Väimela mõis

pisi|Väimela mõisa härrastemaja (2012)
Väimela mõis, ka VäimereLiiwimaa kubermangu walitsus teatab, et 27. augustil uue Liiwimaa politsei kohaline sisseseadmine, Eesti Postimees ehk Näddalaleht: ma- ja linnarahvale, nr. 37, 14 september 1888, lk 2 (saksa keeles Waimel, Alt-Waimel) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Võru valda Võru maakonnas. 

Ajalugu
pisi|Väimela mõisa härrastemaja (1929)
pisi|Väimela mõisa härrastemaja 2019. aasta kevadel
Varaseimad teated mõisa kohta pärinevad 1590. aastast. Liivi sõja järel oli mõis Poola Tartu vojevoodkonna Kirumpää staarostkonna folvark ehk riigimõis.Enn Tarvel, Riigimõisate majanduslikust arengust Lõuna-Eestis XVI sajandil lõpul ja XVII sajandi algul, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised IX köide. Ühiskonnateaduste seeria 1960 nr 4, lk 386

11. detsembril 1744 kinkis keisrinna Eliisabet osa endise Kirepi lossi maa-alast oma kantslerile krahv Bestužev-Rjuminile, kes selle 1749. aastal müüs edasi Charlotte Amalie von Müllerile (sündinud Schilling). Viimane jagas samal aastal maa oma tütarde vahel: vanem tütar sai Võru-nimelise osa, keskmine tütar Joosu- ja noorem tütar Tilsi-nimelise osa; endale jättis Charlotte Amalie von Müller veidike üle 10 adramaa. 

Aastal 1757 müüs ta selle keskmise tütre mehele Gotthard Johann von Müllerile, kes kahe aasta pärast müüs ostetud maa Suur- ja Väike-Väimela nime all koos Varbuse karjamõisaga Schumannidele.  

Teada on, et hiljem oli see maa ka parun Berndt Otto Rehbinderi (1733–1795)Bernt Otto Rehbinder, till Waimel i Pol ve socken, Livland. Född 1733-09-08.  Begav sig 1772-08-00 av missnöje med 1772 års revolution till Ryssland (Livland) och fick av kejsarinnan Catharina II bl a fem hakar jord av godset Nuggen (Neu-Nuggen) i likan, socken, Livland, vilka han dock sålde 1780 (Riga.). Kreisrichter i werroska kretsen i Livland 1789, www.adelsvapen.com käes, kes oli 1772. aastal põgenenud Rootsi võimu all olnud Soomest ning asunud Eestisse, kus ta sai Venemaa keisrinna Katariina II teenistusse asudes mõisa Nõo kihelkonnas, mille vahetas hiljem Väimela mõisa vastu.

18. sajandi lõpust oli mõis Richterite valduses. Richterite ajal ehitatud (algselt ühekorruselise) härrastemaja ning sellega kaaristu abil ühendatud tiibhooned moodustavad auhooviga mõisasüdame. Üks tiibhoonetest oli valitseja-, teine teenijatemaja. 1870. aastal sai mõis Loewenite omandusse.Väimela mõis (Põlva khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Viimaselt mõisnikult Bernhard von Loewenilt riigistati mõis 1919. aastal pärast seda, kui see oli jaanuaris taganevate bolševike poolt põlema süüdatud. 

Mõisa ääremaad plaanistati ja jagati, 1920. aastal jäi mõisasüda Väimela põllutöökoolile, mis 1922. aastast saadik asus uuesti üles ehitatud kolmekorruselises härrastemajas (peahoones). Tulekahju rüüstas mõisat ka 1950. aastail. Eesti NSV ajal tegutses mõisahoones Väimela näidissovhoostehnikum. Viimati sai mõisa härrastemaja tulekahjus kannatada 2018. aasta oktoobris.Väimela mõisahoones puhkes põleng, Lõuna-Eesti Postimees, 28. oktoober 2018

Tänapäeval on peahoone Riigi Kinnisvara AS-i kasutuses.Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsi aktsiakapitali suurendamine ja riigivara üleandmine, RT III, 28.03.2017, 5

Mõisakompleks
pisi|Väimela mõisa vankrikuur
Mõisakompleksi keskuseks oli ühekorruseline lameda katusega peahoone tagaküljega Väimela Alajärve poole. Nüüdisaegne kolmekorruseline peahoone on algses asukohas. Peahoone tagakülje terrass-treppi piiravad külgedelt risaliite jäljendavad väljaehitised. Hoone fassaadi ilmestasid keskrisaliidi neli pilastrit ning mõlema külgrisaliidi kaks paarispilastrit, samuti medaljonid, girlandid ja tilgutid. Kaarjate müüridega liitus peahoone külge kaks tiibhoonet (teenijate- ja valitsejamaja). Rusteeritud seinapinnaga tiibhoonete keskrisaliitidel on kolmnurkfrontoonid, fassaadidel on kannelüüridega pilastreid, hammaslõiget ja laineornamenti.

Nagu tiibhoonedki, asuvad vastastikku (tiibhoonete telgedel, auringi pikendusena) ka ait-kuivati ja tall-tõllakuur. Need on omavahel sarnased: massiivsed krohvitud kiviseinad, poolkelpkatus, kaaristu esiküljel. 

Enamik ülejäänud paarkümmend abihoonet (sh tööhobuste tall, vankrikuur, moonakamajad, aednikumaja, meierei, viinavabrik, laut) ümbritsevad tuumikut vabalt ning on säilinud algkujul.

Mõisa ümber on kujundatud park.

Mõisa kalmistud
pisi|Kabel Väimela mõisa Loewenite kalmistul.Ivar Leidus, 25.07.2012
Varasem Richterite kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult 2,2 km lõunaedelasse. Hilisem Loewenite kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult 0,6 km kagusse.

 Viited 

Kirjandus

Välislingid

Eesti mõisaportaal
Väimela mõis (Põlva khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kogumik "Võrumaa" Tartu 1926, lk 246
Papa Kreutzwaldi Õueteater

Kategooria:Liivimaa fideikomissmõisad
Kategooria:Võrumaa mõisad
Kategooria:Võru vald
Kategooria:Põlva kihelkond
Kategooria:Rehbinderite mõisad
Kategooria:Tiesenhausenite mõisad
Kategooria:Richterite mõisad