Eesti Raudtee

Aktsiaselts Eesti Raudtee on Eesti ettevõte. Eesti Raudtee ainuaktsionär on Eesti Vabariik. 

Riigiettevõte Eesti Raudtee moodustati 1. jaanuaril 1992, firma ülesandeks sai Eesti raudteede administreerimine. Samal aastal taastati Eesti Raudtee Rahvusvahelise Raudteede Liidu (UIC, peakorter Pariisis) liikmeks ning Eesti Raudtee astus ka Raudteede Koostööorganisatsiooni (OSShD, peakorter Varssavis) liikmeks. Alates 1. jaanuarist 2020 ei ole Eesti Raudtee enam UIC liige.

5. augustil 1997 otsustas vabariigi valitsus oma korraldusega kujundada riigiettevõte Eesti Raudtee ümber aktsiaseltsiks Eesti Raudtee. 1998  loovutas AS Eesti Raudtee osa oma varast eraldumise teel jagunemise käigus asutatud aktsiaseltsile Elektriraudtee, alates septembrist 2013 kannab AS Elektriraudtee nime AS Eesti Liinirongid. 
Erastamine

pisi|AS Eesti Raudtee logoga vedur C36 Tartus
2. märtsil 2001 kutsus Eesti Erastamisagentuuri peadirektor AS Eesti Raudtee 66% aktsiate erastamiseks AS-i Baltic Rail Service (BRS) erastamislepingu ja aktsionäride lepingu sõlmimisele, mille lõplik jõustumine seati sõltuvusse ostuhinna tasumisest. Aktsiate eest pakutud summa tasuti 31. augustil 2001, misjärel said Eesti Raudtee omanikeks BRS (66%) ja Eesti Vabariigi valitsus (34%). See oli Euroopa esimene vertikaalselt integreeritud raudtee erastamine.

2003. aastal oli Eesti Raudtee kaubaveomaht 9256,9 mln tonnkilomeetrit, müügitulu 1737,0 mln krooni, töötajaid oli 2674, vedureid 157 ja kaubavaguneid 3648.

Viimastel aastatel oli Eesti Raudtee omanike vahel arvukalt erimeelsusi. 2004. ja 2005. aasta aruanded olid Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi vastuseisu tõttu kinnitamata. Eesti Vabariigi Valitsus võttis suuna Eesti Raudtee taasriigistamisele. 

9. jaanuaril 2007 sai Eesti Vabariigi valitsus 100% Eesti Raudtee AS-i aktsiate omanik.

Juhtimine
Eesti Raudtee juhatuse liikmed on juhatuse esimees/peadirektor Kaido Zimmermann ning juhatuse aseesimees/finantsdirektor Andrus Kimber.

2021. aasta seisuga on Eesti Raudtee nõukogu liikmed  Sven Pertens (esimees), Rene Varek, Carri Ginter, Kaie Karniol ja Indrek Laineveer.

ER taristu
2023. aastal alustati harude elektrifitseerituse laiendust, eesmärgiga elektrirongiteede pikkus kasvada 237 kilomeetrilt rohkem kui 700 kilomeetrile. Ühtlasi on eesmärk tõsta reisirongide kiirus 160 km/t. Selleks telliti ka uued Škoda rongid.

Vaata ka 
 Operail
 Raudteetransport Eestis
 Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend

Galerii

 Viited 

 Välislingid 

 Ametlik koduleht
 Reet Pärgma: "Eesti Raudtee peakontor kolib Telliskivi tänavale"; Postimees, 31. jaanuar 2019
 Maris Meiessaar: "Eesti Raudtee uus peahoone toob Balti jaama Snelli pargi roheluse"; Eesti Päevaleht, 18. oktoober 2008
 Agnes Ojala: "Eesti Raudtee remondib teid veel 650 miljoni krooni eest"; Eesti Päevaleht, 23. jaanuar 2009
 Eesti Raudtee tutvustus; YouTube-i video

Kategooria:Eesti raudtee-ettevõtted
Kategooria:Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Kategooria:Riigi osalusega äriühingud Eestis