Kannel

Kannel on näppekeelpillide hulka kuuluv muusikainstrument. Kannel on olnud eestlaste sajandeid vana rahvapill ning sellesarnaseid pille on ka paljudel teistel Põhja- ja Ida-Euroopa rahvastel. 

Kandleid on kolme põhitüüpi: vanem kannel, uuem kannel ehk viisikannel ja duurkannel. Kandle põhiosad on kõlakast ja sellele tõmmatud pillikeeled.

Vanematel kanneldel oli ainult viis või kuus keelt. Sellesse liiki kuuluvad ka väikekanneldeks ja niinimetatud setu labaga kanneldeks kutsutud pillid. Uuematel kanneldel võib keelte arv ulatuda kuni poolesajani. Kandlekeeled tõmmatakse helisema sõrmede või plektroniga. 

Esimene kirjalik teade Eesti kandle kohta pärineb 1579. aastast, kuid kandle vanuseks arvatakse olevat isegi paar tuhat aastat.

Veljo Tormise ärgitusel on Tallinna Klaverivabrik tootnud kuuekeelseid väikekandleid. Tallinna Klaverivabrik on tootnud ka kromaatilisi kandleid ja rahvakandleid, kuid lõpetas tootmise 1990. aastate alguses.

 Kannel rahvamütoloogias 
Friedrich Reinhold Kreutzwald nimetas kannelt eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" algusvärssides: "Laena mulle kannelt, Vanemuine!" Teine 19. sajandi rahvusliku ärkamisaja suurkuju Carl Robert Jakobson kasutas kannelt oma koolilugemike ja noodikogude kujunduses. 

Tallinna Nõmme linnaosa Kivimäe asumis on Kandle tänav, mis sai selle nime 1927. aastal samas kandis asuva endise Kreutzwaldi tänava (praeguse Lauliku tänava) mõjul (lauluisa ja tema kannel).Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk 271

 Kandle liike 
Vanem kannel
Väikekannel – viiekeelne Karjalas ja Soomes, kuue- või seitsmekeelne Baltimaades ja Loode-Venemaal
Setu kannel
38-keelne kannel38 keelega kannel.
Uuem kannel
Simmel ehk simbel – 20–30 diatoonilise keelega kannel ehk viisikannel
Saate- ehk akordkannel (ka duurkannel) – koorideks koondatud saatekeeltega kannel
Rahvakannel ehk kodukannel – viisikeeltega ja akordkeeltega (akordidega, duuridega) kannel
Kromaatiline kannel ehk kontsertkannel (46–50 keelega)
Päkarauakannel (levinud Kagu-Eestis, nimetus tuleneb mängu ajal pöidla ümber keeratavast metallrõngast)

 Galerii 

 Teiste rahvaste kandled 
 karjalased: kantele, kandeleh
 liivlased: kāndla
 soomlased: kantele
 vadjalased: kannõl, gusli, guusla
 vepslased: kandel, stribunik
 latgalid: kūkles
 lätlased: kokles
 leedulased: kanklės
 poolakad: gęśle
 ukrainlased: husli
 valgevenelased: husli
 venelased: gusli
 tatarlased: guslja, göslja, keslja
 tšuvašid: kesle, kjosle, kysle
 marid: kärš ja kysle
 udmurdid: kreź

 Vaata ka 
 Eesti rahvalaul
 Hiiu kannel ehk hiiurootsi kannel
 Keelpillid
 Tsitter

Välislingid
15 soovitust kandlemängu õppimiseks

Kategooria:Balti psalteerium
Kategooria:Kordofonid
Kategooria:Eesti rahvapillid