Tänassilma jõgi

Tänassilma jõgi on jõgi Sakala kõrgustiku põhjaosas ja Võrtsjärve madalikul Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

 Kirjeldus 

Jõe pikkus on 33,5 km, valgla pindala 448,7 km², langus 11 m ja lang 0,275 m/km. Jõe lähe asub Sakala kõrgustikul Tänassilma orus Viljandi järve idakalda lähedal ning jõgi suubub Võrtsjärve Oiu külas. Jõgi kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Tähtsaim lisajõgi on Ärmä jõgi, mille 197 km² suurune valgla moodustab Tänassilma jõe valglast 44%. Tänassilma jõgi voolab läbi Rutsniku Mädajärve ja Vana-Võidu Mädajärve.

 Lisajõed 
Sulgudes: suubumine vasakult või paremalt – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest.

 Tarnakraav (vasakult – 39,9 km)
 Koka oja (vasakult – 27,6 km)
 Viru oja (vasakult – 26,8 km)
 Ärmä jõgi (paremalt – 26,5 km)
 Teraseoja (vasakult – 21 km)
 Mähma oja (paremalt – 20,1 km)
 Tusti oja (vasakult – 18,7 km)
 Kõveroja (vasakult – 13 km)
 Adula oja (vasakult – 8,5 km)
 Kitsipilli kraav (paremalt – 4,5 km)
 Joona oja (vasakult – 700 m)

 Looduskaitse 

Tänassilma jõgi voolab läbi Võrtsjärve hoiuala, lisaks on jõel kalakotka ja must-toonekure püsielupaikade kaitsevööndid.

 Ajalugu 

Jõgi on arvatavasti olnud osa oletatavast Pärnu–Viljandi–Tartu veeteest. Selle veetee korrastamise projekt pärineb aastast 1817. Filippo Paulucci tellis uurimuse, mis töid oleks veetee taastamiseks vaja. Insener Braun tõdes, et projekt ei oleks utoopiline, kuid selle maksumus on suurem, kui kuberner oli eeldanud. Projekti üks osa oli järve ja Uusna vaheline kanal, kus pidi olema neli lüüsi. Kanali veega varustamiseks oleks tulnud paisutada Viljandi järve, sest Tänassilma ülemjooks oli püsiva liikluse jaoks liiga madal. 1822. aastal alustati Uusna kanali kaevetöid. Kuudeküla all valmis kahe kilomeetri pikkune süvend, kuid inseneri surma tõttu tööd katkesid.Mait Talts, Suur veetee nõudnuks kümneid kanaleid ja lüüse, Sakala Postimees 20. 09 2003

Aastal 1860 kaevati kraav Tänassilma jõe lähtest Mädajärvest Viljandi järve suunas. Küsitav on, kas seal on olnud voolutrass, kuid August Wilhelm Hupel mainib, et veel tema eluajal said suurvee ajal väiksemad veesõidukid, mil lasti polnud üle ühe säilitise, sealtkaudu üle veelahkme liigelda, kuid ta kahtles sügavalt, kas seal kunagi püsivat liiklust olla sai.Kas veetee Pärnust Viljandi kaudu Tartusse on müüt või ajalugu? Sakala Postimees 26. 06 2003

Tännassilma jõe puhul on teada, et sinna rajati omal ajal ohtralt kalatõkkeid, mis rikkus selle veerežiimi ja alandas jõe suutlikkust olla veeteeks.

Aastail 1923–1924 loeti jõest laevatatavaks alla kilomeetrilist lõiku alamjooksul. Toona pidi veetee nõuetele vastav jõgi olema teatava laiuse ja sügavusega (mitte alla 0,5 meetri), kärestikuvaba ja piisavalt sirge. Kogu jõge loeti parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks), kuigi ülevalpool Ärma jõge oli see seda ainult ajutiselt.Eesti sadamad, veeteed, kaubalaevastik ja laevasõit 1923/1924, lk. 17

Tänassilma jõgi oli 1925. aastaks veetaimestikust umbe kasvanud, mistõttu oli takistatud vee äravool. Alaliselt kõrge veeseis tõi kaasa projekti jõe süvendamiseks ja õgvendamiseks, et ümbruskonna talunike heinamade olukorda parandada. Selle projekti eesmärk ei olnud aga muuta jõge veeteeks.Postimees 1925. aastal: jõgesid tuleks süvendada ja õgvendada Postimees, 20. märts 2018

pisi|Oiu sadam Tänassilma jõe suudmes

 Vaata ka 
 Tänassilma ürgorg
 Pärnu–Viljandi–Tartu veetee
 Võrtsjärv

 Viited 

 Välislingid 



Kategooria:Viljandi valla jõed
Kategooria:Võrtsjärve alamvesikond