Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond

Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond oli teaduskond Tartu Ülikoolis, mis tegeles keele- ja kirjandusteaduse, filosoofia, ajaloo jne õpetamise ja uurimisega. Asukoht Jakobi tänav 2, TartuAlgab Tartu Ülikooli Filosoofiateaduskonna õppehoone ehitus, oma.ee.

1. jaanuaril 2016 ühinesid filosoofiateaduskond, usuteaduskond ja Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonnaks. 

Filosoofiateaduskonna struktuur (alates 2008. aastast)
 Instituudid
 Ajaloo ja arheoloogia instituut
 Arheoloogia õppetool
 Arhiivinduse õppetool
 Eesti ajaloo õppetool
 Kunstiajaloo õppetool
 Uusima aja ajaloo õppetool
 Üldajaloo õppetool
 Eesti ja üldkeeleteaduse instituut
 Eesti keele osakond
 Eesti keele (võõrkeelena) osakond
 Soome-ugri osakond
 Üldkeeleteaduse osakond
 Filosoofia ja semiootika instituut
 Filosoofia osakond
 Semiootika osakond
 Tartu Ülikooli Eetikakeskus
 Germaani, romaani ja slaavi filoloogia instituut
 Saksa filoloogia osakond
 Romanistika osakond
 Inglise filoloogia osakond
 Slaavi filoloogia osakond
 Klassikalise filoloogia osakond
 Skandinavistika osakond
 Kultuuriteaduste ja kunstide instituut
 Etnoloogia osakond
 Eesti ja võrdleva rahvaluule osakond
 Kirjanduse ja teatriteaduse osakond
 Kunstide osakond
 Orientalistikakeskus
 Keskused
 Tõlkekeskus
 Keelekeskus
 Briti uuringute keskus
 Kultuuridevahelise kommunikatsiooni keskus
 Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus
 Paul Ariste soome-ugri põlisrahvaste keskus
 Põhja-Ameerika uuringute keskus
 Robert Schumani prantsuse uuringute keskus
 Nõukogude perioodi ajaloo uurimiskeskus

Filosoofiateaduskonna dekanaat asus aadressil Jakobi 2.

28. novembril 2012 valiti teaduskonna dekaaniks Margit Sutrop, tema ametiaeg algas 1. jaanuaril 2013. Enne teda oli dekaaniks Valter Lang.
 Ajalugu 

1632. aastal avatud Academia Gustavianal, nagu ka teistel tolleaegsetel Euroopa ülikoolidel ja eeskujuks olnud Uppsala ülikoolil, oli neli teaduskonda: filosoofia-, usu-, õigus- ja arstiteaduskond, kuid traditsioonipäraselt kujunes ülikoolis juhtivaks fakulteediks usuteaduskond. Filosoofiateaduskona moodustasid järgmised alad: 1. poliitika, 2. eetika, 3. füüsika, 4. ajalugu ja muinsus, 5. matemaatika, 6. heebrea keel ja muud hommikumaa keeled, 7. kreeka keel, 8. kõneosavus, 9. loogika, 10. luulekunst. 1637. aastast ühendati filosoofiafakulteedi üksikud ained viide (rp. 6) gruppi: 1. loogika ja eetika, 2. kõneosavus ja luulekunst, 3. ajalugu ja poliitika, 4. astronoomia, matemaatika ja füüsika, 5. kreeka keel ja hommikumaa keeled (ühes heebrea keelega)Olaf Sild, Tartu Rootsi ülikooli korraldus ja töö., Usuteadusline Ajakiri nr 1932 LISAVIHK NR 3, lk 20. 

Ülikooli usuteaduskonda, õigusteaduskonda, arstiteaduskonda loeti peafakulteetideks, filosoofia fakulteeti osalt ettevalmistavaks. Kõik üliõpilased alustasid õpinguid filosoofiateaduskonnas, mis andis üldisema kõrghariduse ja oli baasiks mingile erialale. Selline üldine kõrgharidus, mis taotles, et üliõpilane oleks kõigeteadja, nõudis kuni kuus aastat kestvaid õpinguid. Igal juhul oli selleks vaja vähemalt kaks aastat. Pärast seda järgnes spetsialiseerumine ja veel kolm aastat õpinguid samas või mõnes muus teaduskonnasHelmut Piirimäe Tartu Ülikooli emeriitprofessor, Tartu Ülikool teaduses ja kultuuriloos. Tartu Ülikool 375, Eesti Elu.ca, 12 Oct 2007. 
pisi|Tartu Ülikooli peahoone (1832/1835)
Keiserliku Tartu Ülikooli taasavamisel 1802. aastal, oli  ülikoolis neli teaduskonda: filosoofia-, usu-, õigus- ja arstiteaduskond. 1850. aastal moodustati filosoofiateaduskonna baasil Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskond ja Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskond.

pisi|Tartu Ülikooli filosoofia teaduskonna professorid 1920. aastate alguses 
1. detsembril 1919 alustas Tartu ülikool tööd eestikeelse Eesti Vabariigi Tartu Ülikoolina. 1919. aastal alustati õppetööd viie teaduskonnaga: õppida sai arstiteadust, filosoofiat, matemaatika- ja loodusteadusi, veterinaariat ja põllumajandust. Peatselt lisandusid usuteaduskond ja õigusteaduskond. 1919. aastal tegevust alustanud filosoofiateaduskonnas õpetati ajalugu kahe põhiainena, üldajaloo ja esimest korda ülikooli õppekavva võetud Eesti- ja Põhjamaade (hiljem Eesti ja naabermaade) ajaloona. Filosoofiateaduskonnas oli 1925. aasta ülikooliseaduse järgi oli üldajaloo alal ettenähtud üks professor ja kaks dotsentuuri ning Eesti ja Põhjamaade ajaloo alal üks professuur ja üks dotsentuur. Lisaks üldajaloo korralistele õppejõududele tegelesid õpetamisega õppeülesande täitjad ja eradotsendid.
 Tartu Riikliku Ülikooli  ajaloo-keeleteaduskond 
Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega 9. oktoobril 1940 sai ülikooli ametlikuks nimetuseks Tartu Riiklik Ülikool (TRÜ). 1940. aastal kinnitatud ülikooli ajutisele põhikirjale oli TRÜ-s kuus teaduskonda: arsti-, ajaloo-keele-, matemaatika-loodus-, õigus-, põllumajandus- ja loomaarstiteaduskond. TRÜ ajaloo-keeleteaduskonna keeleteaduse osakonda kuulusid klassikalise filoloogia, slaavi ja balti filoloogia, kirjanduse, Lääne-Euroopa rahvaste filoloogia, soome-ugri keelte ja eesti keele kateeder jt. Saksa okupatsiooni ajal lubasid saksa võimud avada üksnes arsti-, loomaarsti- ja põllumajandusteaduskonna, muud teaduskonnad, v.a usuteaduskond, avati 15.10.1942. 1944. aasta sügisel alustas ülikool tööd seitsme teaduskonnaga: ajaloo-keele-, arsti-, matemaatika-loodus-, õigus-, põllumajandus-, loomaarstiteaduskond ja kehalise kasvatuse instituut.

 Tartu Riikliku Ülikooli  filoloogiateaduskond 
1973. aastal jagati ajaloo-keeleteaduskond kaheks omaette teaduskonnaks: ajalooteaduskond ja filoloogiateaduskond. Filoloogiateaduskonnas oli eesti filoloogia osakond eesti keele, soome-ugri keelte, eesti kirjanduse ja rahvaluule kateedriga; žurnalistika ja väliskirjanduse osakond; vene keele ja kirjanduse osakond vene keele ja vene kirjanduse kateedriga ja võõrfiloloogia osakond saksa filoloogia, inglise filoloogia ja võõrkeelte kateedriga. 

1975. aastal loodi vene keele kateedri baasil vene keele õpetamise metoodika kateeder. 1979. aastal alustas tööd žurnalistikakateeder. 1980. aastal avati žurnalistika osakonnas iseseisev väliskirjanduse kateederTartu Ülikool. Filoloogiateaduskond , Eesti Ajalooarhiiv, EAA.5311.

Eesti Vabariigi taasiseseisvumise käigus toimunud Tartu Ülikooli ümberkorraldustega taastati 1. jaanuaril 1992 ajaloo- ja filoloogiateaduskonna ühendamise teel Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond. Filosoofiateaduskonna koosseisu kuulus ka Tartu Ülikooli ajaloo osakond.

 Viited 

 Välislingid 
 Koduleht