Muhu kirik

Muhu Katariina kirik on kirik Muhu saarel Liiva külas. Kirikus tegutseb Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Muhu Katariina kogudus.
pisi|Muhu Katariina kiriku põhjafassaad
 Ajalugu 
|pisi|Vaade altari suunas
Kirik on ehitatud varagooti stiilis tõenäoliselt 13. sajandil Ojamaa meistrite poolt (esimene mainimine 1267). Kirik on pühitsetud 3.–4. sajandi vahetusel elanud pühale Katariinale Aleksandriast.
Praegune hoone on 1703. aastal Põhjasõja ajal purustatust 1738. aastal üles ehitatud. 1941. aasta suvel kirik põles ning aastail 1957–1958 restaureeriti kimmlaudadega kaetud kõrge sadulkatus.
Restaureeriti 20. sajandi lõpul (projekt valmis 1993, arhitekt Tõnu Parmakson). Tööd lõppesid 2004. aastal. 

2008. aasta septembris lahvatas kirikla kõrvalhoones tulekahju. Külarahva häirekõnede peale Orissaarest, Leisist ja Kuressaarest kokku sõitnud päästemeeskonnad leidsid eest lausleegiga põleva 8 × 12 meetrise paekivihoone. Viimases hoiti kiriku vanu, rootsiaegseid puitpinke, looži ja metallist tornikukke, mis olid üle jäänud, kui Teisest maailmasõjast saadik poolenisti varemeis seisnud kirik korda tehti. Tornikukk on praegu kirikus näha. 

Arvestades kiriku väheseid kitsad aknaid, võlvidele viivat kitsast müüritreppi ja süvendeid riivpalgi kinnitamiseks, oletatakse, et kirik on ehitatud kaitseotstarbelisena. 

"Muhu Katariina kiriku ehituslugu".

 Hauaplaadid 
pisi|Muhu kirik Paul Raua 1898. aasta õlimaalil
Kirikus on üks kahest Eestis säilinud inimfiguuri kujutavast 12.–13. sajandi hauaplaadist. Hauaplaat on kiriku lääneseinas asuva müüritrepi uksesilluseks. Kompositsiooni keskel paikneb ilmapuu, sellest paremal seisab pikas rüüs mees, oda käte vahel. Puust vasakul on suur kõver joogisarv; viimast seostatakse paganlike peiedega. Kujutatud stseeni tõlgendatakse kui sõdalase siirdumist all-ilma. Seal jätkuvat elu ja maailma kestvust sümboliseerib päikesepuu, joogiohvrit lahkunu auks aga sarv.Muhu Katariina kirik
|pisi|13. sajandi hauaplaadid kiriku õues
Kiriku õues asuvad mõned lihtsa ristiga ja igasuguse kujutiseta hauaplaadid (arvatavasti 13. sajandist) ning paar pooleldi maasse vajunud 17. sajandi kiviristi.

 Kohapärimus 

Tupenurme külas elanud 1882. aastal sündinud Juula Peekeri 1959. aastal jutustatud loo järgi ehitati Muhu kirikut algul Viira külla: 

"Muhu kirikut hakati ehitama Viira külla Grünthali maja juurde. Mis pääva tehtud sai, see on öösel ära laotet. Vanakurat olli segan. Sedasi oln kolm päeva. Siis on üks targem mees tuln ja üteln, et tarvis vundamendikivid härjavankri peale panna, ja kus härjad viivad ja seisma jäävad, sõnna kirik ehitada. Härjad on seisma jään sõnna, kus kirik praegu seisab. See on Härjamägi. Seda olen ma kuuln vanast-vanast riagitavad."KKI 27, 252 (2) < Muhu, Tupenurme küla — A. Schmuul < Juula Peeker, sündinud 1882. a. (1959); avaldatud: E. Laugaste, E. Liiv 1970. Muistendeid Vanapaganast. Tln: Eesti Raamat, lk 312, nr 500.

Muhu Katariina kiriku vaateid

Vaata ka
 Kaitseotstarbeline kirik

Viited

Välislingid

 Muhu Katariina kirik kirikud.muinas.ee

 Kirikust Muhu Katariina Koguduse veebilehel

Kategooria:Saare maakonna kirikud
Kategooria:Muhu vald
Kategooria:Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kirikud‎
Kategooria:Gooti kirikud Eestis
Kategooria:Muhu kihelkond