Puurimine

Puurimine on üks levinumaid augu valmistamise viise. Puurimisel kasutatakse lõikeriistana puuri, mis võimaldab teha auku nii täismaterjalis kui ka suurendada juba ettepuuritud augu läbimõõtu. Puurimisel on pealiikumine pöörlev ja ettenihkeliikumine sirgjooneline.

Tavalistel puurpinkidel antakse mõlemad liikumised puurile: puur pöörleb, olles kinnitatud pingi spindlisse, ning liigub samal ajal töödeldava tooriku sisse, mis on kinnitatud liikumatult töölauale.

Puurimise otstarve
pisi|Kodune seina puurimine
Puurimine on tegevus aukude valmistamiseks erinevates materjalides.  

Selle peamised eesmärgid on: 
 aukude tegemine keermestamiseks, avardamiseks, hõõritsemiseks või laiemaks treimiseks;
 (tehnoloogiliste) avade tegemine elektrikaablite, ankurpoltide, toestuselementide ja muu sellise paigaldamiseks;
 toorikute (lõigu) eraldamine materjali liistudest;
 purustatavate konstruktsioonide nõrgendamine;
 lõhkeaine paigutamine loodusliku kivi kaevandamisel;
 hammaste puurimine hambaarsti töövõttena.

Tööpingid ja tööriistad puurimiseks 
Silindriliste ja ka mitmetahuliste (kolmnurksete, ruudukujuliste, viie- ja kuuetahuliste, ovaalsete) aukude valmistamiseks kasutatakse spetsiaalseid lõiketööriistu – puure.  

Sõltuvalt töödeldava materjali omadustest valmistatakse eri tüüpi ja mõõtudega puure järgmistest materjalidest: 
Süsinikterased – sobivad puidu, plastide ja pehmete metallide puurimiseks ning ülepuurimiseks.
Vähelegeeritud terased – kasutatakse puidu, plastide ja pehmete metallide töötlemisel; võrreldes süsinikterastega on neil suurem kuumakindlus (kuni 250 °C) ja puurimiskiirus.
Kiirlõiketerased – sobivad kõikide konstruktsioonimaterjalide puurimiseks nende mittekarastatud olekus; kuumakindlus on kuni 650 °C.
Kõvasulamiga varustatud terased – kasutatakse mittekarastatud teraste ja värvmetallide puurimiseks suurtel kiirustel; kuumakindlus on kuni 950 °C. Võivad olla tervikpuurid, pealejoodetud teradega või vahetatavate lõikeplaatidega.
Teemandiga varustatud terased – mõeldud kõvade materjalide, näiteks klaasi, keraamika ja kivi puurimiseks.

Puurimisoperatsioone sooritatakse järgmistel tööpinkidel: 
Vertikaalpuurpingid – puurimine on põhioperatsioon
Horisontaalpuurpingid – puurimine on põhioperatsioon
Vertikaalsisetreipingid – puurimine on abioperatsioon
Horisontaalsisetreipingid – puurimine on abioperatsioon
Vertikaalfreespingid – puurimine on abioperatsioon
Horisontaalfreespingid – puurimine on abioperatsioon
Universaalfreespingid – puurimine on abioperatsioon
Treipingid – puur on liikumatu ja töödeldav toorik keerleb

Ja samuti käsiriistadel: 
Mehaanilised trellid – puurimine toimub inimese lihasjõu abil
Elektritrellid – puurimine transporditava elektertööriista montaažil (sealhulgas löök-pöördpuurimine)
Perforaatorid

Materjalide lõikamise protsesside lihtsustamise võtteid: 
Jahutamine – kasutatakse määrde- ja jahutusvedelikke ning -gaase (vesi, emulsioonid, oleiinhape, süsihape, grafiit ja muu selline)
Ultraheli – puuri ultrahelivibratsioonid suurendavad tootlikkust ja soodustavad laastu purunemist.
Soojendus – raskesti töödeldavate materjalide eelsoojendamine vähendab nende kõvadust
Löök – kasutatakse kivi ja betooni löök-pöördpuurimisel

Puurimisliigid
Peamised puurimisliigid on:
silindriliste aukude puurimine;
mitmetahuliste ja ovaalsete aukude puurimine;
Silindriliste aukude ülepuurimine (läbimõõdu suurendus);
tsenterpuurimine – materjali vähese koguse läbipuurimine, et jätkata tööd teise puuriga (näiteks sügavale puurimisel), või detaili tagakese abil fikseerimiseks;
sügavpuurimine – augu puurimine viie või enama läbimõõdu kordsele sügavusele. Tihti nõuab spetsiaalseid tehnilisi lahendusi.

Jahutamine puurimisel
Suur probleem puurimisel on puuri ja töödeldava materjali ülekuumenemine hõõrdumise tõttu. Puurimise kohas võib temperatuur ulatuda kuni mitmesaja kraadini Celsiuse skaalal.

Ülekuumenemisel võib materjal hakata põlema või sulama. Paljud terased kaotavad ülekuumenemisel kõvadust, mille tagajärjel kuluvad teraspuuride lõikeservad kiiremini, ja selle pärast hõõrdumine aina suureneb, mis viib puuride kiire rivist väljalangemiseni ning puurimise efektiivsuse järsu langemiseni. Analoogselt, kõvasulamipuuri või vahetatavate plaatidega puuri kasutamisel kõvasulam kaotab ülekuumenemise tagajärjel kõvadust ning algab lõikeserva plastiline deformatsioon, mis on ebasoovitav kulumise liik.

Kuumenemise tõrjeks kasutatakse jahutamist jahutatavate emulsioonide või määrde-jahutusvedelike (MJV) abil. Pingi peal puurimisel on tihti võimalik organiseerida vedeliku andmist vahetult puurimise kohale. Jahutusvedeliku andmist võib samuti teostada kanalite kaudu puuris, kui tööpink seda võimaldab. Selliseid kanaleid tehakse paljudes tervikterastes ning kõikides korpusterastes. MJV sisemist andmist on vaja sügavate aukude puurimisel (10 ning enama läbimõõdu kordsele sügavusele). Seejuures on vajalik mitte niivõrd jahutamine ise, kuivõrd laastu eemaldamine. MJV surve viib laastu lõikamise tsoonist eemale, mis aitab vältida selle paketeerimist või korduvat lõikamist. Kui sel juhul pole võimalik tagada MJV andmist, siis tuleb sooritada puurimist puuri perioodiliste väljaviimistega laastu eemaldamiseks. Kuid selline meetod on väga väikese tootlikkusega.

Kategooria:Masinaehitus
Kategooria:Puidutöötlemine