Mais

Esimesena kirjeldas maisi teaduslikult Linnaeus.

 Ajalugu 
pisi|vasakul|Maisipõld Liechtensteinis
Mais pärineb tõenäoliselt Kesk-Ameerikast, kus seda hakati kasvatama umbes 7000 aastat tagasi. Vanimad maisiseemned leiti Teotihuacánist, mis asub Pueblo linna lähedal Mehhikos. Mais oli väga oluline toiduallikas maiade ja asteekide tsivilisatsioonis. Kesk-Ameerikast levis mais põhja poole kuni Kanadani ja lõuna poole kuni Argentinani. Pärast Ameerika avastamist 15. sajandil introdutseeriti mais Hispaania kaudu Euroopasse, kus seda esialgu kasvatati soojemates Vahemere maades, hiljem peaaegu kogu Euroopas.

Veel 1980. aastatel arvati, et mais kultuuristati 4500 aastat tagasi Mehhikos ja Guatemalas.

 Alamliigid 
Harilikust maisist on aretatud palju sorte, mida rühmitatakse mitmeks alamliigiks:
hammasmais (Zea mays L. subsp. mays) – Indentata rühm
paismais ehk lõhenev mais ehk plaksumais (Zea mays L. subsp. mays) – Everta rühm
kõva mais ehk ränimais (Zea mays L. subsp. mays) – Indurata rühm
suhkrumais (Zea mays L. subsp. mays) – Saccharata rühm
sõklamais (Zea mays L. var. tunicata Larrañaga ex A.St.Hil.)
tärklismais (Zea mays L. subsp. mays) – Amylacea rühm
tärklise-suhkrumais (Zea mays L. subsp. mays) – Amyleasaccharata rühm
vahamais (Zea mays L. subsp. mays) – Ceratina'' rühm.

 Morfoloogia ja füsioloogia 
pisi|vasakul|Isasõisikud
pisi|Maisitõlvikud
pisi|Silo valmistamine
pisi|Maisiteratooted
Mais on kõrreline ja kasvab tavaliselt 2–3, harva kuni 6 m kõrgeks. Ta annab hektari kohta rohkem teri kui ükski teine teravili.

Püstise kõrre läbimõõt on 2–7 cm ja selle südamik on täitunud pehme säsiga. Soodsate kasvutingimuste korral on kõrrel ka külgvõrsed.

Viljapea kasvab varrele lehekaenlasse. Tõlvikuid on maisitaimel 1–4. Tõlvik on tavaliselt 10–25, harva kuni 45 cm pikkune ja sisaldab tavaliselt 200–400, harva kuni 1000 seemet. Seemne mass on 190–400 mg. Tõlvikud arenevad emasõisikutest, isasõisikud asuvad eraldi sama taime ladvas. Seemned on tavaliselt kollased, kuid eri sortidel võivad olla ka valkjad, punased, sinakad, mustjad jne.

Hästi arenenud juurestik aitab kõrget taime püstisena hoida.

Mais on C4-taim, see on kohastunud süsihappegaasi halva kättesaadavusega atmosfäärist ja ei liida seda Calvini tsüklisse otse õhust.

 Kasvukohad ja -tingimused 
Harilik mais on valgusnõudlik ja soojalembene taim ning seda kasvatatakse peaaegu kogu maakeral, välja arvatud polaaralad ja kõrgmäestikud. Kasvuperioodi soovitatav õhutemperatuur jääb vahemikku 25–30 °C. Maisi kasvatatakse merepinna kõrgusel Kaspia mere lähedal ja kuni 4000 m kõrgusel Peruu Andides. Taimed kasvavad kõige paremini kergetel, hästi õhustatud, neutraalse reaktsiooniga ja viljakatel muldadel.

 Paljunemine 

Harilik mais on ühekojaline taim, isas- ja emasõisikud paiknevad samal taimel. Tolmlemine toimub tuule abil.

 Maisi kultiveerimine 
Maisi kultiveeritakse maailmas laialdaselt. Kaalu poolest ületab maailma maisitoodang riisi ja nisu toodangu. 2009. aastal toodeti maailmas 817,11 miljonit tonni maisi, maisipõldude pindala oli 159,5 miljonit hektarit. Viimase 40 aasta jooksul on tootmismahud tõusnud natuke üle kolme korra.
2012. aastal toodeti maailmas 872,8 miljonit tonni maisi, 2017. aastal 1134 miljonit tonni.

+Suurimad tootjad 2012. ja 2017. aastal Riik  Toodang 2012,tonnides  Osakaal 2012,%  Toodang 2017,tonnides  Osakaal 2017,%   273 820 066  31,4 370 960 390  32,7   205 614 000  23,6 259 071 000  22,8   71 072 810  8,1 97 721 860  8,6   21 196 637  2,4 49 475 895  4,4   22 260 000  2,6 28 720 000  2,5   19 387 022  2,2 27 952 000  2,5   22 069 254  2,5 27 762 481  2,4   20 961 300  2,4 24 668 750 2,2       16 820 000 1,5       14 326 100  1,3   15 614 100  1,8 14 121 680  1,2   13 060 100  1,5  14 095 300  1,2       13 235 748  1,2 Maailm  872 791 598  100  1 134 746 672  100

Aastail 1969–1971 oli maisi saagikus kõige suurem Austrias (55,5 ts/ha). Järgnesid USA (51,6 ts/ha), Prantsusmaa (51,5 ts/ha), Kanada (50,8 ts/ha) ja Saksa FV (50,5 ts/ha). Maailma keskmine oli 25,4 ts/ha.

1983. aastal oli maisi saagikus kõige suurem Kreekas (95,9 ts/ha). Järgnesid Itaalia (70,7 ts/ha), Austria (69,9 ts/ha), Ungari (65,5 ts/ha) ja Prantsusmaa (63,2 ts/ha). Maailma keskmine oli 28,0 ts/ha.

2017. aastal oli maisi maailma keskmine saagikus 47,4 ts/ha.

Maisi koristamiseks on välja töötatud maisikombainid. Need eraldavad maisitõlvikud vartest ning seejärel hekseldavad lehed ja varred. NSV Liidus toodeti maisikombaine Hersonets, mille tootlikkus oli 0,7–1,5 ha/h.

 Kasutamine 
Haljalt koristatud taimi kasutatakse loomasöödana, biogaasi tootmiseks ja silo valmistamiseks. Maisiteradest valmistatakse maisijahu, maisihelbeid, loomasööta, piiritust, tangu, maisitärklist, siirupit jm.

Maisijahust tehakse leiba, lisades nisu- või maniokijahu. Noori suhkrumaisi tõlvikuid kasutatakse köögiviljana, süüakse toorelt või keedetult.

 Harilik mais Eestis 
Eestis hakati harilikku maisi kasvatama 1835. aastal Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituudis, mis tegutses 1834–1839. 1885. aastal kasvatati maisi Sangaste, 1895. aastal Rooma mõisas. Põhiliselt kasvatati haljasmassi, Lõuna-Eestis loodeti saada ka teri.

Maailmasõdade vahelises Eestis uuriti maisikasvatust Tartu Ülikooli Taimebioloogia Katsejaamas. Katsed näitasid, et Eesti kliima on maisi jaoks liiga heitlik, sageli jäi suvi külmaks. Tehtud tööst kokkuvõtte teinud Nikolai Rootsi leidis, et maisilt ei tasu Eestis igal aastal teri oodata, peale selle oleks vaja sügisel tõlvikuid kunstlikult, rehe all kuivatada, aga tärklisetoodangus ei suudaks mais sellegipoolest kartuliga võistelda. Üksnes silokultuurina olevat tal tulevikku.

Laialdasem maisi kasvatamine algas pärast seda, kui NSV Liidu juhiks sai Nikita Hruštšov. 1953. aasta oktoobris EKP pleenumil käsitles Johannes Käbin maisikasvatust Eesti põllumajanduse prioriteetse suunana. 1955 oli maisipõldude kogupindala 33 000 ha. Siiski selgus üsna pea, et meie kliima on maisi jaoks liiga heitlik ja suved pole piisavalt soojad. Terad meie suvetingimustes sageli ei valmi ja seetõttu kasvatati maisi peamiselt haljasmassi saamiseks, mida kasutatakse loomasöödana või silo valmistamiseks. 1957. aastal oli maisipõldude pindala ainult 3800 hektarit, aga 1961. aastal 33 000 ha.

Pärast seda, kui maisisaak 1962 külma ja vihmase suve tõttu ikaldus, hakkas maisikasvatus kogu NSV Liidus oma menu kaotama. 1963. aasta detsembris tunnistas Hruštšov partei pleenumil, et teraviljakultuurina on mais NSV Liidus perspektiivitu, aga pidas vajalikuks seda silokultuurina. Maisi kohustuslik viljelemine lõpetati pärast seda, kui Hruštšov 1964 kõigist ametitest tagandati.

1980. aastatel oli maisipõldude pindala 5000–6000 hektarit. Eestis kasvatatavad maisisordid ('Crescendo', 'Furioso', 'TK 160') annavad kuivaine saaki 12–15 t/ha.

 Toiteväärtus ja biokeemiline koostis 
Toiduks tarvitatava suhkrumaisi värskelt valminud terade toiteväärtus ja biokeemiline koostis on toodud alljärgnevates tabelites.

+Toitained Toitaine  Väärtus100 g kohta Kalorsus  86,0 kcal Vesi  76,05 g Süsivesikud  18,70 g Tärklis  5,70 g Glükoos  3,43 g Valgud  3,27 g Kiudained  2,0 g Fruktoos  1,94 g Lipiidid  1,35 g Tuhk  0,62 g Sahharoos  0,89 g

+Toiteelemendid Toiteelement  Väärtus100 g kohta Kaalium (K)  270,00 mg Fosfor (P)  89,00 mg Magneesium (Mg)  37,00 mg Naatrium (Na)  15,00 mg Kaltsium (Ca)  2,00 mg Raud (Fe)  0,52 mg Tsink (Zn)  0,46 mg Mangaan (Mn)  0,16 mg Vask (Cu)  54 μg Seleen (Se)  0,60 μg

+Vitamiinid Vitamiin  Väärtus100 g kohta A  9,0 μg B1  155 μg B2  55 μg B3  1,770 mg B4  23,0 mg B5  717 μg B6  93 μg C  6,80 mg E  0,07 mg K  0,30 μg Luteiin+zeaksantiin  644,0 μg β-krüptoksantiin  115,0 μg Folaadid  42,0 μg

+Aminohapped Aminohape  Väärtus100 g kohta Glutamiinhape  636 mg Leutsiin  348 mg Alaniin  295 mg Proliin  292 mg Aspartaamhape  244 mg Valiin  185 mg Seriin  153 mg Fenüülalaniin  150 mg Lüsiin  137 mg Arginiin  131 mg Treoniin  129 mg Isoleutsiin  129 mg Glütsiin  127 mg Türosiin  123 mg

 Mais kultuuris 

Mais on kujutatud Angola, Grenada, Keenia, Mosambiigi ja Sambia vapil. Kuni 1992 oli mais kujutatud Roheneemesaarte vapil. Mais oli ka Moldaavia NSV vapil.

Maisitaime vars kahe küpse tõlvikuga on kujutatud Horvaatia 1-lipase mündi reversil. Neid münte vermitakse alates 1993.

Stephen King on kirjutanud novelli "Maisi lapsed", mis on andnud ainet mitmele õudusfilmile.

Vaata ka
'Pioneer 1507'

 Viited 

 Välislingid 


Kategooria:Teraviljad
Kategooria:Kõrrelised