Mõigasroie

pisi|Kahe ümarvöödiga ääristatud mõigas roideprofiilina. Joonis raamatust "Dictionnaire raisonné de l’architecture française du XIe au XVIe siècle"Dictionnaire raisonné de l’architecture française du XIe au XVIe siècle
Mõigasroie on võlviroie, mille profiil on kujundatud ümara mõikana. See näeb välja nagu ümmarguse lati taoline kaar, mis on laotud raidkividetailidest või tellistest.
Eesti arhitektuuris on ümar või kergelt teravaselgne mõigasroie kasutusel vanemas, 13.–14. sajandi kirikuarhitektuuris. 15. sajandile on iseloomulikud vormid topeltmõigasroie ja vaheliistuga topeltmõigasroie (näiteks Tallinna Niguliste ja Oleviste kirikus, Tallinna Raekojas, Padise kloostri kirikus).

Mõigasroidest erinevad tugevalt hilisgooti vormid pirnvöötroie (Valjala kiriku kooriruumis, Kuressaare linnuse ristikäigus) ja rihvkülgedega roie (Kuressaare linnuse refektooriumis).

Mõigasroie on kasutusel peamiselt hilisromaani ja varagooti arhitektuuris.

 Pildid 

 Vaata ka 
 Võlv
 Roie
 Mõigas

 Viited 

Kategooria:Võlv
Kategooria:Keskaja Euroopa arhitektuur