Tahkuna

Tahkuna on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaare põhjaosas Läänemere ääres. See on Hiiumaa põhjapoolseim küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Küla piirneb põhjas ja läänes Läänemerega, lõunas Meelste ja idas Lehtma külaga.

Nimi
Carl Friedrich Wilhelm Russwurm pidas kohanime aluseks sõnaühendit ’taganina’. Paul Ariste, Lauri Kettunen ja Marja Kallasmaa pakkusid vasteks sõna tahk ’ihumiskivi’. Kohanime algusosa häälikulise arengu seletamine on keeleteadlastele probleemiks.   Küla on esimest korda mainitud 1564. aastal Takana nime all.

Loodus 
Küla edelaosa kuulub Tahkuna looduskaitseala koosseisu. Külas asub Hiiumaa põhjapoolseim geograafilline punkt Tahkuna nina.

Elanike arv  

 Arv  Aasta4  19594  19702  20002  20116 2021

Talud 

Tahkuna talud 1917 Kõrgessaare valla elanike nimekiri; Rahvusarhiiv, era.4313.1.608; 1917

 Talu number  Talu nimi  Suguvõsa 1  Kuusiku  Köök 2 Liiva  Klaas 3  Rüütli Tee 4 Simmuna   Jääger 5 Vanakordoni   Kaus

Ajalugu 
Tahkuna kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa koosseisu ja asus hiiurootslaste alal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli külas viis talu, mille peremehed olid Greis Hansson, Jöran Thomasson, Morten Siemonson, Michel Hansson ja Kaubapöldo Bengt.

1835 said külaelanikud omale perekonnanimedeks nimed Allango, Kaus, Ninna, Rehm, Simmer ja Tahk.Reigi kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; RA,EAA.1864.2.VIII-194; 1835

Seoses Nõukogude baaside rajamisega pidid külaelanikud 1939 lahkuma ja küla alal asus väeosa. Tahkuna kuulus 1977–1997 Malvaste koosseisu.

Taristu 
Küla keskosa läbib Tahkuna tee.

Kultuur 
Külas asub Hiiumaa militaarmuuseum, Tahkuna tuletorn ja Eesti esimene tuulegeneraator, mis 2021 demonteeriti. Tuletorni lähedal asub mälestusmärk Estonia katastroofis hukkunud laste mälestuseks.

 Vaata ka 
Tahkuna looduskaitseala
Tahkuna rannakaitsepatarei nr 26
Tahkona (Eesti traaler)

Viited

Kategooria:Hiiumaa valla külad