Sakslased

Sakslased (endanimetus die Deutschen) on etnos (Volk), mis jagab ühist saksa kultuuri, räägib saksa keelt emakeelena ning on saksa päritolu. 

Sakslasteks võidakse nimetada ka Saksamaa Liitvabariigi kodanikke üldiselt, nende etnilisele kuuluvusele tähelepanu pööramata.

Maailmas on umbes 100 miljonit inimest, kes kõnelevad saksa keelt emakeelena, umbes 75 miljonit neist peab end sakslasteks. Peale selle on 70 miljonit saksa päritolu inimest (peamiselt Ameerika Ühendriikides, Brasiilias, Kasahstanis ja Kanadas), kes ei räägi saksa keelt emakeelena, kuid võivad end pidada siiani etnilisteks sakslasteks. Seetõttu on sakslaste koguarv 75 ja 160 miljoni vahel, olenevalt kriteeriumidest (emakeelena rääkijad, etnilised sakslased või osaliselt saksa päritolu inimesed).

Sakslased moodustavad tähtsa vähemusrahvuse mitmes Kesk- ja Ida-Euroopa riigis (Poola, Ungari, Rumeenia, Venemaa), samuti Namiibias, Lõuna-Brasiilias, Argentinas, Tšiilis ja Paraguays.

Sakslased maailmas
Sakslasi või nende järeltulijaid leidub paljudes riikides.

Saksamaal 68 miljonit
USA-s 5–45 miljonit
Brasiilias 5 miljonit 
Austrias 74 000 (koos austerlastega on saksa keele kõnelejaid 7,25 miljonit)
Šveitsis 112 000 (saksa keele rääkijaid on Šveitsis kokku 4,7 miljonit)
Kanadas 700 000 – 3 miljonit
endise Nõukogude Liidu aladel 1 miljon
Argentinas 600 000 The Embassy claims there are 600,000 people of German descent and 50,000 German citizens.
Tšiilis 500 000 – 600 000 German Embassy in Chile.
Austraalias 350 000
Hollandis 386 000
Hispaanias 193 000
Paraguays 160 000
Poolas 150 000
Suurbritannias 100 000
Venezuelas 75 000
Belgias 71 000
Ungaris 62 000
Rumeenias 60 000 (seisuga 2002)
Tšehhi Vabariigis 39 000
Namiibias 30 000

Päritolu
Sakslased on germaani hõimudest kujunenud rahvas. Germaani keeli rääkivad rahvad rändasid Lõuna-Skandinaaviasse Musta mere piirkonnast, assimileerides teised rahvad, sealhulgas soomeugrilased. Läänemerest lõunas assimileeriti, hävitati või aeti neilt aladelt välja keldid. Etnograafide hinnangul laiendasid germaanlased oma asualasid Jüütimaalt ja Läänemere edelakaldalt kaugemale juba enne suurt rahvasterändamist. Hiljem segunesid sakslased teiste Euroopa rahvastega, nagu roomlased ja slaavlased.

 Sakslased kui etnos 
 Definitsioonid 
Küsimus, kuidas sakslasi kui etnost ja rahvust defineerida, on saanud ajaloo jooksul palju erinevaid, osalt vastakaid vastuseidDieter Borchmeyer. Was ist deutsch? – Die Suche einer Nation nach sich selbst, Rowohlt, Berlin 2017. Ettekujutus sakslaste etnilis-kultuurilisest ühtsusest on alates umbes 19. sajandi algusest, alates Saksamaa vabadussõjast saksa rahvusemõistete tähtsaim alus. Et saksa rahvusriiki ei olnud, ei kujunenud rahvakogukonna mõiste, mitte riigi alusel, vaid tuginedes ettekujutustele kultuurilisest (eriti ka keelelisest) identiteedist ja ühisest päritolustPeter Glanninger. Rassismus und Rechtsextremismus. Rassistische Argumentationsmuster und ihre historischen Entwicklungslinien. Peter Lang, Frankfurt am Main 2009, ISBN 978-3-631-57501-7, lk 148.. See iseloomustab saksa rahvusemõistmist tänapäevani ja väljendub näiteks määratlustes Saksamaa kodakondsuse kohtaVt: Erwin Allesch. – Dieter C. Umbach, Thomas Clemens (toim). Grundgesetz. Mitarbeiterkommentar, kd I, 2002, artikkel 16, Rn. 1.. Ajaloolase Friedrich Meinecke (1922) järgi eristatakse niisugust rahvust kui kultuurrahvust  riigirahvustestRogers Brubaker. Citizenship and Nationhood in France and Germany, Harvard University Press, Cambridge (Massachusetts) 1992., kusjuures sakslased ja itaallased kuuluvad esimeste eelkõige kultuuriliselt ja etniliselt mõistetud rahvuste hulka.

Rudolf Laun defineeris 1930 "rahva" loomulikus mõttes" kui "ühisest päritolust ja sugulisest ühendusest tekkinud ning sama keele tõttu vaimseks ühtsuseks sulandunud vaba isikliku tunnistusega kõlbelise kogukonnana"Rudolf Laun. – Gerhard Anschütz, Richard Thoma (toim). Handbuch des deutschen Staatsrechts, kd I, Mohr Siebeck, Tübingen 1930, lk 245, tsit:  Eckart Klein. Der Status der deutschen Volkszugehörigen und die Minderheiten im Ausland. – Josef Isensee, Paul Kirchhof (toim). Handbuch des Staatsrechts der Bundesrepublik Deutschland, kd X: Deutschland in der Staatengemeinschaft, 2012, lk 229, § 212, äärenumber 7.. 

Sakslaste nimetuse päritolu eesti keeles
Eestlased ja mitmed teised läänemeresoome rahvad on sakslaste nimetuse tuletanud germaani suguharu sakside nimetusest (eesti "sakslased", soome "saksalaiset", liivi "saksād").

Viited

 Välislingid 

Kategooria:Läänegermaani rahvad

Kategooria:Saksamaa