6 riiki)
Saksamaa tekitatud (5) 
Vene SFNV tekitatud (4)

3 riiki olid niiöelda 2 iseseisvuspäevaga (I iseseisvus tuli Saksa toetusel, II tuli isetekkimise alusel).

+ Riik Iseseisvus Tekkimise alus Poola 5. detsember 1916/ 6. november 1918 Saksa Riigi tekitatud/ise tekkimine Leedu 11. detsember 1917/ 16. veebruar 1918 Saksa Riigi tekitatud/ise tekkimine Eesti 24. veebruar 1918 ise tekkimine Rudobeli Partisani Vabariik Märts 1918 Vene SFNV tekitatud Kuramaa Hertsogiriik 8. märts 1918 ise tekkimine Valgevene Rahvavabariik 9. märts 1918 (Valgevene Vabariigina)/25. märts 1918 Saksa Riigi tekitatud/ise tekkimine Loode-Venemaa Valitsus November 1918 ise tekkimine Balti Hertsogiriik 5. november 1918 ise tekkimine Läti 18. november 1918 ise tekkimine Eesti Töörahva Kommuun 29. november 1918 Vene SFNV tekitatud Leedu Ajutine Revolutsiooniline Valitsus 8. detsember 1918 Vene SFNV tekitatud Läti Sotsialistlik Nõukogude Vabariik 17. detsember 1918 Vene SFNV tekitatud

Vaata ka
Balti Hertsogiriik
Ostland

Kategooria: Saksamaa keisririik Esimeses maailmasõjas
Kategooria:Eesti Esimeses maailmasõjas
Kategooria:Läti Esimeses maailmasõjas‎
Kategooria:Leedu Esimeses maailmasõjas‎
Kategooria:Poola Esimeses maailmasõjas‎
Kategooria:Valgevene Esimeses maailmasõjas‎
Kategooria:Esimene maailmasõda
Kategooria:Baltimaade ajalugu