Tööliskoda

Tööliskoda oli Eesti tööstustööliste kutseesindus.

Valimisõigus oli umbes 50 000 kodanikul, liikmemaksu ei olnudRahvas koja katuse all. Esmaspäev, 12. juuni 1937, nr. 24, lk. 5.

28. jaanuaril 1932 esitas Vabariigi Valitsus Riigikogule Töölistekoja seaduse eelnõuVabariigi Valitsuse otsus 28. jaanuarist 1932 nr. I. Töölistekoda pidi olema ka väikemaapidajate ja kalurite kutseesindus ja tema valijad pidid jagunema kuude liiki:
 tööstuslikkudes käitiste töötavad töölised
 kaubanduslikkudes käitistes töötavad töölised
 majateenijad
 väikemaapidajad
 põllumajanduses töötavad töölised ja
 kaluridTöölistekoja seaduse eelnõu.

Sotsialistide Riigikogu rühma esitatud Tööliskoja seaduse eelnõu järgi pidi kotta kuuluma 60 valitavat ja 10 koopteeritavat liigetEilsest tänaseni. Rahvaleht, 2. august 1932, nr. 90, lk. 3..

Töölisvanemad ja ametiühingud asusid detsembris 1934 Tööliskoja asutamise suhtes eitavale seisukohale, kuna koda toovat töölistele uusi maksusid, kuid ei suudaks kaitsta tööliste huveEilsest tänaseni. Rahvaleht, 3. detsember 1934, nr. 142, lk. 2.. 

25.–28. septembril 1936 valiti Tööliskoja liikmeteks:
1. Aleksander Kiisel
2. Johannes Kurvits
3. Villem Kallau
4. Voldemar Ado
5. Felix Kauks
6. Arnold Laane
7. August Petrov
8. Voldemar Janus
9. Jaan Lage
10. Aleksander Mägi
11. Osvald Blouart
12. August Anijago
13. Heinrich Ausmees
14. Arved Saul
15. Oskar Koplus
16. Eduard Saar
17. Robert Koppelmann
18. Voldemar Mölder
19. August Pärn
20. Edgar Petree
21. Arnold Tilk
22. August Sillaots
23. Aleksander Orumäe
24. August Kull
25. Arnold Kaasik
26. Eugen Heinlaid
27. Robert Peters
28. Nadežda Tihanov
29. Paul Pihlak
30. Arved Rae

29. ja 30. septembril ning 1. ja 2. oktoobril 1939 toimusid Tööliskoja II koosseisu valimised. Üles oli seatud 2 nimekirjas (üleriikliku töölisvanemate konverentsi toimkonna poolt soovitatud töölisvanemate ja kutseühingute tegelaste ühiste kandidaatide nimekiri) 56 kandidaati, mõlemas 30 kandidaati (3 nime esinesid mõlemas nimekirjas). Valimisõiguslike töölisvanemate ja valijameeste koguarv oli 549, valimistest võttis osa 520 valijat. 24 sedelit tunnistati kehtetuks. Saadud häälte järjekorras valiti Tööliskottahttps://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:381340/328274/page/1:

Rudolf Jurtom, Port-Kunda töölisnõukogu esimees ja kaevanduste ühingu Kunda osakonna esimees
Herbert Schlossmann, Kiviõlis töölisnõukogu esimees ja kaevandustööliste ühingu Kiviõli osakonna sekretär
Alfred Helde, Tartus kammivabriku "Estico" töölisnõukogu esimees, Tartu Kammi- ja KunstsarvatööstuseÜhingu esimees
Johannes Kurvits, Tööliskoja esimees, Riigi Trükikoja töölisnõukogu esimees
Oskar Koplus, "Ilutrüki" töölisnõukogu esimees, Tööliskoja Tartu esinduse esimees
Voldemar Ado, Balti Puuvillavabriku töölisnõukogu sekretär
Felix Kauks, Tööliskoja abiesimees, Kohtla-Järve töölisnõukogu esimees
August Vettmann
August Petrov, omavalitsuse tööliste ja teenijate üldühingu esimees
Vladimir Ankrovitš, Narva linavabriku töölisnõukogu esimees, Tekstiiltööliste Ühingu Narva osakonna juhatuse liige
Voldemar Hansmann, Tallinna raudtee depoo töölisnõukogu esimees
Arnold Laane, Tartu metallitööliste ühingu kassahoidja, Tartu telefonivabriku töölisnõukogu esimees
Edgar Petree, "ilmarise" töölisnõukogu liige, Tallinna Metallitööliste Ametiühingu juhatuse liige
Paul Pihlak, Tallinna Nahatööliste Ametiühisuse juhatuse liige, "Globuse" töölisnõukogu liige
Arved Saul, raudtee 6. liini jaoskonna töölisnõukogu esimees, liinitööliste kutseühingu sekretär
Eduard Saar, Sindi tekstiilkäitise töölisnõukogu esimees, Eesti Tekstiiltööliste ühingu juhatuse liige
Gustav Metsvald, Tallinna linna gaasivabriku töölisnõukogu liige
Voldemar Kings, raudtee peatehase töölisnõukogu abiesimees, Eesti Raudtee Tööliste Ühisuse juhatuse liige
Erich Aun, Kohila paberivabriku töölisnõukogu esimees, Kohila Paberitööliste Ühingu juhatuse liige
Rudolf Leinat, "Eesti Lihaekspordi" Tallinna käitiste ühise töölisnõukogu esimees
Arnold Kaasik, Eesti MööbelseppadeKutseühingu juhatuse liige
Grigori Aarma, A/S "Kavest", toidu- ja maitseainetööliste kutseühing
Eduard Turk, Narva Kalevivabriku töölisnõukogu esimees
Jaan Puhkur, Tallinna linna ehitusosakonna töölisnõukogu esimees
Aleksander Raidma, Eesti Klaasipuhujate Ühingu esimees
Alfred Kivisalu, Tallinna Keila villaketramis- ja kudumisvabriku töölisnõukogu esimees
Nikolai Andresson, Pärnu Metallitööliste Ühingu revisjonikomisjoni liige, A/S Seileri tööline
Raimund Kimberg, Eesti Kunstsarve Tehaste Kerson ja Ko töölisnõukogu esimees
Erich Kadakas, A/S Toferi töölisnõukogu liige, Eesti Tekstiiltööliste Ühingu esimees
Karl Kongas, Narva linna ehitusosakonna valijamees  

Tööliskoda suleti 2. juulil 1940 seoses "Nõukogude Liidu suhtes vaenuliku käitumisviisiga," näitena toodi keeldumine avaldada rõõmu Nõukogude-Eesti kaubandussuhete süvenemise üle. 

 Viited 

 Kirjandus 
 H. K. Tööliskoja ulatus ja ülesanne. Uus Eesti, 7. detsember 1935, nr. 81, lk. 4.
 Töölised said endile koja. Uus Eesti, 10. mai 1936, nr. 126, lk. 1.
 Tööliskoja koosseis selgunud. Uus Eesti, 30. september 1936, nr. 265, lk. 3.
 Tööliskoda avati pidulikult. Uus Eesti, 6. november 1936, nr. 301, lk. 3.
 Tööliskoja esimeheks valiti Joh. Kurvits. Uus Eesti, 7. november 1936, nr. 302, lk. 3.
 Tööliskoja senised juhtivad tegelased valiti kõik tagasi. Uus Eesti, 5. oktoober 1939, nr. 271, lk. 6.
 Tööliskojale valiti uus juhatus. Uus Eesti, 6. november 1939, nr. 303, lk. 5.
 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:305308/275345/page/314

Kategooria:Eesti kutsealased omavalitsused
Kategooria:Eesti Vabariik 1918-1940
en:Chamber of Workers