Maavanem

Maavanem on riigi esindaja 1. järgu haldusüksuses mitmes riigis. 

Maavanem võib olla ka ladinakeelse tiitli senior terrae tõlge eesti keelde, millega tähistatakse muinas- või keskaegseid eesti või liivi aukandjaid, näiteks Saaremaa vanemaid, kes sõlmisid 27. augustil 1255 Saare-Lääne piiskopi esindaja Sangerhauseni Annoga rahulepingu.

Eesti
Senised maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega. Senised maavalitsuste esimehed jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena.

1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas, asendades seni eksisteerinud ajutise maavalitsuse esimehe ametikoha. Ta nimetati ametisse Vabariigi Presidendi poolt 6 aastaks juhtimisvõimetega isikute hulgast, kes olid vähemalt 30 aastat vanad, omasid kõrgemat haridust ning oskust ja vilumust valitsemise alal. 20. detsembril 1938 nimetas Vabariigi President maavanemad järgmiselt:
 Harju maakond – Harju maavanem Karl-Robert Ruus
 Järva maakond – Järva maavanem Juhan Kaarlimäe
 Lääne maakond – Lääne maavanem Artur Kasterpalu
 Petseri maakond – Petseri maavanem Mihail Tang
 Pärnu maakond – Pärnu maavanem Jüri Marksoo
 Saare maakond – Saare maavanem Hendrik Otstavel
 Tartu maakond – Tartu maavanem Heinrich Lauri
 Valga maakond – Valga maavanem Värdi Velner
 Viljandi maakond – Viljandi maavanem Mihkel Hansen
 Viru maakond – Viru maavanem Karl-Eduard Pajos
 Võru maakond – Võru maavanem August Kohver

12. juunil 1940 määras Vabariigi President Harju maavanemaks arvates 20. juunist 1940 Paul MännikuRT 1940, 50, 475.

21. jaanuaril 1939 määras Vabariigi Valitsus Harju, Petseri, Tartu ja Viru maavanema kuupalgaks 340 krooni, Pärnu ja Võru maavanema palgaks 320 krooni, Lääne ja Viljandi maavanema palgaks 300 krooni ning Järva, Saare ja Valga maavanema palgaks 280 krooni http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700258494&img=era0031_002_0000716_00005_t.jpg&tbn=1&pgn=1&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=60ee2627a549e6ed73755a1083b37c19. 23. mail 1940 määras Vabariigi Valitsus Lääne maavanema kuupalgaks 320 krooni ja Saare maavanema kuupalgaks 300 krooni http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700264043&img=era0031_002_0000929_00015_t.jpg&tbn=1&pgn=1&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=052ac642446eaec0dafa782e63e1f406.

Eesti taasiseseisvumise järel kinnitas ametisse maavanemad kuni 2. juunini 1993  Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja hiljem Riigikogu, seejärel aga  Vabariigi Valitsus.

Maavalitsuste ja maavanemate tegevus lõpetati Eestis 1. jaanuarist 2018.

Rootsi kuningriik
Maavanem ehk maaisand (landshövding) on läänivalitsuse juht, riigi kõrgeim esindaja läänis. Maavanema nimetab Rootsi valitsus. 

Ajalooliselt oli Rootsi kuningriigis, Soomes ja Rootsis oli maakonnavanem (rootsi k. Landshövding) Rootsi kuningriigis keskajal kujunenud ametniku positsioon, kellele oli kõrgematelt valitsejatelt antud valitsemis- ja kohtuvõim alamate suhtes. 1634. aasta Rootsi valitsemiskorraldusega, tehti Rootsi kuningriigis maakondade ametlik jaotus ja lisati maakonnavanema amet. Maakonnavanem pidi olema kuninga esindaja maakonnas,  (kindral)kuberneri alluvuses. Enne seda kasutati Rootsis 16. sajandi teisel poolel Saksa mudeli järgi asehalduri (rootsi k. ståthållar) tiitlit, st valitseja piirkondlikku asetäitjat, kuid 1634. aasta valitsemiskorralduses asendati see maakonnavanemaga. Mõned maakonnavanemad kandsid jätkuvalt asehalduri tiitlit, nt Gotlandi asehaldur. Hiljem olid teatud kuninglikes lossides (Stockholm, Drottningholm, Ulriksdal, Haga, Gripsholm, Rosersberg ja Strömsholmi lossis) asehaldurid. Tiitlit kasutasid ka Uppsala, Linköpingi, Kalmari, Halmstadi, Örebro, Västeråsi ja Gävleborgi lääni halduridBeata Losman, Förvaltningshistorik. 5. Län, landshövding, landsstatBeata Losman, Anders Degerström, Lars Ericson, Ulf Söderberg, Svensk förvaltningshistoria. ISBN 9197384186
Publicerad: Ramsele : SVAR, Riksarkivet, 2004.

Rootsi valitsusaegsel Eestimaal on rootsikeelset sõna landshövding ’maaülem’ (land ’maa’ + hövding ’pealik, ülem’), maaülemKüng, Enn (koost.). Eesti ajalugu III: Vene‑Liivimaa sõjast Põhjasõjani. Tartu: Tartu Ülikooli Ajaloo ja Arheoloogia Instituut, 2013. lk 188–189.Tarvel, Enn. Eesti ajalugu 1550–1710. Tallinn: Ilmamaa, 2013. lk 120–130).,  kasutatud 3. aprillil 1700. aastal Tallinnas trükitud kuninglikus publikaadislandshövding, Tartu Ülikooli Vana kirjakeele sõnastik, Autor: Külli Prillop, vaadatud 17.12.2025Ariste, Paul 1981. Rootsi laensõnadest vanemas eesti kirjakeeles. – Keelekontaktid. Tallinn: Valgus, lk 148–157..

Venemaa keisririigi Soome suurvürstiriigis oli  administraatorist maaisanda ametikoha nimetus aastail 1837–1918 kuberner ning Soome iseseisvudes 1918. aastal taastati ajalooline ametikoha nimetus maaisand. Tänapäeval on maaisand ehk maavanem Rootsis lääni kõrgeim haldusametnik. Soomes kaotati maaisanda ametikohad 2009. aasta haldusreformi ja Soome läänide likvideerimisega (va Ahvenamaa lään) ning maakonnapõhise haldusjaotuse moodustamist.

 Rootsi maavanemad (juuli 2006) 

 Lään  Maavanem  LäänivalitsusStockholmi lään  Mats Hellström  Stockholmi läänivalitsus Uppsala lään  Anders Björck  Uppsala läänivalitsusSödermanlandi lään  Bo Könberg  Södermanlandi läänivalitsus    Östergötlandi lään  Björn Eriksson
  Östergötlandi läänivalitsus    Jönköpingi lään  Lars Engqvist  Jönköpingi läänivalitsus       Kronobergi lään  Lars-Åke Lagrell  Kronobergi läänivalitsus       Kalmari lään  Sven Lindgren  Kalmari läänivalitsus           Ojamaa lään  Marianne Samuelsson  Gotlandi läänivalitsus         Blekinge lään  Ingegerd Wärnersson  Blekinge läänivalitsus         Skåne lään  Göran Tunhammar  Skåne läänivalitsus            Hallandi lään  Lars-Erik Lövdén  Hallandi läänivalitsus         Västra Götalandi lään  Göte Bernhardsson
  Västra Götalandi läänivalitsus Värmlandi lään  Eva Eriksson
  Länsstyrelsen i Värmlands län Örebro lään  Sören Gunnarsson  Örebro läänivalitsus           Västmanlandi lään  Mats Svegfors  Västmanlandi läänivalitsus     Dalarna lään  Ingrid Dahlberg  Dalarna läänivalitsus         Gävleborgi lään  Christer Eirefelt  Gävleborgi läänivalitsus       Västernorrlandi lään  Gerhard Larsson
  Västernorrlandi läänivalitsus  Jämtlandi lään  Maggi Mikaelsson  Jämtlandi läänivalitsus        Västerbotteni lään  Lorentz Andersson
  Västerbotteni läänivalitsus    Norrbotteni lään  Per-Ola Eriksson  Norrbotteni läänivalitsus

 Viited 

Kategooria:Ametid
Kategooria:1938. aasta Eestis