Tähtvere

Tähtvere on Tartu linnaosa, mis paikneb Tapa–Tartu raudtee ja Emajõe vahelisel maa-alal Tartu loodeosas. Linnaosa piirid kulgevad järgmiselt: Näituse tänav – Tartu–Tallinna raudtee – linna piir – Emajõgi – Kauna tänav – Tähtvere tänav – Jakobi tänav – Veski tänav"Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend".

Linnaosa pindala on 250 ha"Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik" ja elanike arv 1. jaanuaril 2012. aastal oli rahvastikuregistri andmeil 3023.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Tähtveres 2989 inimest, neist 1643 naist ja 1346 meest. Tähtvere elanikest 272 olid vanuses 0–6 aastat, 356 vanuses 7–18 aastat, 1766 vanuses 19–64 aastat ja 595 vähemalt 65-aastased."Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik" Linnaosa asustustihedus oli 1196 in/km2. Tähtveres elas 3,05% tartlastest.

Ajalugu
Teadaolevalt esimene Tähtvere hoonestamiskava pärineb aastast 1919. See kava oli tavapärane: Näituse tänavaga ristuvad tänavad olid pikendatud üle Tähtvere välja ja nendega olid ristatud uued tänavad.

1923. aastal lülitati Tähtvere mõisa maad Tartu linna koosseisu. Kuus aastat hiljem, 1929. aastal, hakati tollase linnaarhitekti Arnold Matteuse koostatud Tähtvere aedlinna planeeringu järgi Tähtvere linnaosa välja ehitama. Planeering lähtus tolleaegsetest uuematest linnaehitusideedest, mis määravad siiani Tähtvere tervikilme.

Suurema osa Tähtvere II maailmasõja eelsetest hoonetest projekteeris Arnold Matteus ja Nikolai Kusmin.

Rida funktsionalistlikke elamuid projekteeris Tähtvere linnaossa 1930. aastatel arhitekt Paul Mielberg.

Tähtverre on projekteerinud elamu Alvar Aalto – August Tammekannu villa (Kreutzwaldi tänav 6).

Alates 1990. aastaist on Tähtvere väljale rajatud Maaülikooli linnakut. Rida selle ülikooli hooneid oli Tähtveres juba varem olemas.

Kultuurimälestised
Elamu A. Haava 15
Elamu A. Haava 17
Elamu A. Haava 19
Elamu Tähtvere 20
Elamu Veski 35
Puitelamu Veski 15
Tartu Õlletehase peakorpus
Tähtvere mõis

Tänavad

Planeering
Krundid planeeriti suured (1800 m2), mida pidid hoonestama peamiselt mitme korteriga elamud, mis varustatud tolleaegsete mugavustega: vannitoad, veevärk, teenijatuba jne. Taara puiestee oli tänavaäärse hoonestusega, mujal jäeti hoone ette eesaed. Peamiselt planeeriti ehitada kahekorruselisi elamuid.

Põhimotiiviks oli linnaosa läbiva kesktelje – Taara puiestee ja seda lõikava Vikerkaare tänavaga tekitatud geomeetriline joonis.

Tähtvere linnaosa on üks tihedama hoonestusega linnaosi. Mõõtmised on näidanud, et keskmine hoonete (sh abihoonete) tsentroidide vaheline kaugus on 25 meetrit.

Hooned
pisi|Tartu Katoliku kirik 
Linnaossa ehitati peamiselt kergkonstruktsioonis hooneid, kuid kuna need on krohvitud, siis mõjuvad nad kiviehitistena. Enamik maju on ahiküttega, kuid hea ruumijaotusega, avarate tubadega.

Elamute kõrval on Tähtveres ka rida suurehitisi:

Maaülikooli linnak, kuhu kuuluvad
Tähtvere mõisa hoone,
Maaülikooli õppehooned,
Maaülikooli spordihoone,
Maaülikooli ühiselamu Kreutzwaldi 52, ;
Tartu Näituste hoone;
Tartu Katoliku kirik;
Tartu Laululava;
A. Le Coqi õlletehas.

Haljastus
Tähtvere linnaosas on kruntidel suur aedade osakaal. Mõned tänavad (Taara puiestee, Laulupeo puiestee) on palistatud alleedega. Kreutzwaldi tänava ääres asub suur Tähtvere park.

Puhkamisvõimalused
Tähtveres asuvad
lõbustuspark;
Emajõe rand Emajõe paremal kaldal. Rand on kõige Võrtsjärve-poolsem supluskoht Tartus;
laululava.

Ühistegevus
Linnaosas tegutseb Tähtvere Selts.

 Pilte 

Viited

Välislingid
Tähtvere miljööväärtuslik ala

Kategooria:Tartu linnaosad