Heinrich Stahl

Heinrich Stahl (u 1600 Tallinn – 7/17. juuni 1657 Narva  Ingerimaa kubermang Rootsi kuningriik) oli Tallinnast pärit vaimulik, esimene Rootsi luterliku riigikiriku Narva ja Ingerimaa superintendentMatthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift, Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, lk. 61 ning esimese eesti keele grammatika koostaja (1637).
 Noorus ja õpingud 
Heinrich Stahl ((ladinakeelselt Henricus Stahlius, Henricus StahellRaimo Raag. Rootsi kirjakultuur uusaegsel Eesti-, Liivi- ja Ingerimaal, Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Seltsi toimetised 82. Tallinn, Emakeele Selts, lk 48Raimo Raag, "Mis oli õieti esimese eesti keele grammatika autori nimi?", Keel ja Kirjandus 2002, nr. 3, lk. 183–192, alamsaksapäraselt Hinrich, ülemsaksapäraselt Heinrich) sündis Tallinna Suurgildi oldermanni Heinrich Stahli (surn. 1603 katku)Huno Rätsep, Heinrich Stahli keeleõpetus oma aja peeglis, "Keel ja Kirjandus" 1987, nr. 12, lk 709 pojana. Jäi 3-aastaselt orvuks. Ta õppis gümnaasiumi eelastmena tegutsenud Tallinna triviaalkoolis, oli üks kolmest andekast poisist, kellele Tallinna linn maksis ametlikku stipendiumi, oli aasta Oleviste kiriku koguduse pastori magister Heinrich Vestringile hoolealune, elades tema kodus. Õppis seejärel Rostocki (immatrikuleeriti 1617. aasta juunis Rostocki ülikooliBöthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 88 filosoofiateaduskonda), Greifswaldi ja Wittenbergi ülikoolis. Disputatsioonitöö «D.T.O.M.F.A. Partis propriae disputatio logica de demonstrationis medio, cui coronidis loco doctrinae de definitione divisione et methodo subjungitur» Rostockis 1619. aastal. Pärast filosoofiateaduskonna lõpetamist jätkas ta Rostockis õpinguid teoloogia alal. 1621. aastal suundus Wittenbergi, kus 1622/1623 promoveeriti Heinrich Stahl magistriks. Naasis Rostocki ja siirdus sealt Greifswaldi, 1623. aastal kutsuti ta tagasi Tallinna.

 Kogudusevaimulikuna 
Heinrich Stahl oli 1623–1633 Järva-Peetri  Püha Peetruse koguduse ja Järva-Madise Püha Matteuse koguduse pastor ning 1627. aastastAllgemeine deutsche Biographie, Bd.: 35, Spalatin - Steinmar, Leipzig, 1893, s 41  Järva praostkonna praost.
Aastatel 1633–1638 oli  Heinrich Stahl Kadrina Katariina koguduse pastor ja 1633–1638 Viru praostkonna praost, 1636. aastast Eestimaa konsistooriumi assessor. 

 Eesti keele grammatika 
pisi||Stahli grammatika (ilmus Tallinnas 1637)pisi|Heinrich Stahl, Hand- und Hauszbuches Für die Pfarherren und Hauszväter Esthnischen Fürstenthumbs, Ander Theil, Darinnen das Gesangbuch (IA StahlEstnGesangbuch1637). Avada ja vaadata Wikipedia Commons failides või DIGARis
Ta koostas Viru praostkonna praostina eestikeelse esimese "Käsi- ja koduraamatu" ja 1637. aastal esimese  (Stahli grammatika originaalpealkirjaga "Anführung zu der Esthnischen Sprach, auff Wolgemeinten Rath, und Bittliches Ersuchen, publiciret von M. Henrico Stahlen. Revall, Druckts Chr. Reusner der älter, in Verlegung des Authoris"), mille sisu seisnes eesti keele kohandamises saksa keele reeglistikuga. Stahli grammatika jäi aga rahvakeelest kaugeks. Raamatu käsikiri on sündinud ilmselt 1636. aasta jooksul Kadrina pastoraadis. Autor on eessõna lõpetanud daatumiga 7. jaanuar 1637 

1638. aastal Tallinna Toomkoguduse ülempastor, Eestimaa visitaator, 1638. aastal Tallinna ja Eestimaa piiskopiks  nimetatud Joachim Jheringi moodustatud vaimulikest liikmetest koosneva Tallinna kuningliku Eestimaa Provintsiaalkonsistooriumi assessor. 1638–1641 oli ta ühise Lääne-Harju ja Ida-Harju praostkonna praost.
 Narva ja Ingerimaa superintendendina 
16/26. juulist 1641 oli Heinrich Stahl esimene Narva linnakoguduste, Ingerimaa ja Alutaguse aladeOlaf Sild. Kirikuvisitatsioonid eestlaste maal vanemast ajast kuni olevikuni. Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetised B, Humaniora XL. Tartu, 1937, lk 73 alade Narva ja Ingerimaa superintendent, Narva praostkonnas.Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2.2: Estland, Görlitz, 1929, lk.190Saaga TLA.236.1.32:1, Alutaguse alad aga liideti Tallinna piiskopkonnaga. Stahl asus Narva 1642. aasta augusti algul ja ta asutas  Narvas oma toomkapiitli (kirikuvalitsuse) ja levitas innukalt luteri usku Ingerimaal ja sattus seejuures konfliktidesse Ingerimaa õigeusu vaimulikega. 1651. aastal ühendati aga Alutaguse Eestimaa aadelkonna soovil nii halduslikult kui ka kiriklikult Eestimaa kubermanguga, Narva aga ühendati Ingerimaa kubermanguga. Stahl tegi ettepaneku asutada Narva gümnaasium, kuid Rootsi valitsus avas 1642. aastal vaid viie õpetajaga Narva triviaalkooli.
 Mõisavaldused 
1642. aastal müüs Eestimaa kuberner Gustaf Oxenstierna Narva ja Ingerimaa superintendendile Henricus Stahlile Kalina mõisa Alutagusel tingimusel, et viimane võis valdusse astuda alles pärast eelmise omaniku (Daniel Brandti) lese surma. 1643. ja 1645. aastal  kinnitas Rootsi kuninganna Kristiina Kalina kuulumist Narva, Ingeri, Karjala ja Alutaguse superintendendile Heinrich StaalileKalina mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register. Heinrich Stahlile kuulus ka Ingerimaal  pärandatavad Nessnova, Svinikova
ja Naumkova,  Ilmona ja Pavlesova külad ning Noviko söödimaa Koporje läänis Lääne-Kargali pogostis, ühtekokku 4 1/3 adramaad.Piret Lotman, "Heinrich Stahli maine pärand ehk isa võlad" – Tuna 2/2013, lk 45-46, 49. 

Heinrich Stahl suri 7. juunil 1657 (vkj.) Narvas katku ja maeti tõenäoliselt sinnasamma.

 Isiklikku 
Heinrich Stahl abiellus 1624. aastal, Nürnbergi aadlisuguvõsast ja Tallinnas sündinud Dorothea Eckholtiga (1594 Tallinn – 1646 Narva), Suurgildi vanema Eberhard Eckholti ja tema abikaasa Margaretha Reyeri tütrega, kellega tal oli 11 last, seitse poega ja neli tütart, kellest kaks poega ja kaks tütart surid varakult ja kellest 2 poega olid vaimulikud: 1648–1653 Narva konsistooriumi notar Heinrich Stahl noorem (surn. 1657) ja Eberhard Stahl.

1647. aastal abiellus Heinrich Stahl, Ärina mõisas Koorküla mõisa omaniku Heinrich Sommeri ja Barbara von Tiesenhauseni tütre Annaga (1623–1655 Narva), kellega neil oli  seitse last.

1656. aastal abiellus Heinrich Stahl, Ingerimaa kindralkubermangu sekretäri Torsten Bengtssoni (1590–1668) (aadeldatuna 1651. TorwiggeNils Vilhelm (son av Torsten Bengtsson, adlad Torwigge. Torwigge nr 548, www.adelsvapen.com) tütre Anna Torwiggega.

 Mälestuse jäädvustamine 
Stahli 400. sünniaastapäeva märkimiseks avati 2000. aastal Kadrina kiriku seinal mälestustahvel.Kadrina Heinrich Stahl Eesti monumentide e-kataloog (vaadatud 1. juunil 2021)

Viited

 Kirjandus 
 Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 4 köide S-Z, Mitau 1832, lk. 257–260
 Allgemeine Deutsche Biographie, 1893, lk. 401, (saksa keeles)
 Paul Ariste, "Saksa laensõnad Heinrich Stahli eesti keeles" – Emakeele Seltsi aastaraamat IX, Tallinn 1963, lk. 85–118
 Eesti kirjanduse ajalugu, I köide, Eesti Raamat 1965, lk. 127–130 ja 136 (ülevaate autor Erna Siirak)
 Huno Rätsep, "Heinrich Stahli keeleõpetus oma aja peeglis" – Keel ja Kirjandus 1987, nr 12, lk 709–715
 Liivi Aarma, "Heinrich Stahl – esimene suurem eesti kirjamees" – Horisont 1990, nr 10, lk 22–25
 Piret Lotman, "Veel kord Heinrich Stahli Ingerimaal kirjutatud katekismusest" – Keel ja Kirjandus 1995, nr. 8, lk. 541–547
 Leino Pahtma, "Heinrich Stahli "Käsi- ja koduraamatust"" – "Rootsi suurriigist Vene impeeriumisse", Tartu 1998, nr. 3 (10), lk. 57–90
 Kristiina Ross, "Kas eesti kirjakeel võinuks kujuneda teistsuguseks" kogumikus "Mis on see ise: tekst, tagapõhi, isikupära". Toimetanud Maie Kalda ja Õnne Kepp. Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, 1999 lk. 9–30 (Georg Mülleri ja Heinrich Stahli keelekasutusest)
 Uku Masing, "Eesti vanema kirjakeele lood". Ilmamaa, Tartu 1999
 Leino Pahtma, "Täpsustusi ja täiendusi Heinrich Stahli noorus- ja õpinguaastaisse" "Kultuuriloolised ekskursid", Eesti Ajalooarhiiv, Tartu 2000, lk. 5–19
 Toomas Paul, "Stahlist Salumäeni" – Usuteaduslik Ajakiri 2001, nr 2, lk 61–78
 Raimo Raag, "Mis oli õieti esimese eesti keele grammatika autori nimi?", Keel ja Kirjandus 2002, nr. 3, lk. 183–192
 Külli Habicht, "Pilguheit peaaegu nelja sajandi tagusele sõnatuletusele: Heinrich Stahli omapärased tuletised", Keel ja Kirjandus 2002, nr. 4, lk. 246–261
 "Vana kirjakeel ühendab" (artiklikogumik). Toimetaja Valve-Liivi Kingisepp. Tartu Ülikooli Kirjastus 2003, 270 lk.
Piret Lotman. Heinrich Stahli pastoraalne tegevus Rootsi Läänemere provintsides 17. sajandi I poolel. Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu, 2010
 Külli Habicht, Pille Penjam, Külli Prillop, "Heinrich Stahli tekstide sõnastik". Toimetaja Valve-Liivi Kingisepp. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015. 548 lk. ISBN 978-9949-32-974-8.
 Piret Lotman, "Heinrich Stahli maine pärand ehk isa võlad", Tuna 2/2013, lk 44-56

Välislingid
Ostdeutsche biographie: Stahl, Heinrich (saksa keeles)


Anführung zu der Esthnischen Sprach, auff Wolgemeinten Rath, und Bittliches Ersuchen, publiciret von M. HENRICO Stahlen. Revall, Druckts Chr. Reusner der älter, in Verlegung des Authoris. M.DC.XXXVII, Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
M.Henrici Stahlen Reval; Estho-Livonis, Hand-und Hauszbuch für daz Fürstenthumb Esthen in Liffland, Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR

Kategooria:Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse vaimulikud
Kategooria:Kadrina Katariina koguduse vaimulikud
Kategooria:Lääne-Harju praostid
Kategooria:Viru praostid
Kategooria:Eestimaa konsistooriumi vaimulikud assessorid‎
Kategooria:Eestimaa vaimulikud
Kategooria:Superintendendid
Kategooria:Eesti keel
Kategooria:Surnud 1657