Väätsa

Väätsa on alevik Järva maakonnas Türi vallas. Asub Paidest 8 km läänes ja Türilt 10 kilomeetrit põhjas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Väätsa samanimelise valla halduskeskus. 

Väätsal asuvad Väätsa mõis, Väätsa põhikool, Väätsa lasteaed, Väätsa rahvamaja, Nahkmetsa jahiloss, Eesti Jalgrattamuuseum ja Väätsa Weikpark.

Väätsal toimuvad igal aastal huumoriüritus "Maamees muigab" (kevaditi alates 1996. aastast ), Väätsa kortermajade festival (suviti alates 2015. aastast) ja talviti Paide–Väätsa tee ääres Väätsa lumememmede paraad (alates 2016. aastast) ja Väätsa rahvamajas jõuluakende näitus "Väätsa jõuluaknad" (alates 2017. aastast).
alt=Väätsa mõisa peahoone|pisi|263x263px|Väätsa mõisa peahoone
alt=monument "Leinav ema" Väätsal|pisi|Aate-Heli Õuna monumentaalskulptuur "Leinav ema" Väätsal

 Kunst Väätsal 
Väätsa rahvamaja juures asuvad II maailmasõjas langenute mälestuseks püstitatud monument "Leinav ema" ja Väätsal sündinud eesti kirurgi Artur Linkbergi mälestusmärk.

Väätsa paisjärve lähistel asub kunagise 9. Mai kolhoosi esimehe Endel Liebergi mälestuseks püstitatud Tauno Kangro skulptuur "Külvaja".

Väätsa vanim grafiti asub Väätsa mõisa aida (hilisema meierei) põhjaseinal. Väätsa Loomeringi kunstiga on kaetud ka meierei kinnilöödud aknad.  

 Ajalugu 
Esimest korda on Väätsa küla ürikutes mainitud 1564. aastal nime Wetze all, hiljem ka kui Waetz või Wätz, mis on Väätsa mõisa saksakeelne nimi. Tänapäevane nimi Väätsa tuli kasutusele 17. sajandi lõpus. 

Väätsa mõisa asutas tõenäoliselt 1620.–1630. aastatel Magnus von Nieroth, kellele ümbruskonna maad läänistas 1621. aastal Rootsi kuningas Gustav II Adolf. 

Von Nierothide kätte jäi mõis kuni 1686. aastani, mil Anna Elisabeth von Nieroth pantis mõisa Klaus Johann von Baranoffile, kes hiljem selle ka päriseks ostis. Von Baranoffide aadliperekonnaga jäi mõis seotuks ligi kaheks sajandiks. 

17.-18. sajandil ehitati arvatavasti mõisasüda esimest korda esinduslikumalt välja. Tollal rajati mõisa sümmeetriline erinevatel kõrgustel asuvate terrassidega esinduslik barokkpark (nn Prantsuse park), mille ühes otsas asus arvatavasti tollane mõisa peahoone (praeguseni säilinud keldrikünka kohal), teises otsas aga ringikujuline saarega tiik. Uus varaklassitsistlik peahoone püstitati mõisa 1796–1800.

Nüüdisilme sai Väätsa 1970. aastail 9. Mai kolhoosi keskasulana, mil alevikku ehitati Väätsa Rahvamaja (1969) ja hoone poele ja sööklale, püstitati monument Leinav ema, rajati paisjärv koos saarega ning ehitati mõisahoonele lisahoone kooli jaoks. 

Aadressikohad
Aia tänav 
– Järve tänav
– Kooli tänav
– Mäe tänav
– Paide tee
– Pikk tänav
– Põllu tänav
– Türi tee
– Ülejõe tänav

Vaata ka
Väätsa mõis
Väätsa rahvamaja
Väätsa paisjärv
Väätsa Raamatukogu
monument "Leinav ema"
9. Mai kolhoos

Viited

 Välislingid 
 Väätsa valla koduleht

Kategooria:Eesti alevikud
Kategooria:Türi vald