Johannes Voldemar Veski

Johann(es) Voldemar Veski (27. juuni 1873 Kaasiku talu, Vaidavere – 28. märts 1968 Tartu) oli keeletoimetaja, sõnaraamatute koostaja ja terminoloog, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).

Johannes Voldemar Veski õppis Maarja-Magdaleena kihelkonnakoolis  1883–1887J. V. Veski 95. sünniaastapäev. Keel ja Kirjandus, 1968, nr 8, lk 511 ja lõpetas 1896. aastal Hugo Treffneri  gümnaasiumiJohannes Voldemar Veski, Mälestusi eesti kultuurielust. Keel ja Kirjandus, 1961, nr 4, lk 247. 

Aastatel 1901–1905 töötas ta ajalehe Teataja toimetuses ja pärast Teataja kinnipanekut Jaak Järve ajalehe Uus Virulane toimetusesJohannes Voldemar Veski, Mälestusi eesti kultuurielust. Keel ja Kirjandus, 1961, nr 6, lk 369.

Johannes Voldemar Veski oli tegev  Eestimaa Rahvahariduse Seltsis juhatuse liikme ja sekretärinaMälestusi eesti kultuurielust. Keel ja Kirjandus, 1961, nr 6, lk 373.

Ta töötas Tartu Ülikooli eesti keele lektorina aastail 1920–1938, eesti keele professorina aastail 1944–1955. 

Ta oli ENSV TA akadeemik (1946. aastast) ja Eesti Kirjanduse Seltsi teadussekretär (1914. aastast). Koostas õigekeelsussõnaraamatu.

Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja.

1914–1922 Eesti Kirjanduse Seltsi teaduslik sekretär.

Johannes Voldemar Veski oli Tartu ülikooli audoktor (Dr. phil. h. c., 1933).

Oskuskeele komisjonide loomine Veski osalusel (matemaatika, zooloogia, geograafia jne).
1920–1940 ilmus Veski osalusel 36 oskussõnastikku.
pisi|Johannes Voldemar Veski haud Tartu Ülikooli kalmistul
1918 avaldati esimene ÕS (170 lehekülge, 20 000 sõna).

Keelekorralduse põhimõtted: otstarbekus, süsteemsus, kõik arendamiseks vajalik leidub keeles endas.

Johannes Voldemar Veski oli Sihtasutise M. Varese Toetusraha juhatuse liige.

Johannes Voldemar Veski suri 1968. aastal Tartus ja on maetud Tartu Ülikooli kalmistule.

Isiklikku
Tema tütar oli keeleteadlane Asta Veski, vend Karl Rudolf Veski (1883–1953) oli pedagoog, 1901–1913 mitmel pool Eestis algkooliõpetaja ja 1913–1922 H. Treffneri gümnaasiumis, 1922–1932 Tartu õpetajate seminari õppejõud.

1920-30-ndatel elas suviti Elvas, 1944-st aga juba Pargi 42 eramus pikemat aega. 

Viited

 Kirjandus 
Johannes Voldemar Veski, Mälestusi eesti kultuurielust. Keel ja Kirjandus, 1961, nr 4, lk 247 jj
Johannes Voldemar Veski, Mälestusi eesti kultuurielust. Keel ja Kirjandus, 1961, nr 6, lk 369 jj
 August Palm, "Hüvastijätt Nestoriga" (mälestuskilde) – Looming 1968, nr. 6, lk. 896–904
 Keel ja Kirjandus 1973, nr. 6 (J. V. Veski 100, autorid: Paul Ariste, Arnold Kask, Jaak Põldmäe, Helju Vals, Huno Rätsep)
 Heinrich Riikoja, "Koos Veskiga sõnu tegemas" – Keel ja Kirjandus 1975, nr. 4, lk. 231–234
 Huno Rätsep, "Sõnaloo raamat" (artikleid). Ilmamaa, Tartu 2002
 Johannes Voldemar Veski, Mälestuste raamat, Eesti Raamat, Tallinn, 1974, 215 lk 
Setumaa : maadeteaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Toimetaja: Johannes Voldemar Veski, Edgar Kant, August Tammekann, Eesti Kirjanduse Selts. Kodu-uurimise toimkond 1928

 Välislingid 

 Johannes Voldemar Veski end. elamu

Kategooria:Eesti keeleteadlased
Kategooria:Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna professorid
Kategooria:Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmed
Kategooria:Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetajad
Kategooria:Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Kategooria:Tartu ülikooli audoktorid
Kategooria:Ülikooli kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1873
Kategooria:Surnud 1968