Gammalsvenskby

pisi|Mälestusrist 18. sajandil Gammalsvenskbysse ümberasunud hiiurootslastele (2011. a. foto) 
pisi|Mälestusmärk Gammalsvenskbys 16 mehele ja ühele naisele, kes hukkusid või kadusid Jossif Stalini režiimi terroriohvritena aastatel 1937–1938.
pisi|Kunagine Gammalsvenskby rootslaste luteri kirik, mis ehitati ümber sibulkupliga õigeusu kirikuks (2005. aasta foto; kirik hävitati Vene sõjaväe droonirünnakus 2024. aastal).Rysk attack mot kyrka i svenskby: ”Allt är utbränt”|url=https://omni.se/rysk-attack-mot-kyrka-i-svenskby-allt-ar-utbrant/a/vg5wd4 (Omni) 2024-06-19 Nordlund, Felicia (rootsi keeles) 
Gammalsvenskby (tõlkes "Vana Rootsiküla"; ukraina keeles Старошведське; saksakeelne ajalooline nimi Altschwedendorf) on endine hiiurootslaste küla Ukrainas Hersoni oblastis Berõslavi rajoonis Dnepri jõe läänekaldal, praegu moodustab osa Zmijivka (ukraina keeles Зміївка) külast.

Küla asutas 1782. aastal ligi 500 hiiurootslast, kes lahkusid 20. augustil 1781 Reigi (rootsi k Rickull, saksa k Kirchspiel Roicks) rootsi küladest Kõrgessaare mõisa (saksa k Hohenholm) aladelt, Hiiumaalt ja asusid elama Venemaa Keisririigi vastvallutatud territooriumil moodustatud Novorossija kubermangu. 

1929. aastal said Gammalsvenskby rootslased võimaluse asuda ümber Rootsi. Osa Rootsi lahkunutest läks hiljem Nõukogude Liitu tagasi.

21. sajandi teisel kümnendil elas külas ligi 200 rootslast, kellest rootsi keele kõnelejaid on umbes 20.

Gammalsvenskby on jäänud ajalukku kui ainulaadne eestirootslaste diasporaa näide Ukrainas. Kogukonnal on tänaseni tugevad sidemed ja suhted Rootsiga.

Enne Venemaa täiemahulist sõjalist sissetungi Ukrainasse 2022. aastal oli külas 2300–2500 elanikku, kuid 2024. aasta juuniks oli seal alles vaid umbes 70 inimest. 2025. aasta oktoobris oli Gammalsvenskbyst pärast jätkuvat Vene pommitamist alles vaid rusuhunnik ja sel ajal elas seal veel vaid kolm inimest.Bara tre kvar i Gammalsvenskby: ”En grushög”|url=https://www.dn.se/varlden/bara-tre-kvar-i-gammalsvenskby-en-grushog/ Dagens Nyheter| 2025-10-09 (rootsi keeles) 

 Ajalugu 
 Hiiurootslaste ümberasumine (1780–1782) 
Aastatel 1780–1782 toimus sunnitud ümberasumine Reigi kihelkonna rootsi talupoegade seas, peamiselt Kõrgessaare mõisa talupoegadest, kes kuulusid Stenbockide suguvõsale. Tollal oli mõisa valduses Jakob Pontus Stenbock (1750–1824), kes koostöös Vene keisrinna Katariina II koloniseerimispoliitikaga korraldas rootslaste ümberasumise. Ümberasustamise eest vastutajaks määras keisrinna vürst Grigori Potjomkini, kellel oli ukaasi väljaandmisel käsi mängus ja selle loomise idee sai ta Stenbockilt.

Umbes 1000 rootslast lahkus augustis 1781 Hiiumaalt ja asus teekonnale Ukraina suunas. Reigi rootslastega liitus ka vabatahtlikke - kaasatulijaid Kärdla rootslaste hulgast ja isegi väljaspoolt Hiiumaad, 1200 võib olla väljarändajate tegelik hulk küll. Umbes 1782. aasta kevadeks jõudis 535 neist määratud asukohale ning rajas Gammalsvenskby (eesti k Vana-Rootsi küla) 1. mail 1782. Kuigi tsaarivõimu esindajad lubasid ümberasujatele maksusoodustusi ja paremaid elutingimusi, oli tegemist sunnitud kolonisatsiooniga, kuna talupoegadel polnud tegelikult oma elu korraldamiseks teisi valikuvõimalusi.

Peamised põhjused ümberasumiseks olid:
 Vene riigi strateegiline ja majanduslik huvi: hõredalt asustatud lõunapiiride täitmine ja põllumajanduse arendamine.
 Mõisniku huvid: Stenbockide suguvõsa soov vabaneda rootsi talupoegadest, kelle eriõiguslik seisund ja kohalikud pinged raskendasid mõisa majandamist.

Teekond ja esimesed asustusaastad Ukrainas olid rängad, esines märkimisväärset suremust - 1794 aastal oli kogukonna suurus 227 inimest. Ukraina eesti-rootslased on ajalooliselt olnud tihti sunnitud põgenema ning neid on korduvalt ümber asustatud konfliktide ja näljahädade tõttu.

 Vene-Ukraina sõda 
Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse 24. veebruaril 2022 okupeerisid Venemaa relvajõud ajavahemikus aprillist kuni novembrini 2022 Gammalsvenskby ning ka pärast vabastamist Ukraina vägede poolt on küla jäänud endiselt rindejoone lähedusse.

13. aprillil 2023 pommitas Venemaa Gammalsvenskby koolihoonet õhust; mais 2023 hävitasid Vene vägede liugpommid kooli ja tervisekeskuse pärast Gammalsvenskby pikaajalist pommitamist. 2023 juuli alguses oli küla Hiiu Lehe teatel täielikult hävitatud. Purustustest oli siis puutumata jäänud vaid külas asuv kirik ning viimased külaelanikud olid parasjagu põgenemise ootel, varjudes oma keldrites. Enamik külaelanikke oli põgenenud teistesse naaberküladesse, mis olid väljaspool suurtükkide laskeulatust.

Vene väed on järjepideva pommitamise käigus tulistanud küla pihta ka fosforpomme, mida on kirjeldatud kui "terroripommitamist", mille eesmärk on hirmutada küla tsiviilelanikkonda.Gammalsvenskby utsatt för hård rysk beskjutning|url=https://www.msn.com/sv-se/nyheter/utrikes/gammalsvenskby-utsatt-f%C3%B6r-h%C3%A5rd-rysk-beskjutning/ TT Nyhetsbyrå 2023-04-11 tidning=Nyheter24 (rootsi keeles)}} 14. juunil 2024 hävitati Gammalsvenskby kirik droonirünnakus.Rysk attack mot kyrka i svenskby: ”Allt är utbränt”|url=https://omni.se/rysk-attack-mot-kyrka-i-svenskby-allt-ar-utbrant/a/vg5wd4 (Omni) 2024-06-19 Nordlund, Felicia (rootsi keeles) Rünnakud Gammalsvenskbyle on toimunud vaatamata asjaolule, et külas ei ole nüüdseks ei sõjalisi sihtmärke ega toimu enam sõjalist tegevust. Enne Venemaa sissetungi oli külas 2300–2500 elanikku, kuid 2024. aasta juuniks oli seal alles vaid umbes 70 inimest. Vene rünnakutes küla vastu on hukkunud vähemalt 11 inimest. 2025. aasta oktoobris oli Gammalsvenskbyst pärast jätkuvat Vene pommitamist alles vaid rusuhunnik ja sel ajal elas seal veel vaid kolm inimest.Bara tre kvar i Gammalsvenskby: ”En grushög”|url=https://www.dn.se/varlden/bara-tre-kvar-i-gammalsvenskby-en-grushog/ Dagens Nyheter| 2025-10-09 (rootsi keeles) 

 Viited 

 Kirjandus 
 Marje Joalaid, Evi Juhkam. Reigi rootslaste järeltulijad Ukrainas. – Keel ja Kirjandus 1982, nr 5, lk 240–245.

Kategooria:Hersoni oblasti külad
Kategooria:Rootsi ajalugu
Kategooria:Rannarootslased
Kategooria:1782