Korvpalli maailmameistrivõistlused

Korvpalli maailmameistrivõistlused (1950 .aastast 2010. aastani oli nimetus FIBA maailmameistrivõistlusedWorld Cup History. FIBA.basketball. Retrieved 9 August 2023.) on kord nelja aasta tagant peetav korvpalliturniir meeste rahvusmeeskondadele.

Otsus FIBA korvpalli maailmameistrivõistluste läbiviimiseks tehti FIBA ​​maailmakongressi koosolekul 1948. aasta suveolümpiamängudel Londonis.FIBA World Championship History. FIBA. 1 January 2007. 

 Turniiride formaat 
Erinevatel turniiridel on olnud erinev finaalturniiril osalevate võistkondade arv (10–24 meeskonda  aastatel 1950. kuni 2014. ja 32 meeskonda 2019. ja 2023. aastal) ning võistlussüsteemis on kasutatud erinevaid formaate.

1950. aastal osales 10 võistkonda alguses väljalangemismängudes, millele järgnes 6 parema osavõtul ringturniir. Aastatel 1954–1974 alustati alagrupiturniiridega, mille järel alagruppide paremad mängisid meistri selgitamiseks finaalgrupis. Ei peetud väljalangemismänge, võistkonnad mängisid eelringile järgnenud lõppfaasis omavahel vaid ühe korra ning selle põhjal selgus lõppjärjestus. 1978. aastal lisandus kuldmedalimäng finaalgrupi kahe parema ja pronksimäng kolmanda ja neljanda koha meeskondade vahel.

1986. aastal laienes turniir korraks 24 võistkonnani, kellest moodustati 4 kuueliikmelist alagruppi. Sellele järgnesid 2 vahegrupi mängud (igast alagrupist kolm) paremate vahel ning seejärel toimusid väljalangemismängud vahegruppide kahe parema osavõtul. Aastatel 1990–2002 mängisid taas 16 võistkonda kahes alagrupietapis. Medaliomanikud selgitati 4 parima vahel väljalangemissüsteemis.

Aastatel 2006–2014 lubati osalema jälle 24 meeskonda, kes jagati 4 alagruppi, igas 6 võistkonda. 16 paremat (4 igast alagrupist) selgitasid meistri seejärel süsteemis "kaotaja langeb välja".

2019. ja 2023. aasta finaalturniiridel osales 32 võistkonda. Moodustati 8 nelja meeskonnaga alagruppi. Selgitati turniirisüsteemis iga alagrupi kaks paremat, kes liitusid teises faasis mõne teise alagrupi kahe paremaga. Nendega mängiti läbi, oma vaheline mäng võeti algfaasist kaasa. Vahegruppide kaks paremat jätkasid mänge meistritiitli saamiseks alates veerandfinaalist esimese kaotuseni (millele järgnesid küll kohamängud).

 Maailmameistri karikas 
Alates 1967. aastast on igal turniiril maailmameistriks tulnud meeskond saanud korvpalli leiutaja James Naismithi auks nime saanud Naismithi karika. Karikas oli kavandatud anda võitjale alates esimesest maailmameistrivõistlusest 1950. aastal, kuid see teostus alles 1967. aastal, kui FIBA ​ lõpuks karika tellis. Algset trofeed kasutati aastatel 1967–1994. 1998. aasta FIBA ​​maailmameistrivõistluste jaoks valmistati uuendatud karikas ning esimene trofee asub praegu Hispaanias Pedro Ferrándizi sihtasutuses.Ancient Egypt in basketball. egyptology.blogspot.com. 17 January 2006.

Teine karikas on kujundatud Egiptusest inspireerituna lootosekujulisena, millele on nikerdatud mandrite kaardid ja kontinente sümboliseerivad vääriskivid. Dr. Naismithi nimi on graveeritud kõigile neljale küljele ladina, araabia, hiina ja egiptuse tähtede ning hieroglüüfidega. Trofee on 47 sentimeetrit kõrge ja kaalub üheksa kilogrammi.Naismith Trophy Unites Five Continents. FIBA.com. Archived from the original on 26 August 2010.

Kõige uuemat Naismithi karikat tutvustati 2019. aasta FIBA ​​MM-valikturniiride loosimistseremooniatel, mis toimusid 7. mail 2017. Umbes 60 sentimeetrit kõrge (1998. aasta versioonist 13 cm kõrgem) karikas on peaaegu täielikult valmistatud kullast ja selle põhjas on eelmiste maailmameistrivõistluste meistrite nimed. Karika "rõngale" on graveeritud ka FIBA ​​esialgne nimi (Federation Internationale de Basketball Amateur).

 Turniiride medalimängud 
{| border=1 style="border-collapse:collapse; font-size:90%;" cellpadding=3 cellspacing=0 width=100%
|- bgcolor=#C1D8FF
!rowspan=2 width=5%|Aasta
!rowspan=2 width=15%|Linn/riik
!width=1% rowspan=18 bgcolor=ffffff|
!colspan=3|Finaal
!width=1% rowspan=18 bgcolor=ffffff|
!colspan=3|Kolmanda koha mäng
|- bgcolor=#EFEFEF
!width=15%|Meister
!width=5%|Tulemus
!width=15%|Teine koht
!width=15%|Kolmas koht
!width=10%|Tulemus
!width=15%|Neljas koht

|- align=center bgcolor=#F5FAFF
|1950Detailid
|Buenos Aires, Argentina
|30pxArgentina
| 
|30pxUSA
|30pxTšiili
| 
|30pxBrasiilia

|- align=center bgcolor=#D0E7FF
|1954Detailid
|Rio de Janeiro, Brasiilia
|30pxUSA
| 
|30pxBrasiilia
|30pxFilipiinid
| 
|30pxPrantsusmaa

|- align=center bgcolor=#F5FAFF
|1959Detailid
|Santiago, Tšiili
|30pxBrasiilia
| 
|30pxUSA
|30pxTšiili
| 
|30pxHiina Vabariik
|- align=center bgcolor=#D0E7FF
|1963Detailid
|Rio de Janeiro, Brasiilia
|30pxBrasiilia
| 
|30pxJugoslaavia
|30pxNõukogude Liit
| 
|30pxUSA

|- align=center bgcolor=#F5FAFF
|1967Detailid
|Montevideo, Uruguay
|30pxNõukogude Liit
| 
|30pxJugoslaavia
|30pxBrasiilia
| 
|30pxUSA

|- align=center bgcolor=#D0E7FF
|1970Detailid
|Ljubljana, Jugoslaavia
|30pxJugoslaavia
| 
|30pxBrasiilia
|30pxNõukogude Liit
| 
|30pxItaalia

|- align=center bgcolor=#F5FAFF
|1974Detailid
|San Juan, Puerto Rico
|30pxNõukogude Liit
| 
|30pxJugoslaavia
|30pxUSA
| 
|30pxKuuba

|- align=center bgcolor=#D0E7FF
|1978Detailid
|Manila, Filipiinid
|30pxJugoslaavia
|82:81
|30pxNõukogude Liit
|30pxBrasiilia
|86:85
|30pxItaalia

|- align=center bgcolor=#F5FAFF
|1982Detailid
|Cali, Colombia
|30pxNõukogude Liit
|95:94
|30pxUSA
|30pxJugoslaavia
|119:117
|30pxHispaania

|- align=center bgcolor=#D0E7FF
|1986Detailid
|Madrid, Hispaania
|30pxUSA
|87:85
|30pxNõukogude Liit
|30pxJugoslaavia
|117:91
|30pxBrasiilia

|- align=center bgcolor=#F5FAFF
|1990Detailid
|Buenos Aires, Argentina
|30pxJugoslaavia
|92:75
|30pxNõukogude Liit
|30pxUSA
|107:105
|30pxPuerto Rico

|- align=center bgcolor=#D0E7FF
|1994Detailid
|Toronto, Kanada
|30pxUSA
|137:91
|30pxVenemaa
|30pxHorvaatia
|78:60
|30pxKreeka

|- align=center bgcolor=#F5FAFF
|1998Detailid
|Ateena, Kreeka
|30pxJugoslaavia
|64:62
|30pxVenemaa
|30pxUSA
|84:61
|30pxKreeka

|- align=center bgcolor=#D0E7FF
|2002Detailid
|Indianapolis, USA
|30pxJugoslaavia
|84:77
|30pxArgentina
|30pxSaksamaa
|117:94
|30pxUus-Meremaa

|- align=center bgcolor=#F5FAFF
|2006Detailid
|Saitama, Jaapan
|30pxHispaania
|70:47
|30pxKreeka
|30pxUSA
|96:81
|30pxArgentina

|- align=center bgcolor=#D0E7FF
|2010Detailid
|İstanbul, Türgi
|30pxUSA
|81:64
|30pxTürgi
|30pxLeedu
|99:88
|30pxSerbia

|- align=center bgcolor=#F5FAFF
|2014Detailid
|Madrid, Hispaania
|
|30pxUSA
|129:92
|30pxSerbia
|
|30pxPrantsusmaa
|95:93
|30pxLeedu

|- align=center bgcolor=#D0E7FF
|2019Detailid
|Hiina
|
|30pxHispaania
|95:75
|30pxArgentina
|
|30pxPrantsusmaa
|67:59
|30pxAustraalia

|- align=center bgcolor=#D0E7FF
|2023Detailid
|Filipiinid, Jaapan, Indoneesia
|
|30pxSaksamaa
|83:77
|30pxSerbia
|
|30pxKanada
|127:118 (LA)
|30pxUSA
|}

 Edukamad meeskonnad 
MeeskondTiitlidTeine kohtKolmas kohtNeljas koht20px USA 5 (1954, 1986, 1994, 2010, 2014)3 (1950, 1959, 1982) 4 (1974, 1990, 1998, 2010)3 (1963, 1967, 2023)20px Jugoslaavia#5 (1970, 1978, 1990, 1998, 2002)3 (1963, 1967, 1974)2 (1982, 1986) 20px Nõukogude Liit  3 (1967, 1974, 1982)3 (1978, 1986, 1990)1 (1963)20px Brasiilia 2 (1959, 1963)2 (1954, 1970)1 (1978)2 (1950, 1986)20px Hispaania 2 (2006, 2019)1 (1982)20px Argentina 1 (1950)2 (2002, 2019)1 (2006)20px Saksamaa  1 (2023)1 (2002)20px Venemaa 2 (1994, 1998)20px Serbia2 (2014, 2023)1 (2010)20px Kreeka  1 (2006)2 (1994, 1998)20px Türgi1 (2010)20px Tšiili 2 (1950, 1959)20px Prantsusmaa 2 (2014, 2019)1 (1954)20px Leedu1 (2010)1 (2014)20px Horvaatia  1 (1994)20px Filipiinid1 (1954)20px Kanada  1 (2023)20px Itaalia  2 (1970, 1978)20px Austraalia1 (2019)20px Kuuba 1 (1974)20px Uus-Meremaa1 (2002)20px Puerto Rico  1 (1990)20px Hiina Vabariik  1 (1959)

 Edukamad mängijad 
Mängijad, kes on kahekordsed maailmameistrivõistluste kuldmedalivõitjad:
 Koht Mängija Riik Alates Kuni Kuld Hõbe PronksKokku 1  Krešimir Ćosić   Jugoslaavia  1967  1978  2  2  –  4 Wlamir Marques   Brasiilia  1954  1970  2  2  –  4 3  Amaury Pasos   Brasiilia  1954  1967  2  1  1  4 Sergei Belov   NSV Liit  1967  1978  2  1  1  4 5  Carmo de Souza   Brasiilia  1959  1970  2  1  –  3 6  Vlade Divac   Jugoslaavia   Serbia ja Montenegro   1986  2002  2  –  1  3 Jatyr Schall   Brasiilia  1959  1967  2  –  1  3 Modestas Paulauskas   NSV Liit  1967  1974  2  –  1  3 Priit Tomson   NSV Liit  1967  1974  2  –  1  3 10  Dejan Bodiroga   Serbia ja Montenegro  1998  2002  2  –  –  2 Stephen Curry   USA  2010  2014  2  –  –  2 Predrag Drobnjak   Serbia ja Montenegro  1998  2002  2  –  –  2 Rudy Fernández   Hispaania  2006  2019  2  –  –  2 Marc Gasol   Hispaania  2006  2019  2  –  –  2 Rudy Gay   USA  2010  2014  2  –  –  2 Derrick Rose   USA  2010  2014  2  –  –  2 Dejan Tomašević    Serbia ja Montenegro  1998  2002  2  –  –  2 Waldemar Blatskauskas   Brasiilia  1959  1963  2  –  –  2

Mängijad, kes on neljakordsed maailmameistrivõistluste medalivõitjad:
 Koht Mängija Riik Alates Kuni Kuld Hõbe PronksKokku 1  Krešimir Ćosić   Jugoslaavia  1967  1978  2  2  –  4 Wlamir Marques   Brasiilia  1954  1970  2  2  –  4 3  Amaury Pasos   Brasiilia  1954  1967  2  1  1  4 Sergei Belov   NSV Liit  1967  1978  2  1  1  4 5  Alexander Belostenny   NSV Liit  1978  1990  1  3  –  4 6  Ubiratan "Bira" Pereira Maciel   Brasiilia  1963  1978  1  1  2  4 Dražen Dalipagić   Jugoslaavia  1974  1986  1  1  2  4

Turniiride väärtuslikumad mängijad (MVP), keda nimetatakse alates 1994. aastast:
1994 Shaquille O'Neal, USA
1998 Dejan Bodiroga, Serbia ja Montenegro
2002 Dirk Nowitzki, Saksamaa 
2006 Pau Gasol, Hispaania
2010 Kevin Durant, USA 
2014 Kyrie Irving, USA 
2019 Ricky Rubio, Hispaania
2023 Dennis Schröder, Saksamaa

Muu statistika:
Brasiillane Oscar Schmidt on kõigi aegade resultatiivseim mängija, kogudes aastatel 1978–1990 neljal turniiril kokku 906 punkti. 
Kreeklane Nikos Galis on ühe turniiri lõikes läbi aegade resultatiivseim, visates 1986. aasta ​​maailmameistrivõistluste turniiril keskmiselt 33,7 punkti mängu kohta.
Serblane Željko Obradović on ainus, kes võitnud tiitli nii treeneri kui ka mängijana. Ta kuulus 1990. aasta ​​maailmameistritiitli võitnud Jugoslaavia koondisse ja juhendas 1998. aastal ​​maailmameistritiitli võitnud Serbia ja Montenegro koondist.
Viiel turniiril on osalenud kolmteist mängijat, neist 7 Brasiiliast.

 Viited 

 Välislingid 
 2014. aasta korvpalli maailmameistrivõistluste koduleht.
 2023. aasta korvpalli maailmameistrivõistluste koduleht.
 Korvpalli maailmameistrivõistluste ajalugu. (inglise keeles'')

*