Ahtme linnaosa

pisi|Kohtla-Järve linnaosad. Ahtme linnaosa on tähistatud numbriga 2.
Ahtme on Kohtla-Järve linnaosa. Asub Jõhvi lõunakülje all.

Ahtmes asus üks suuremaid põlevkivikaevandusi. Varem tegutses seal Kohtla-Järve Soojusele kuuluv Ahtme soojuselektrijaam.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Ahtmel 17 252 inimest. Eestlasi oli neist 2128 (12,3%).

Ajalugu
Kaht Jõhvi mõisast eraldatud talu koos hõlmates hakati Eesti ajal nimetama Ahtme-Rausvere külaks Jõhvi–Illuka maantee ääres. 15. detsembril 1938 oli Ahtme külas 6 talu (Väljarahva, Pajuniidu, Ahtme-Einti, Ahtme, Kohtringi ja Noolmani) 28 elanikuga.https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.3138.1.1098:38 Küla kuulus endisesse ja alates 1. aprillist 1939 uude Jõhvi valda Virumaal.https://www.etera.ee/zoom/42930/view?page=40

Teise Saksa okupatsiooni ajal alustati 1942. aastal Ahtme küla metsamaadel kaevanduse, põlevkivirikastustehase, elektrijaama ja tehaseasula rajamist. Väga palju kasutati Nõukogude sõjavangide tööjõudu, aga näiteks ka Madalmaade vabapalgalisi korstnaehitajaid jt.

Pärast sõda jätkati Ahtme tööstusasula arendamist juba Nõukogude võimu poolt. Ka nüüd kasutati sõjavangide (sedakorda Saksamaa ja tema liitlaste) tööjõudu, selleks rajati 135. sõjavangilaager. Nii kaevanduse, asula kui ka tööstuste projektid tehti Leningradis projekteerimisettevõttes GIProŠaht.Viktor Nikolai. "Ahtme kaevandus". // 90 aastat põlevkivi kaevandamist Eestis. Tehnoloogia ja inimesed. Eesti Mäeselts, TTÜ Mäeinstituut, Eesti Põlevkivi. Tallinn 2006. Lk 162

1948. aastal sai Ahtme tehaseasula töölisalevi õigused. 1949. aastast kuulus alev Jõhvimaa alla, 1950. aastast Jõhvi rajooni alla. 1953. aastal sai töölisalev rajoonilise alluvusega linna õigused.

Ahtme küla alale rajatava asulaga samal ajal rajati Puru küla maadele uut asulat (praeguse Puru asumi kohal). 1960. aastatel kinnistus Ahtme küla kohale rajatud asula nimeks Vana-Ahtme ning Purusse rajatud ja hiljem ida poole laiendatud asula nimeks Uus-Ahtme.

1960. aastal kaotati ära Ahtme linn ning linna vanem ja uuem asula läksid Kohtla-Järve linna koosseisu.

Uuesti oli Ahtme iseseisev linn aastatel 1991–1993, pärast seda sai Ahtmest jälle Kohtla-Järve linnaosa.Eesti haldusterritoriaalse jaotuse ja korralduse areng 1990. aastatest (I osa), vaadatud 22.02.2016

 Asumid 
2007. aastal oli Ahtmes viis asumit:
 Ahtme
 Iidla
 Puru
 Tammiku
 Vana-Ahtme

2007. aastal planeeriti lisaks kaks asumit:
 Pargitaguse
 Tabori

 Vaata ka 
 Ahtme küla
 Vana-Ahtme
 Ahtme raamatukogu
 Kosmos (Ahtme kino)
 Ahtme Püha Joosepi kirik

Viited

Kirjandus
Erik Kalda. "Jõhvi maadleb maavalitusega Ahtme pärast". Põhjarannik, 7. märts 2001
Viktor Nikolai. "Ahtme kaevandus". // 90 aastat põlevkivi kaevandamist Eestis. Tehnoloogia ja inimesed. Eesti Mäeselts, TTÜ Mäeinstituut, Eesti Põlevkivi. Tallinn 2006. Lk 162–201
 Mait Sepp. "Kuidas tekkis Ahtme?". Eesti Loodus, 5 (september-oktoober)/ 2024. Lk 22–26

 Välislingid 
 Ahtme 360° aeropanoraam / aerofoto


Kategooria:Kohtla-Järve linnaosad
Kategooria:Eesti endised alevid
Kategooria:Eesti endised linnad