Ühtri

Ühtri on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla keskosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Ühtrist põhjas asub Pärnselja, läänes Lelu, lõunas Aadma, idas Kleemu ja kirdes Kaigutsi küla.

Ühtri küla rahvast koos Pärnselja, Taterma ja teiste Hiiumaa metsakülade inimestega kutsuti hiidlaste seltside jaotuses toobrihiidlasteks, kuna nendes külades elasid tuntud puust esemete valmistajad. 

Nimi
alt=Ühtri evangeeliumi kristlaste ja baptistide palvemaja|pisi|265x265px|Ühtri baptisti palvela
Kohanime päritolu on teadmata. Kohanime on esmamainitud 1665. aastal kujul Vchtry.

Loodus
Ühtri lõunaosa läbib Luguse jõgi.

Elanike arv 

 Elanike arv  Aasta69  195969  197042  197942 198932  200024 201127 2021

Ajalugu 
Ühtri küla kuulus ajalooliselt algselt Putkaste mõisa alla ja hiljem Aadma mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid külas talunikud Uchtri Peet, Knuti Siemo ja Siemona Matz.

1835 oli Ühtris kuus talu, mille elanikud said omale perekonnanimeks nimed Ernes, Jaakson (Jakson), Jõemets, Kaev (Kaew), Lapp, Lipp, Maasik, Maripuu (Marripu), Roasto (Rooasto), Saarna, Sooster, Uusman, Wardas ja Wihhor.Käina kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; EAA.1864.2.VIII-196; 1835

Taristu
pisi|left|Autolavka Ühtri küla bussipeatuse juures
Ühtri küla läbib kagust loodesse Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee, kus asuvad Ühtri ja Lelu teeristi bussipeatus. Teest suundub edelasse Ühtri–Lelu tee ja loodesse Pärnselja tee.

Kultuur
Ühtri külas Pendi talus on sündinud kunstnik Ülo Sooster. Tema sünnikodu tähistab mälestuskivi. Mälestuskivi asukoht Külas asub baptistide palvela. Nõukogude ajal tegutses külas Tarbijate kooperatiivi kauplus.

Viited

 Kirjandus 
Uno Kiisa. "Ühtri." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 93, 10. august 1971 lk 3

Kategooria:Hiiumaa valla külad