Tibla

Tibla on halvustav sõna venelase kohta."Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2018": tibla

Tiblas koonduvad põliselanike etteheited eri aegadel Eesti aladele asunud venelastele, mistõttu 20. sajandi algupoole viitas see Venemaalt pärit lihttöölistele ja nende hoiakutele, kuid hiljem on saanud enamlase, nõukogude võimu esindaja ja küüditaja või nõukogude inimese tähenduse. Tüüpiline tibla ei austavat asukohamaa kultuuri, selle elanikke ega nende keelt ning olevat üldjuhul vaenulik ka Eesti riigi suhtes.

Tänapäevastele tibladele omistatakse nostalgiat Nõukogude Liidu järele."Sixth Periodic Report" on the Implementation of the International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination Submitted by the Republic of Estonia under Article 9 of the Convention", 2004

Võrreldavad, ehkki mitte samatähenduslikud terminid on Homo sovieticus ja soomekeelne ryssä.

Termini kujunemine

1937. aastal ilmunud Eesti Entsüklopeedias seostatakse "tibla" Vitebski kubermangu nimega, kuna sealt pärines hulk veel tsaariaegses Eestis tänavaid sillutanud venelasi ja teisi slaavi päritolu töölisi. Algselt kutsuti neid "tipski", millest hiljem kujunenud "tibla".Jüri Estam. "Tibla, neeger ja juut" Eesti Päevaleht, 13.02.2003 (vaadatud 14. detsembril 2010)

Vene keeles kasutavad Vitebskist pärit inimesed enda kohta sõna "vitebljanin" (vene keeles витеблянин), millel negatiivset varjundit ei ole.

Rahvaliku etümoloogia kohaselt tulenevat sõna "tibla" venekeelsest fraasist ты, бля (tõ, blja 'sina, lits').

Juba 1918. aastal seostati sõnaga "tibla" töölisklassist pärit enamlasi ehk bolševikke ja bolševismi toetajaid. 18. juuni 1918. "Tallinna Päevalehe" artiklis "Pudemed" peetakse seda küll uudissõnaks, aga juba kinnistunuks. Samas artiklis leiab mainimist ka uus termin "aus varas". Pseudonüümi all esinev autor kirjutab "tibla" kohta järgmist (kirjapilt suuresti muutmata):

Tänapäeva kirjakeeles levis "tibla" 1990. aastail Andrus Kiviräha "Ivan Orava mälestuste" ajel, mis kujutab eestlaste riikluse aluseks olevat rahvustunnet ja umbusku venelaste vastu tragikoomilises võtmes. Ivan Orava järgi olid tiblad mitte venelased, vaid väikesed roosad olevused, kes ilmusid Eestisse esmakordselt 1940. aasta juunis.Andrus Kivirähk. "Tiblad on väikesed ja roosad" EPL, 17. detsember 2002 (vaadatud 25. septembril 2011)

2002. aastal pälvis kriitikat Eesti Päevalehes 11. detsembril ilmunud reklaam, milles kirjutati: "Ei loe Eesti Päevalehte? Järelikult tibla!" Riigikogu liikmed Viktor Andrejev, Jevgeni Tomberg ja Valentina Võssotskaja esitasid seepeale Avaliku Sõna Nõukogule kaebuse, kuna nende arvates õhutas reklaam rahvuslikku vaenu. "Nõukogu nendega ei nõustunud, kuid kuulutas reklaami siiski hea tavaga vastuolus olevaks, kuna eelnenud lausele järgnes lause "Ole õige eestlane, loe kindlasti!", mille lisamisega loodud vastandust peeti solvavaks," kirjutas filosoof Indrek Reiland juhtumit analüüsides. Reilandi hinnangul viitab õigekeelsussõnaraamatu 2006. aasta väljaanne siiski kaudselt, et sõna "tibla" kasutamine väljendab halvustavat suhtumist venelastesse üldiselt.Indrek Reiland. "Keskmine sõrm, ☺ ja "tibla"" Novaator, 29.12.2010 (vaadatud 25. septembril 2011)

Vaata ka
Homo sovieticus, Nõukogude inimene, Uus nõukogude inimene (новый советский человек)
Moskal (Maskal), satraap, Katsap, Vatnik
Tšuhnaa

Viited

Välislingid

 EKI keelekool: Homo soveticus Postimees, 22. aprill 2018

Kategooria:Släng
Kategooria:Eestikeelsed sõnad ja fraasid