Hans Anton Schultz

Hans Anton Schultz (25. mai vkj) / 6. juuni 1866 Päinurme mõisavald, Koeru kihelkond Vaali külaHelmut Joonuks, Kilde Koeru kultuuriloost, Keel ja Kirjandus, 1969 nr 7 lk 426 – 1. detsember 1905 (vkj) / 14. detsember 1905Sünnijärgne eesnimi Hans; Anton lisandus õigeusku pöördumisel; perekonnanimi ka: Schults, Schultz, Schuls, Schulz jne. Vt. Katre Kikas. Rahva(ja)luule piiril: Hans Anton Schults Oskar Looritsa ja Richard Viidalepa käsitlustes. Paar sammukest XXIII. Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat. Tartu 2007. Lk 72) oli rätsep, rahvaluulekoguja ja 1905. aasta revolutsioonist osavõtnu Järvamaalt Koeru kihelkonnast Vaali külast. 

Schultzi haridus piirdus kolme aasta külakooliga. Lisaks rätsepatööle oli ta olnud ka rändraamatukaupmees. Vähesest haridusest hoolimata omanud ta siiski kõnemehe osavust, eriti piiblitsitaatide kasutamisel. Ta lahkus luteri kirikukogudusest, astudes vene õigeusku, millele järgnesid ka teised perekonnaliikmed. Schultzi algatusel korraldati aastas paar korda Vaali koolimajas õigeusu jumalateenistusi, kuhu kutsuti Põltsamaa preester. 

1890. aastatel hakkas H. A. Schultz rahvaluulet koguma, mida sobis hästi tema rändava eluviisiga; rahvapärimuse kogumisel aitas teda ka vend Kaarel. 1893. aastal saatis Schultz korraga 1376 lehekülje suuruse kogu. Ta oli Jakob Hurda üks viljakamaid korrespondente rahvaluule kogumisel.Richard Viidalepp. "Jakob Hurt ja Hans Anton Schultz". Keel ja Kirjandus 1982, nr 5, lk 252–261; bibliograafia joonealustes märkustes 

1905. aasta revolutsiooni käigus asutas ta koos mõnekümne kaaslasega Vaali vabariigi, mille juhiks ("Eesti presidendiks") ta ka ise siis oli. Moodustas miilitsasalga ja mõõtis maatameestele 1905. aasta sügisel Vaali mõisa tagasi paarkümmend aastat varem mõisaga ühendatud talu maad. Oli 1905. aasta oktoobris moodustatud Vaali komitee saadik Tartu kongressil. "Vaali Vabariigi" asutajana on teda peetud üheks esimeseks Eesti Vabariigi idee algatajaks.Pekka Erelt. Eesti Vabariik sündis Vaali külas. Eesti Ekspress, 7. detsember 2000

1905. aasta jõululaupäeval lasti ta ja ta mõttekaaslased Mart Jürmanni, Voldemar Jürmanni ja teised, mitšman Izmailovi juhtimisel karistussalga poolt Koerus maha. Ta maeti 29. detsembril 1905 (vkj)/ 11. jaanuaril 1906 Põltsamaa vanale õigeusu kalmistule. Tema haua tähis pole säilinud.

 Hinnangud 
Oskar Loorits on teda iseloomustanud järgmiselt: "ta on oskamatult räpakas ja ajuti otse närvlikult tujukas, ülihõlpsasti süttiv ja ärrituv, vaimustuse kõrgelt harjalt kauhti silmapilkselt ahastuse karidelle kukkuv ja pettumuse-pessimismi purunev. Ei mõistuse tasakaalustavat süstemaatsust, ei loogikat, enesekriitikat ega järjekindlust selle mehe iseloomu pole sadestund, seda enam aga siia on kuhjund õhulosside lapselikkust ja härdameelset hellust, fantaseeringut ja otse avasilmi unelemist, igatsemist ja tundeid, tunge, kirgi kuni endaunustuse ja eksaltatsioonini kas või kõige tüütavamas argielu proosas".Oskar Loorits. Meie, eestlased. Ilmamaa. Tartu 2000, lk 354

 Viited 

 Kirjandus 
 Oskar Loorits. "Poeedi ja professori prototüübid massis". Raamatus: Meie, eestlased. Ilmamaa. Tartu 2000 (Eesti mõttelugu), lk 352–366. Varem avaldatud: Meie Tee nr 7-8, 1955; nr 1-2, 1956. 
 Richard Viidalepp. "Jakob Hurt ja Hans Anton Schultz". Keel ja Kirjandus 1982, nr 5, lk 252–261; bibliograafia joonealustes märkustes
 Pekka Erelt. Eesti Vabariik sündis Vaali külas Eesti Ekspress, 7. detsember 2000

Kategooria:Eestimaa inimesed
Kategooria:1905. aasta revolutsioon Eestis
Kategooria:Eesti represseeritud isikud
Kategooria:Sündinud 1886
Kategooria:Surnud 1905