Tönnes Maydell

Tönnes Maydell "vanem" (suri 25. septembril 1600 Pärnus) oli Eestimaa aadlik, Rootsi sõjaväelane (admiral) ja Eestimaa rüütelkonna 1. peamees.

Maydelli isa oli Tönnes Maydell (t.a. Johann Maydell), kes oli Saare-Lääne piiskopi vasall. 

Ta astus ilmselt 1560. aastatel Rootsi riigi teenistusse ning tegi küllaltki muljetavaldavat karjääri: 1590. aasta esindas ta Rootsi poolt rahuläbirääkimistel Vene Tsaaririigiga, mis lõpetas 1590. alanud Vene-Rootsi sõja (mille tulemused kinnitas 1595. aastal Täyssinä rahu), 1593. aastal oli ta ka Rootsi delegatsiooni esindaja Poola kuninga Zygmunt III Waza juures.

Tönnes Maydell oli ta mitmete Rootsi kindluste ülemStavenhagen, Oskar. Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1939, seite 541 Eestimaal (1581–1582 Toolse, 1582–1584 Tallinna, 1584–1586 Haapsalu asehaldur ja 1586Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2 Estland, Bd. 1 , Görlitz, 1930, lk.136, 1595 Koluvere lossipealik). Alates 20. septembrist 1570 Tallinna kodanik. 

Tönnes Maydell tõusis 1593. aastal Eestimaa rüütelkonna 1. peameheks (1593–1598) ning Rootsi Peipsi järve flotilli admiraliks. 

Maydell suri tõenäoliselt 25. septembril aastal 1600, ent kindlat teavet selle kohta pole. On teada, et päev varem koostas ta testamendi ning sama aasta 31. detsembril oli ta surnud. 

Talle kuulusid Harjumaal Hageri Maidla (Pernorm; Wredenhagen) mõisEesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Maidla mõis (Hageri khk) ja Läänemaal 12. juulil 1594 Rootsi-Poola kuninga  Sigismund III-e poolt kingitud Koluvere linnuselääni Maidla (Tockumbeck) mõisa moodustanud külad.Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Maidla mõis (Kullamaa khk)Liivi Aarma. Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust Rootsi aja lõpuni 10. Loodna, Sipa, Tolli, Teenuse, Päri, Maidla, Karita, Kohatu, Kütke, Sooniste, Soosalu, Laukna, Raplamaa Sõnumid, nr. 50, 13 detsember 2017 

 Kirjanduses 
Maydell on peamiselt tuntud oma vastukirjaga Balthasar Russowi kroonikale, kus ta viimast rumalaks taluhärjaks ehk matsist mittesakslaseks (eestlaseks) sõimab. Asja muudab irooniliseks see, et Maydellide suguvõsa pärineb eesti aadlike seast. Maydelli tegelaskuju on kasutanud Jaan Kross oma teoses "Kolme katku vahel".

Perekond
Ta oli abielus Catharina Schneideriga (Snider), kes oli Tallinna kodaniku Andresz Schneideri ja tõenäoliselt Catharina Honerjegeri tütar.Maydellid raamatus: Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2 Estland, Bd. 1 , Görlitz, 1930, lk.134, lk.136 (Parandused lk.23) Abielust sündisid:Maydellid raamatus: Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1 Livland, Bd. 1 , Görlitz, 1930, lk.615 
Tõnnies Maydell "noorem" (1590–1604), Taebla mõisnik, oli abielus Karl Horni tütrega 
Georg (Jürgen) Maydell (surn 1637)Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, seite 134, Kullamaa Maidla ja Hageri Maidla mõisnik, Eestimaa aadlilipkonna rittmeister, Koluvere lossi asehaldur (1614), Eestimaa maanõunik (1617) ja rüütelkonna esindaja Stockholmis (1629, 1634). Edise mõisniku, jalaväekindrali ja Rootsi vabahärra Georg Johann von Maydelli (1648–1710 Tallinn) vanaisa. Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... 1754, lk.133
Hermann Maydell (suri 1639), kuninglik poola kammerhärra, Piltene staarost ja pandihärra, 18. sajandi alguseks kadunud Maydellide Kuramaa Dundaga mõisa (sks. Dondangen) haru esivanem
Johann Maydell, poola ooberst
Katharina Maydell, Koila mõisniku Wilhelm von Wrangelli (surn. 1631) abikaasaWrangellid raamatus: Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2 Estland, Bd. 1 , Görlitz, 1930, lk.556
Gerke (Gietke, Gerdruta) Maydell, Saaremaa Jööri mõisniku Claus Weddewesi (ka Claes Wedwes) ja Harjumaa Purila mõisniku major Michael von Engelhardti (suri 1651) abikaasa

Viited

Kategooria:Haapsalu asehaldurid
Kategooria:Eestimaa rüütelkonna peamehed
Kategooria:Rootsi admiralid
Kategooria:Baltisakslased
Tönnes
Kategooria:Surnud 1600