Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool

Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool (lühidalt Vana-Vigala TTK või VVTTK) oli kutsekool Rapla maakonnas Vana-Vigalas. 2025. aastal liideti Vigala kutsekool koos Kehtnas asuvad kutsekooliga Raplamaa Rakenduslikuks Kolledžiks. Vana-Vigalas säilis uue kutsekooli õppekoht. Kooli direktor oli Enn Roosi.

VVTTK-s sai õppida sõltumata vanusest ja senisest haridustasemest. Lastega õpilased said kasutada tasuta laste päevahoiu teenust. Kooli juurde kuulusid ka hästi varustatud õppetöökojad ja tänapäevane õpilaskodu.

 Erialad 

Alates 2023. aasta sügisest saab koolis õppida järgmistel erialadel:

 sõiduautodiagnostik, automaaler, autoplekksepp, mootorsõidukitehnik, sõiduki pindade hooldaja ja rehvitehnik
 kokk, abikokk, kondiiter, köögiabiline, puhastusteenindaja, puhastusteenindaja abiline
 sepp, keraamik, puukäsitöö
 ehitusviimistlus, mööblirestauraator, pottsepp-sell, maaler
 kutsevalikuõpe. köögiabiline

Kool pakub erialasid ka täiskasvanutele, seetõttu saab mitmeid erialasid õppida paindliku õppe vormis üle nädala.Täiskasvanud on pühendunud õppijad, Reet Saar, Märjamaa Nädalaleht nr 6 (10. veebruar 2016), lk 6.

 Ajalugu 
pisi|Mälestuskivi endise Vana-Vigala mõisa peahoone ees. Mainitud on ka 1920. aastat, mil samas avati Vigala Põllutöökool
Vigala piirkonnas hakati põllumajandusoskusi õpetama juba 1840. aastatel Oese koolis, kus oli arendatud ka vastav õppekava. Õpetati põllumajandusoskusi, -töövõtteid ja -tööriistu. Ülalpidaja oli Vana-Vigala mõis. Oese kooli sulgemisega 1889. aastal lõppes ka põllumajandusõpe.

Praeguse Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli eellane Vigala Põllutöökool avati endise Vana-Vigala mõisa südames 1. mail 1920.Mihkel Aitsam, Vigala kihelkonna ajalugu, Väljaandja Vigala Vallavalitsus ja Volikogu 2006, lk. 177–180. Koolitalu oli 231 ha. Kursus kestis kaks aastat. Erialaks oli loomakasvatus. Praktikavõimalusi pakuti ka Soomes.

1932. aastal lisandus aianduseriala. Kool nimetati Vigala Põllundus- ja Aianduskooliks. 1947. aastal nimetati kool Vigala Aiandus- ja Mesinduskooliks (lisandus mesinduskursus). Siit alates muudeti kooli nime ja õppesuundasid pidevalt. 1966. aastal anti koolile Mihkel Aitsami nimi.

Suurim muutus toimus kooli arengus 1975. aastal. Siis valmis kooli uus kaasaegne hoone ning koliti välja vanast mõisahäärberist, milles alustas tööd põhikool.

Uues hoones jätkas kutsekool reorganiseerituna kutsekeskkooliks (ametlik nimi M. Aitsami nimeline Kutsekeskkool nr. 29). Lisandus ka uusi erialasid. 1990. aastal nimetati kool taas Vigala Põllutöökooliks, kust aja jooksul hakkasid nõudluse puudumise tõttu kaduma põllunduserialad ning 1990. aastate keskel oli kool sulgemise äärel. Kaugeneti põllundusest ning oma õppesuundumuste tõttu kannab kool aastast 1998 tänast nime.

 Viited 

 Välislingid 
 Koduleht

Kategooria:Eesti kutsekoolid
Kategooria:Märjamaa vald