Langeoog

pisi|Langeoogi õhuvaade põhjast

Langeoog on üks seitsmest asustatud Ida-Friisi saarest Waddenzee servas Põhjamere lõunaosas. See paikneb Baltrumi (läänes) ja Spiekeroogi (idas) vahel. See on ühtlasi ka vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wittmundi kreisis. Valla pindala on 19,67 km². 31. detsembril 2023 elas seal 1756 inimest. Langeoog tähendab alamsaksa keeles 'pikk saar'. Saarel on luiteid, kõrgus kuni 20 meetrit. Saarel elas oma elu lõpul baltisaksa päritolu Eesti meteoroloog ja keeristormiuurija Johannes Letzmann.

Langeoogi rand on 14 km pikk. Saare tegelik suurus oleneb loodetest, vesi tõuseb ja mõõnab umbes 2,5 meetri võrra iga kuue tunni tagant.

 Loodus 

Langeoog koosneb geoloogiliselt ainult liivast. Rand ja luited on saare lääneosas merest uuristatud. Viimase 50 aastaga on Langeoogi lääneots liikunud mitusada meetrit itta. Selline nähtus esineb kõigil Ida-Friisi saartel — mõni saar on liikunud nii palju, et asulat on tulnud mitu korda uuesti ehitada. Kõigil saartel peale Juisti ja Langeoogi on lääneotsas suured raudbetoonist buunid.

 Ajalugu 
 Tormivoolud 

1717. aasta jõulude ajal lõikas tormivool Langeoogi kolme ossa.

 Transport 

pisi|Parvlaev Langeoog IV hommikul

Langeoogile pääseb Ida-Friisimaa mandriosa Bensersieli sadamast parvlaevadega Langeoog I, Langeoog II, Langeoog III ja Langeoog IV. Langeoogi parvlaevade graafik ei sõltu loodetest, mis on Ida-Friisi parvlaevade puhul ebatavaline.

Sadam ja linn on ühendatud raudteega ning Langeoogil on ka lennuväli.

Langeoog on suures osas autovaba. Saare külalised peavad oma autod mandrile jätma. Ainult päästeametil ja kiirabil on mootorsõidukid. Traktorite ja raskete ehitusmasinate tegevus on piiratud. Politseinikud ja arstid liiguvad jalgrattaga. Mõnel ettevõttel (ehitus, jookide kohaletoimetamine, postkontor jne) on elektriautod. Postkontoril ja laevakompaniil on kummalgi üks elektriauto. Jala liikumise asemel võib rentida jalgratta või võtta hobutakso.

 Turism 

Turism on peamine sissetulekuallikas. Peaaegu kõigis saare hoonetes on külalistetoad. On ka mitu hotelli. Noortehostel on mõned kilomeetrid linnast väljas.

Saare puhas õhk teeb selle populaarseks inimeste seas, kellel on hingamisteedega probleeme.

 Maamärgid 

pisi|püsti|Lili Marleeni ja Lale Anderseni mälestusmärk Langeoogil

 Langeoogi veetorn;
 katoliku kiriku torn;
 protestantliku kiriku torn;
 Melkhörndüne. See oli kunagi Ida-Friisimaa kõrgeim looduslik koht ja seetõttu turismimagnet. Tuhanded külastajad, kes igal aastal Melkhörndüne tippu kõnnivad, on aga liiva laiali kandnud ja Ida-Friisimaa kõrgeim punkt on nüüd Weißdüne naabersaarel Spiekeroogil;
 vetelpäästetorn.

 Kuulsaid inimesi 

Saarel elas mitu aastat laulja ja laulukirjutaja Lale Andersen, kelle 1939. aasta tõlgendus laulust "Lili Marleen" sai teise maailmasõja ajal väga populaarseks. Kuigi ta suri 1972. aastal Viinis, on ta maetud saare luitekalmistule. Langeoogile on tema auks püstitatud pronksist mälestusmärk.

 Viited 

 Välislingid 

 www.langeoog.de
 Langeoog Online – reisi- ja turismikataloog

Kategooria:Alam-Saksi vallad
Kategooria:Friisi saarte saared
Kategooria:Ida-Friisi saared
Kategooria:Wittmundi kreis