Kivi-Vigala mõis

Kivi-Vigala mõis (saksa keeles Stein-Fickel) oli rüütlimõis Läänemaal Vigala kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Rapla maakonnas Märjamaa vallas Naravere külas.

Ajalugu
Varasem ajalugu
Kõige varasem teade Uexküllide poolt rajatud mõisast on 13. sajandi 2. poolest. Esimesed kindlad teated mõisa kohta pärinevad 1420. aastast, mil ühtlasi mainitakse vesiveskit. Vigala vasallilinnust nimetatakse allikais mõnevõrra hiljem; see hävis 1581. aastal Liivi sõjas ja 1645. aastal olid alles vaid varemed. 

Vigala kujunes Läänemaa Uexküllide vasallisuguvõsa keskseimaks mõisaks, mille kõrgaeg langes 16. ja 17. sajandisse. Põhjamaade seitsmeaastases sõjas, 1563. aastal, kui rootslased vallutasid Haapsalu, Läänemaa ja poole Saaremaast, läksid Rootsi alla ka Lihula ja Koluvere lossid. Lihula linnuses olnud,  Taani hertsog Magnust toetanud: Diderik Farensbeck (Haimrest), Hinrik Live, Jürgen Uxel (Konuverest), Johan Farensbeck (Uuglast) jt vangistati ja saadeti RootsiBalthasar Russow. Liivimaa kroonika, Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus 1920–1921, lk 16.  

Üxküllide Vigala-haru meesliini hääbudes (1585Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band I, Görlitz, 1931 ) võeti nende praktiliselt kogu Vigala kihelkonda hõlmav hiigelvaldus Rootsi riigile, mis hiljem anti 1579. aastal Üxküllide suguvõsa kõrvalliini esindajale  (Johann von Uexküll, Otto von Üxküll Antslast, 1584. aastast Otto von Uexküll jt.), kes oli võidelnud Rootsi poolelAndres Adamson "Liivimaa mõisamehed Liivi sõja perioodil" Acta Historica Tallinnensia, 2006, 10, 25. Suguvõsaliini valduses oli Vigala mõis kuni 1630. aastateni.

18. sajandil viidi Uexküllide peamõis Vana-Vigala mõisa ja Kivi-Vigala mõisast sai Vigala kirikumõis. Lõplikult jäi mõis kiratsema pärast häärberi põlengut 1786. aastal.

Tänapäev
Tänapäeval on vanas mõisasüdames Enge jõe vasakul kaldal Märjamaa valla hooldekodu ja perearstikeskus.

Mõisa suurus
1568. aastal oli mõisa suurus 80 adramaad. Kaugeimad alad olid Loodna piirkonnas. 1774. aastal oli mõisamaad 35,75 adramaad.

Mõisa nimest
Mõisa tunti varem Vigala (Fickel) nime all. Pärast mõisa jagunemist tuli käibele nimi Suur-Vigala (Groß Fickel). 18. sajandil hakati mõisa kunagise kivilinnuse järgi kutsuma Kivi-Vigalaks (Stein Fickel).

Mõisaansambel
Vana puidust häärber põles 1786. aastal. Seejärel ehitati kirikumõisa südamesse tagasihoidlik ühekorruseline palkmaja, mida on hiljem ümber ehitatud. Viimane suurem ümberehitustöö toimus 1990. aastate lõpus. 

Vaata ka
Eesti mõisate loend
 Viited 

 Välislingid 
Kivi-Vigala mõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris

Kategooria:Vigala kihelkond
Kategooria:Läänemaa mõisad
Kategooria:Märjamaa vald
Kategooria:Uexküllide mõisad