Zaporižžja

Zaporižžja (varem eesti keeles venepäraselt Zaporožje) on linn Ukrainas, Zaporižžja oblasti keskus. Asub Dnepri (Dnipro) jõe ääres. Tegemist on Lõuna-Ukraina ühe suurima tööstus- ja kultuurikeskusega. Zaporižžja on Ukraina üks suuremaid linnu, olles elanike arvult kuues ja pindalalt viies linn. 

Linnas on seitse linnaosa: Oleksandrivskõi, Zavodskõi, Komunarskõi, Dniprovskõi, Voznessenivskõi, Hortõtskõi, Ševtšenkivskõi. Linna visiitkaardiks on linna peatänav – Sobornõi avenüü, mis on 10,8 km pikk ja läbib nelja linnaosa.

 Ajalugu 

Asula rajati 1770. aastal, linnaõigused sai 1806. aastal. 1921. aastani oli linna nimi ukraina keeles Oleksandrivsk, vene keeles Aleksandrovsk. 1932. aastal valmis hüdroelektrijaam (DniproGES), mis oli tollal Euroopa suurim.

1870. aastal rajati linna raudtee.

2010. aasta mais avati linnas Stalini büst. Sama aasta 31. detsembril lasti monument õhku ning see purunes täielikult.

2014. aasta 7. novembril üritati tõmmata trossidega maha 1977. aastal püstitatud 6 meetri kõrgust hallist graniidist Feliks Dzeržinski monumenti.

2016. aasta märtsis võeti maha 40 tonni kaalunud Vladimir Lenini monument.

 Venemaa 2022. aasta sissetung Ukrainasse 
16. märtsil 2022 pommitas Venemaa Ukrainasse sissetungi raames, mis algas 24. veebruaril 2022, linna esmakordselt. Kuna Zaporižžja on alates sissetungi algusest okupeeritud Lõuna-Ukraina aladele, sealhulgas ka Mariupoli linnale, lähim ukrainlaste kontrolli all olev suurlinn, siis on linna jõudnud suur osa okupeeritud aladelt põgenenud inimestest. Linna umbes 700 000 elanikust on umbes 500 000 jäänud linna ka sõjategevuse ajaks. Linna ümbritseb kolm kaitseliini.

Seisuga 14. oktoober 2022 on ukrainlastel õnnestunud sissetungi raames rindejoont linnale mitte lähemale lasta kui 30 kilomeetri kaugusele. Rindejoon on olnud linnale lähimal lõunas Kamjanske asula lähedal.

2023. aasta aprilli alguse seisuga on linnas alates sissetungi algusest hävinud 11 ja kahjustada saanud 533 kortermaja. Lisaks on venelased hävitanud 14 ja kahjustanud 542 hoonet, mis ei olnud kortermajad.

 Rahvastik 

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zaporižžja elanikest ukrainlasi 70,28%, venelasi 25,39%, valgevenelasi 0,67%, bulgaarlasi 0,44% ja juute 0,42%. Linnas suheldakse enamasti vene keeles, millel on regionaalkeele staatus.

 Transport 

Zaporižžja on maanteede ja raudteede sõlmpunkt Lõuna-Ukrainas ning sadam Dnepri jõel. Linnas on kaks raudteejaama. Linna vasak ja parem kallas on ühendatud Dnepri hüdroelektrijaama tammi ja Hortytsia saart ületavate sildadega. Reisijate linnadevahelist bussivedu teostavad kolm bussijaama ja üks bussiterminal. Linna kirdeosas asub Zaporižži rahvusvaheline lennujaam. Linna territooriumi läbivad olulisemad maanteed:

 riikliku tähtsusega maanteed H08, H23, H15;
 Euroopa kiirtee E105;
 rahvusvahelise tähtsusega maantee M14.

 Majandus 
Zaporižžja on rasketööstuse keskus, seal on hüdroelektrijaam ja linnast edelas Enerhodaris asub Zaporižžja tuumaelektrijaam. Zaporižžja autotehases toodetakse lisaks ZAZi (Zaporožetsi) mudelitele ka Daewoo Lanost, Lada Samarat, Opel Astrat ning mõnda Dacia ja Mercedes-Benzi mudelit.
Linnas toodetakse lennukimootoreid.

 Vaatamisväärsused 
 Ajaloo- ja kultuurikompleks Zaporizhian Sich
 Botaanikaaed lastele
 Peatänav – Sobornõi avenüü
 Raudtee lastele
 Püha Kaitse Katedraal
 Voznesenovskiy park

 Vaata ka 
 Zaporižžja kasakad
 Raketirünnak tsiviilkonvoile Zaporižžjas
 2022. aasta 9. oktoobri õhurünnak Zaporižžja korterelamule

 Viited 

 Välislingid 
 Zaporižžja koduleht
 Piltuudis: veteranid avasid Ukrainas Stalini büsti
 4. oktoober 2014. Liga Novosti. В Запорожье памятник Ленину активисты одели в вышиванку (vene keeles)

Kategooria:Ukraina linnad