Kivisüsi

pisi|250px|Kivisüsi
pisi|Kivisöe kaevandamine Saksamaal, Essen-Katernbergis 1986. aastal
Kivisüsi on taimset päritolu süsinikurikas põlev maavara, kaustobioliit.

Kivisüsi kuulub fossiilkütuste hulka.

Kivisüsi on must või hallikasmust. Eristatakse nelja kivisöe petrograafilist erimit: läikivat (viträän), poolläikivat (klarään), matti (düraan), ja kiulist (füsfään). Kivisöe põhiosa (kuni 90%) moodustab kõrgmolekulaarne orgaaniline aine. Selle koostis ja omadused sõltuvad suurel määral muundumisastmest ning pertograafiliste erimite sisaldusest. Koostisse kuuluvad peale süsiniku (kuni 95%) vesinik (kuni 6%), hapnik (kuni 15%), väävel (kuni 5%, harilikult alla 1,5%) ja lämmastik (kuni 2%). Peale orgaanilise aine sisaldab kivisüsi alati niiskust (harilikult alla 10%) ja mineraalaineid (5–40%).EE 4, Tallinn: Kirjastus Valgus, 1989

pisi|200px|Antratsiit
pisi|Kivisöe koksimine Alsdorfis Saksamaal 1992. aastal
Kivisüsi tekib taimse materjali mattumisel ja mittetäielikul lagunemisel. Enam-vähem samast materjalist koosnevad ka turvas, pruunsüsi ja antratsiit. Nendevahelise erinevuse määrab peamiselt mattumissügavus. Vastav arengurida näeks välja järgnev: turvas -> pruunsüsi -> kivisüsi -> antratsiit. Seega võib turbast edasisel mattumisel saada pruunsüsi, sellest omakorda kivisüsi jne. Sellesse ritta ei kuulu merelise tekkega fossiilkütused nafta ja maagaas. Ehkki kivisüsi on valdavalt maismaalise tekkega, esineb ka merelise tekkega kivisütt, näiteks boghed.

Maailma kivisöevarud on moodustunud peamiselt Mesosoikumis.

Kivisöe kasutamine
Kivisüsi on tähtis energia saamise tooraine juba tööstuse algusaastatest kuni tänapäevani välja. Praeguseks on kivisöe kasutamine vähenenud ja nafta osakaal suurenenud. Kuna maakera kivisöevarud on suuremad kui naftavarud, tuleb naftavarude vähenedes uuesti hakata rõhku pöörama kivisöele. Levinuim valdkond, kus kivisütt kasutatakse, on tööstus ja soojuse saamine, ka elektrienergia tootmises on kivisüsi tuumajõu suur konkurent. Lisaks valmistatakse kivisöest erinevaid kompleksühendeid.https://web.archive.org/web/20150409093300/http://kodu.ut.ee/~ripsik/Sissejuhatus.html 30 aprill 2012 Kivisüsi on Eestis traditsiooniline katlakütus väikekateldes. Tänapäeval Eesti turul pakutav kivisüsi tarnitakse peamiselt Siberist Hakassiast (kütteväärtus keskmiselt 6,1 MWh/t) ja Kuzbassist (kütteväärtus 7,4–7,6 MWh/t). Kivisöe fraktsioon on 50–150 mm. Kivisüsi sisaldab 10–25% ka peenemat fraktsiooni.https://web.archive.org/web/20160304223411/http://www.kristenikytused.ee/sysi.html 30. aprill 2012

Kivisöe kütteväärtus on 36 MJ/kg.

Kivisöest saadavad kompleksühendid:
Happelised ekstraktid 
Aluselised ekstraktid 
Antratseenõli 
Antratseenõli ekstraheerimisjääk 
Antratseenõli fraktsioon 
Fenoolõli 
Fenoolõli ekstraheerimisjääk 
Vedeldatud kivisüsi, ekstraktsiooni vedelikud 
Vedeldatud kivisüsi, ekstraktsiooni lahustid 
Kivisöeõli 
Kivisöetõrv 
Kivisöetõrva ekstrakt 
Kivisöetõrva tahke jääk 
Koks (kivisöetõrv), madala- ja kõrgetemperatuurilise pigi segu 
Koks kivisöetõrvast, kõrgetemperatuuriline pigi 
Koks kivisöetõrvast, segatuna kõrgetemperatuurilise pigiga 
Puhastamata kerged õlifraktsioonid 
Toorfenoolid


Vaata ka
Söetööstus
Veeldatud maagaas

Viited

Välislingid

 Black moods, economist.com, 6. juuni 2015

Kategooria:Settekivimid
Kategooria:Maavarad
Kategooria:Kütused