Rait Maruste

Rait Maruste (sündinud 27. septembril 1953 Pärnus) on Eesti jurist, endine kohtunik ja poliitik, XII Riigikogu liige ja selle põhiseaduskomisjoni esimees, XIII Riigikogu asendusliige.

Ta on õppinud Kalju Algkoolis, Lõpe Algkoolis, Koonga 8-klassilises koolis ning lõpetanud Pärnu-Jaagupi Keskkooli 1972. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli 1977. aastal õigusteaduse alal. 

Rait Maruste oli 1976. aastastTartu Riikliku Ülikooli parteikomitee tööst sügissemestril, TRÜ: Tartu Riiklik Ülikool: EKP TRÜ komitee, TRÜ rektoraadi, ELKNÜ TRÜ komitee ja TRÜ ametiühingukomitee häälekandja, nr. 48, 17 detsember 1976 NLKP Eestimaa Kommunistliku Partei liige,Rein Veidemann. "Ülikooli parteikomitee tööst sügissemestril". TRÜ nr 48, 17. detsember 1976. Lk 1. aastatel 1984–1985 TRÜ õigusteaduskonna partorg. 

Kirjutas õigusteaduse kandidaaditöö prof Ilmar Rebase juhendamisel ning kaitses 1985. aastal Leningradi Ülikoolis. 1988. aastast oli TRÜ doktorant. 1989. aastal astus välja NLKP-st"Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992". ISBN 5899000236.. Aastatel 1977–1992 töötas Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õpetaja, vanemõpetaja, dotsendi, kateedrijuhatajana ning doktorandina, hiljem olnud Tartu Ülikooli külalisprofessor.

Aastatel 1990–1992 täiendas end Freiburgi Ülikoolis ja Heidelbergi Max Plancki Instituudis ning Cambridge'i Ülikoolis. 

Aastatel 1992–1998 oli ta vastloodud Riigikohtu esimees ning 1998–2010 Eestist nimetatud kohtunik Euroopa Inimõiguste Kohtus.

Maruste on olnud Rahvusvahelise Alalise Vahekohtu liige, samuti Rahvusvahelise Kohtunike Ühingu auhinnažürii (Justice in the World Foundation Prize Jury) liige.

ETA Riigiõiguse Sihtkapitali Nõukoja liige.

 Sõnavõtud ajakirjanduses 
pisi|Rait Maruste osalemas paneeldiskussioonis DASA-de teemal jaanuaris 2012. Maruste toetas DASA-de loomist
Maruste on enam kui saja meediaartikli autor riigiõiguse, demokraatia ja sõnavabaduse teemadel. 

Kui Riigikogu 2002. aastal esimest korda keelustas valimisliidud, leidis Maruste, et tegemist on poliitilise, mitte õigusliku probleemiga.Rait Maruste. "Poliitiline ja õiguslik otsustamine". Postimees, 5. juuni 2002 See põhjustas mitmeid vastuväiteid.Eha-Mai Graf, Andrus Ristkok. Parteiline diktatuur. Postimees, 12. juuni 2002.Jüri Adams. Kohtunik kui kodanik. Postimees, 26. juuni 2002.

Maruste on pooldanud iseseisva konstitutsioonikohtu loomist ja sellesse üksikisikutel pöördumise võimaluse loomist.Rait Maruste. Vits, mis aitaks riigi põõsast välja. Postimees, 2. mai 2001. Ta on avaldanud arvamust, et Euroopa Liiduga ühinemise referendumi "ei" puhul tuleks välja kuulutada Riigikogu erakorralised valimised;Maruste: "ei" referendumil nõuab erakorralisi valimisi. Postimees, 4. juuli 2003. et tuleks kehtivat põhiseadust muuta või vastu võtta uus põhiseadus.Rait Maruste. "Eesti enne euro-otsust. Postimees, 12. juuni 2001.Rait Maruste. Käes on aeg uue põhiseaduse teksti koostamiseks. 23. aprill 2005.

 Arvamus presidendivalimiste kohta 
15. septembril 2006 avaldas Rait Maruste Postimehes artikli "Valimine, süüme ja vastutus", milles kritiseeris presidendivalimiste ümber toimuvat.Rait Maruste. Valimine, süüme ja vastutus. Postimees, 15. september 2006. Maruste seadis kahtluse alla presidendi süümevande järgimise Arnold Rüütli kahtlustamise tõttu repressioonides osalemises, samuti erapooletuse kohustuse rikkumises ning valimismehhanismide põhiseaduse mõtte vastases ärakasutamises. Samal päeval lubas Rahvaliit pöörduda Euroopa Inimõiguste Kohtu poole, teada saamaks, kas tegemist on kohtu ametliku seisukohaga.Rahvaliit pöördub Rait Maruste asjas Euroopa Inimõiguste Kohtu poole. Postimees, 15. september 2006. Arnold Rüütel teatas oma avalduses, et kohtunik Maruste on "ametisolevat riigipead avalikult poliitiliselt rünnates loonud pretsedendi, mis ei anna head eeskuju praeguses ühiskondlikus debatis erapooletust nõudvate ametikohtade sihilikust politiseerimisest". Samuti palus Rüütel teema edasisel käsitlemisel austada (muidu üksnes kriminaalmenetluses kehtivat) süütuse presumptsiooni.Arnold Rüütel: loodan, et minu suhtes kehtib süütuse presumptsioon. Postimees, 15. september 2006. Sama päeva õhtul teatas Maruste ETV uudistesaates, et artiklis avaldatud seisukohad olid tema seisukohad. "Kahetsusväärselt kirjutas Postimees minu nimele alla "Euroopa inimõiguste kohtunik" ja lisas kohtunikutalaaris pildi minuga kooskõlastamata", sõnas Maruste. "Kohtul pole sellega küll midagi pistmist".Maruste: kohtunikel on õigus arvamust avaldada. Postimees, 15. september 2006.

 Teoseid 
 Põhiseadus ja selle järelevalve. Juura, 1997
 "Konstitutsionalism ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitse". Juura: Tallinn 2004. ISBN 9985-75-149-3; EAN 9789985751497
 "Psühholoogia alused" (koos Talis Bachmanniga). Ilo: Tallinn 2003. ISBN 9985-57-516-4
 Eesti omariikluse põhidokumendid. TA Riigiõiguse Sihtkapital, 2020.
 Artikleid 
 "Inimõigused on Euroopa teema" (Euroopa Liidu põhiõiguste hartat tutvustav artikkel) Postimees, 6. detsember 2000
 "Õigus ei lõpe sõnadega paberil, vaid algab sellest" (arvamuslugu Eesti õiguse arengust teisel iseseisvusperioodil) Postimees, 31. juuli 2001
 "Konstitutsionalismi kaitseks" Eesti Päevaleht, 5. märts 2009
 "Eestlaseks olemisest" Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2010
 "Rahvavõimust. Ikka ausalt" EPL, 14. detsember 2012

 Poliitiline tegevus 
Alates 2010. aastast kuulub ta Eesti Reformierakonda."Rait Maruste liituski Reformierakonnaga". Eesti Päevaleht, 8. oktoober 2010. Lääneranna Vallavolikogu liige ja esimees (2020).

 Tunnustus 
 1999 Valgetähe II klassi teenetemärk

 Isiklikku 
Rait Maruste on abielus rootslanna Elisabet Kristina Furaga. Abielust Mare Marustega on tal tütar (s. 1980) ja poeg (s. 1988).

 Viited 

Kategooria:Eesti õigusteadlased
Kategooria:XII Riigikogu liikmed
Kategooria:XIII Riigikogu liikmed
Kategooria:Eesti riigikohtunikud
Kategooria:Tartu Ülikooli õigusteaduskonna õppejõud
Kategooria:Tartu Riikliku Ülikooli parteialgorganisatsiooni liikmed
Kategooria:Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Kategooria:Valgetähe II klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1953