Viru-Jaagupi

Viru-Jaagupi on alevik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Alevik paikneb 15 km maakonnakeskusest Rakverest kagus. Alevikku läbib Rakvere–Luige tee. Viru-Jaagupi piirkonna külad on Kehala, Kannastiku, Aruküla, Kulina, Küti, Voore, Allika ja Saueaugu. Maastikuliselt asub Viru-Jaagupi Pandivere kõrgustiku idanõlval paikneval tasandikul. Kõrgus üle merepinna on 120–130 meetrit.

2005. aastal oli alevikus 435 elanikku, 2015. aastal 383 elanikku ning 2022. aastal 356 elanikku.

Viru-Jaagupis on kirik, koolimaja, mitu mälestusmärki ja kauplused. Sealne kettagolfipark on rajatud 2020. aastal Vinni valla kaasava eelarve raames.

Viru-Jaagupi koolimajas tegutsevad noortekeskus, rahvaraamatukogu ja teeninduskeskus.

MTÜ Viru-Jaagupi Kogukonna Selts korraldab alevikus üritusi.

pisi|Droonifoto
pisi|Viru-Jaagupi kirik

 Sport, vaba aeg 

Viru-Jaagupist (Kannastiku külast) algava kergliiklustee kaudu on võimalik liigelda Rakveresse (15 km) või isegi Haljalasse.

Viru-Jaagupi koolimaja territooriumil saab mängida kunstmuruväljakul nii jalg-, korv- kui ka võrkpalli. Samas kohas on ka suur spordi- ja mänguväljak.

MTÜ Viru-Jaagupi Kogukonna Seltsi algatusel valmistati koolimaja territooriumile Viru-Jaagupi tunnetusrada, kus saavad kõik huvilised tunnetada eri materjalide teravusi ja kumerusi. Lisaks meelelahutuslikule poolele on rajal teraapiline mõju, sest talla all on palju punkte, milleni erinevad tekstuurid ja materjalid jõuavad.

Discgolfi harrastajatel on võimalik läbida 18-korviline rada, mis algab Viru-Jaagupi Kesk 1 aadressil ning rada läheb läbi Viru-Jaagupi kaasiku.

 Ajalugu 
Allikates on esimene märge 1220. aastast.

Viru-Jaagupi asukohas on Taani hindamisraamatus mainitud Rõhu küla. See ala kuulus 13. sajandi algul Lemmu (Lemmun, Laemund) muinaskihelkonda. Viru-Jaagupi kirikukihelkond oli väiksem ja tekkis arvatavasti 1220. aastail. Viru-Jaagupi asula oli kihelkonna keskuseks nii administratiivselt kui ka kultuuriliselt. Seal asub Viru-Jaagupi kirik.

Kuni 1950. aastani kuulus alevik halduslikult Küti valla koosseisu. Siis vallad kaotati ja moodustati Viru-Jaagupi külanõukogu. 1982. aastal viidi külanõukogu administratiivkeskus Vinni ning külanõukogu nimetati ümber Vinni külanõukoguks.

1999. aastal moodustati Vinni valla Viru-Jaagupi osavald.

Pärast 2017. aasta haldusreformi asub endises Viru-Jaagupi koolimajas Viru-Jaagupi teeninduskeskus.

 Hariduselu 
Viru-Jaagupi Noorsoo kasvatuse Selts avas 1908. aastal Viru-Jaagupis uue paekivist koolihoone. Esimene koolijuhataja oli Julius-Osvald Kaljuvee. Kool töötas algul algkoolina, siis kuueklassilise koolina, seejärel seitsmeklassilise koolina, aastatel 1957–1965 Viru-Jaagupi keskkoolina. Keskkooli lõpetas viis lendu. Alates 1965. aastast oli Viru-Jaagupis kaheksaklassiline kool. Koolis oli avatud ka õhtukool töötavatele inimestele, kelle haridustee oli katkenud. Kool oli vahepeal ka 9-klassiline, siis põhikool, vahetult enne sulgemist 2001. aastal töötas algkoolina. Endises koolimajas asuvad Viru-Jaagupi raamatukogu ja noortekeskus ning kuni 2019. aastani ka Viru-Jaagupi muuseum.

 Majandus 
Enne teist maailmasõda elasid ja töötasid Viru-Jaagupis käsitöölised (rätsepad, sepad-lukksepad), kaupmehed (avatud oli mitu poodi), õpetajad, ametnikud (post ja side, teemeister), politsei, apteeker (apteek töötas aastatel 1904–2000), elukutseline fotograaf (J. ja V. Varimõis), oli pank (Viru-Jaagupi Ühispank, asutatud 1911).

Nõukogude perioodil asusid alevis MTJ ning hiljem kolhooside ja sovhooside keskused (toimus pidev majandite liitmine suuremaks). 1970. aastate esimesel poolel liideti Viru-Jaagupi sovhoos Vinni näidissovhoosiga. Enamik asula inimesi töötaski sel perioodil majandis. Teine suurem tööandja oli pärast sõda Teedevalitsuse teemeistri piirkond. 1980. aastatel rajas Vinni sovhoos majandi vajaduste tarbeks uue puidutsehhi.

 Vaatamisväärsused 
 Viru-Jaagupi kirik ja pastoraadihoone (Viru-Jaagupi vanim puithoone), rõngasristid (17. sajand) ja represseeritute mälestusmärk (avati 1989) kirikuaias
 Viru-Jaagupi koolimaja 1908. aastal ehitatud, paekivist hoone. Hoones tegutseb Viru-Jaagupi Noortekeskus, Rahvaraamatukogu ja teeninduskeskus. Koolimaja aias on mälestuskivi, mis on rajatud Kristjan ja Paul Rauale.
 Kaupmees Juljus Karja 1914. aastal ehitatud paekivist kauplusehoone
 Vabadussõja monument Viru-Jaagupi kalmistul
 Rahvusvahelise kuulsusega Vene meresõitja ja Antarktika-uurija, admirali, reisikirjaniku Ferdinand von Wrangelli (1797–1870) haud
 Kultusekivi asub kirikust 300 m lääne pool.

 Viru-Jaagupiga seotud tuntud inimesi 
pisi|püsti|Kristjan Raud
 Julius Osvald Kaljuvee (1869–1940) – töötas Viru-Jaagupi haridusseltsi kooli juhatajana. Andis välja mineraloogia- ja geoloogiaalaseid raamatuid. Esimesena juhtis trükisõnas tähelepanu Kaali järve meteoriitsele tekkele. Maetud Viru-Jaagupi kalmistule.
 Herbert Salu (1911–1988) – kirjanik ja kirjandusteadlane. Töötas õpetajana Viru-Jaagupi algkoolis
 Kristjan Raud (1865–1943) ja Paul Raud (1865–1930) – eesti kunsti suurmehed sündisid Viru-Jaagupis ja õppisid Viru-Jaagupi kihelkonnakoolis.
 Aksel Mark (1913–2014) töötas pärast Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna lõpetamist Viru-Jaagupis ja Rakveres agronoomina. 1937. aastast oli Virumaa Teataja ajakirjanik. Paguluses oli lõi kaasa Eesti eksiilvalitsuse tegevuses ja ajakirjanduses.
 Ferdinand Veike (1924–2015) – lavastaja ja näitleja. Kodu Saueaugu külas, haridusteed alustas Viru-Jaagupi koolis.
 Jaan Kiivit seenior valiti 1933. aasta 17. detsembril Viru-Jaakobi koguduse õpetajaks.
 Madis Oviir 1959–1994 oli ta Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, hooldades samal ajal Tudu kogudust. Jäi 1994. aastal emerituuri. Madis Oviir suri aastal 1999 ja ta on maetud Viru-Jaagupi kirikuaeda.
 Ferdinand von Wrangell Ferdinand Friedrich Georg Ludwig Von Wrangell suri Tartus venna peret külastades ning on maetud Viru-Jaagupi kalmistule.
 Friedrich August Hörschelmann oli aastatel 1798–1850 (kutsuti 27. juulil 1798) Viru-Jaakobi koguduse õpetaja.
 Rudolf Reiman
 Christian Kelch, 1697–1710 Viru-Jaagupi pastor

 Viited 

Kategooria:Eesti alevikud
Kategooria:Vinni vald