Eesti mark

Eesti mark oli Eesti rahaühik aastail 1918–1927. Eesti mark jagunes 100 penniks.

 Ajalugu
Ehkki Eesti Vabariik kuulutati välja juba 24. veebruaril 1918, oli Eesti territoorium saksa vägede okupeeritud kuni 11. novembrini 1918, mil Saksamaa kapituleerus. 17. novembril jättis Eesti Ajutine Valitsus jõusse Saksa sõjaväevõimude poolt Eesti- ja Liivimaa jaoks vastu võetud seadused ja määrused, mis kehtestasid Eestis markvääringu. Kohe alustati ka oma rahamärkide kujundamise ja trükkimise organiseerimist, nende valmimiseni aga kasutati endiselt Saksa idamarku ja -rublasid. Käibel olid ka Vene rublad ja Soome margad. 14. detsembril 1918 kuulutas Ajutine Valitsus Soome marga ametlikuks maksevahendiks.https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1918/12/19/2.5 Alles 2. mail 1919 võttis Ajutine Valitsus vastu määruse, mille järgi ainus seaduslik maksevahend oli Eesti mark.https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1919/05/21/6 Välismaa peenraha alla ühe rubla ja ühe marga kaotati käibelt alates 1. veebruarist 1920.https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1920/01/28/5

Tallinna pankade välisvaluuta ostukurss oli järgmine:Kaja, nr. 26, 3 veebruar 1920 tr. 1, lk 4, https://dea.digar.ee/?a=d&d=kaja19200203-1&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-------------
1 Inglise naelsterling = 385 Eesti marka
100 Rootsi krooni = 2250 Eesti marka
100 Taani krooni = 2025 Eesti marka
100 Soome marka = 425 Eesti marka
100 Saksa riigimarka = 235 Eesti marka
100 Ülem-Ida marka = 235 Eesti marka
100 Prantsuse franki = 330 Eesti marka
100 Vene tsaarirubla = 105 Eesti marka
100 Vene duumarubla = 70 Eesti marka

1924. aastal ostis Riigikassa hõbedat ja kulda järgmiste hindadega: 25-kopikased ja suuremad – 158,50 marka rublast, väiksemad – 72,50 marka rublast, hõbeda eest kangides – 35,30 marka puhta hõbeda solotniku eest, kuldrubla eest 210 marka.Nädala 7 päeva. Rahvaleht, 4. oktoober 1924, nr 77, lk 5.

 Rahatähed 
Kuna riigipanga rajamine võttis aega, otsustas Ajutine Valitsus 9. detsembril 1918 anda Rahaministeeriumile õiguse väljastada riigikassatähti.
+RiigikassatähedNominaalAastaMõõdud (mm)TiraažKujundaja(d)Käibele lastudKäibel kuni5 penni191968 × 425 029 400Eduard Polandnovember/detsember 191931. juuli 192710 penni191968 × 42259 690 (Bergmann) + 5 535 428 (Riigi Trükikoda)Eduard Polanddetsember 191931. juuli 192720 penni191968 × 425 800 620Eduard Polandnovember/detsember 191931. juuli 192750 penni191990 × 6313 062 924Teodor Ussisoo, Aleksander Grinjev6. mai 191931. juuli 19271 mark191999 × 6910 822 000Teodor Ussisoo, Aleksander Grinjev20. märts 191931. juuli 19273 marka1919110 × 652 011 000Teodor Ussisoo, Aleksander Grinjev9. aprill 191931. juuli 19275 marka1919110 × 655 023 000Teodor Ussisoo, Theodor Björnström28. aprill 191931. juuli 192710 marka1919124 × 842 050 400Kristjan Raud23. juuni 191929. veebruar 192425 marka1919140 × 835 000 000Teodor Ussisoo, Theodor Björnström25. august 191929. veebruar 1924100 marka1919155 × 93700 000
+ 1 032 000 (II seeria)
+ 747 000 (III seeria)Theodor Björnström25. september 191929. veebruar 1924100 marka21923168 × 894 000 000
+ 2 600 000 (A-seeria)
+ 10 370 000 (A-seeria, ületrükk "üks kroon"H. Grinbergs, Karl Doll (Tael), Georg Westenberg23. mai 192331. detsember 1938500 markaS. a.171 × 105656 200
+ 604 000 (II seeria)
+ 999 999 (III seeria)Eduard Poland10. veebruar 192014. juuli 1924500 marka1923176 × 924 189 640Georg Westenberg, Günther Reindorff11. veebruar 192431. detsember 19311000 marka1923201 × 114464 000
+ 565 000 (A-seeria)
+ 685 000 (B-seeria)Nikolai Triik7. veebruar 192231. detsember 1931

Eesti Pank asutati 24. veebruaril 1919 ning 30. aprillil anti sellele ainuõigus pangatähtede emiteerimiseks.

+PangatähedNominaalAastaMõõdud (mm)TiraažKujundaja(d)Käibele lastudKäibel kuni50 marka1919140 × 861 300 000Eduard Poland31. detsember 191929. veebruar 1924100 marka1921154 × 922 005 000Eduard Poland31. märts 192129. veebruar 1924100 marka1922145 × 901 000 000 (?, A-seeria)
+ 1 000 000 (?, B-seeria)
+ 1 000 000 (?, D-seeria)
+ 1 000 000 (?, E-seeria)Roman Nyman15. veebruar 192331. detsember 1929500 marka1921171 × 961 005 000Eduard Poland1, Theodor Björnström5. september 192131. detsember 19311000 marka1922159 × 951 020 000
+ 500 000 (A-seeria)
+ 290 000 (B-seeria)
+ 500 000 (D-seeria)Roman Nyman115. juuli 192231. detsember 19311000 marka1927159 × 951 260 000Roman Nyman17. oktoober 192731. detsember 19315000 marka1923190 × 101174 500Roman Nyman115. aprill 192431. detsember 1931

+VahetustähedNominaalAastaMõõdud (mm)TiraažKujundaja(d)Käibele lastudKäibel kuni10 marka1922130 × 753 875 000
+ 601 000 (A-seeria)Georg Westenberg, Günther Reindorff127. märts 192231. juuli 192725 marka1922145 × 774 600 000
+ 4 720 000 (A-seeria)Georg Westenberg, Günther Reindorff19. november 192230. aprill 1931

 1 Autori kohta puuduvad kindlad andmed.

 Mündid 
+Markvääringus eesti mündidNominaalAastaKaal (g)Diameeter (mm)TiraažKäibele lastudKäibel kuni¹1 mark19222,56185 024 80921.12.192230.04.193119241 984 76013.01.192519263 979 33017.04.19263 marka19223,4202 089 02821.12.192231.12.193419252 003 90026.10.19251926909 86028.05.19265 marka19224,85233 982 98021.12.192230.06.193219242 105 00030.10.192419261 038 02013.07.192610 marka19256,25262 200 00025.05.192531.03.19331926²2 789 400––

¹ – Pärast 1928. aasta rahareformi jäid markvääringus mündid vahetusrahana käibele kuni uute sendimüntide vermimiseni.
² – Ehkki 1926. aastal vermitud 10-margased olid juba Riigi Teatajas käiberahana välja kuulutatud, siis reaalselt käibesse need ei jõudnud. Müntide valmimise ajaks oli juba otsustatud viia läbi rahareform, need 10-margased kasutati hiljem 2-krooniste ligatuuriks. Säilisid vaid mõned mälestuseks jäetud mündid.

1922. aasta mündid on valmistatud 75% vase ja 25% nikli sulamist Berliinis, osa Hirschi ja osa Werneri & Co (ehk Werner & Söhne) ettevõttes. Kõik hilisemad mündid (1924, 1925 ja 1926) valmistati Tallinnas Riigi Trükikojas sulamist 70% vaske, 20% tsinki ja 10% niklit.

1926. aasta mündid kujundas Georg Westenberg, varasemate aastate (1922, 1924 ja 1925) müntide kujundaja kohta kindlaid andmeid ei ole, kuid mõnedel andmetel on selleks Boris Krümmer. Taavi R. Triumphi andmetel (Eesti Vabariigi mündid, Eesti Filatelist nr 22–23, 1978, lk 147) on nende autor Elisabeth Rosendorff.

Numismaatikute seas levinud legendi järgi olevat 1926. aastal vermitud ka 25-margaseid münte, kuid ametlikud andmed nende kohta puuduvad.

 Vaata ka
 Kuldkroon
 Raha
 Valuuta

 Viited 

Kategooria:Numismaatika
Kategooria:Bonistika
Kategooria:Rahaühikud
Kategooria:Eesti rahandus
Kategooria:Eesti Vabariik 1918-1940