Kihmla

Kihmla on küla Harju maakonnas Anija vallas. 
Kihmla küla nimi oli kunagi hoopis Uusküla. 

Kihmla küla piirneb ühel pool Parilaga, kus asub Parila rongipeatus ning seal peatuvad ainult Tallinna–Aegviidu liinil sõitvad rongid. Sellel küla poolel on ka metsa sees Kihmla soo. Kohalikud elanikud teavad rääkida legendi, et sohu on peidetud teise maailmasõja ajal suur tank.
Teisel pool piirneb Kihmla küla Salumäe külaga. Kihmla ja Salumäe küla piiril asub kahe küla külaplats, kus aeg-ajalt tähistatakse koos külaelanikega erinevaid tähtpäevi. Sinna on asetatud mälestuskivi seal tegutsenud Harju-Jaani kihelkonnakooli auks.

Ajalugu
pisi|vasakul|Kihelkonnakooli varemed
Kihmla ja Salumäe külaplatsi juures asus aastatel 1874–1885 Harju-Jaani kihelkonnakool. Koolimaja oli 1866. aastal ehitatud kivist elamu. Kihelkonnakooli asutamise algatas Anija mõisniku poeg, noor parun Rudolf Ungern-Sternberg. Ainuke õpetaja koolis oli Raasiku köstrikooli viimane koolmeister Carl Gustav Reinwald, sest Raasiku köstrikool oli lõpetanud tegevuse ja nii ta suunduski edasi kihelkonnakooli. Kooli pidulikust avamisest kajastati sellest tollel ajal ka Eesti Postimehes. Kohale tulid veel Anija, Kiviloo ja Raasiku mõisnikud ja kirikuõpetaja. 

Õppimine oli kihelkonnakoolis tasuline, maksta tuli viis rubla aastas. Õpetati rehkendamist, laulmist, geograafiat, usuõpetust, vene ja saksa keelt. Õpilased elasid koolis ja õppetöö kestis septembrist juuni lõpuni. Esimesel aastal õppis seal seitse poissi ja kaheksa tüdrukut, kuid järgnevatel aastatel enam tüdrukuid selles koolis teadmata põhjustel ei õppinud. 1879. aastal õppis koolis 27 poissi, mis oli kõige suurem arv ning viimasel, 1885. aastal oli koolis 10 poissi. Kool lõpetas tegevuse, sest Aruküla vene õigeusu kihelkonnakool saavutas suurema populaarsuse.

Algselt jäi koolimaja köstri eluasemeks edasi, kuid 1906. aastal ta seal enam ei elanud, vaid kolis oma majja Kure tallu Haljava külas. 1907. aastal lasi kirikuõpetaja G. Steinfeldt köstrimaja remontida, et seal saaks uus köster elama tulla. Köstrimajas elati kuni 1940. aastate lõpuni, kui lahkusid viimased elanikud ning 1950. aastate keskel hooneid enam ei olnud.Info allikas pärineb Kihmla-Salumäe külaplatsi teadetetahvlilt
pisi|Kihmla soo

Talud

 Eigo
 Hansu
 Kaubi
 Kivastiku
 Kulli
 Käkermäe
 Küti
 Loigu
 Loosauna
 Lussu
 Mardi
 Mesila
 Nigula
 Põdra
 Põlluallika
 Pärnamäe
 Saare
 Sarapiku
 Tagavälja
 Tallo
 Tammiku
 Tollu
 Uueraua-Katku

Arheoloogiamälestised
 Kultusekivi Põdra talu juures.https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=17392
 Kivikalmeid on külas viis tükki. Need asuvad Pärnamäe talu lähistel. Need pärinevad 1. aastatuhande esimesest poolest. Nende läbimõõt on 4,2x4,5m ja kõrgus on kuni 0,5m. Need koosnevad peamiselt raudkividest ning suuremalt osalt on kaetud sambla ja mullakamaraga.https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=imagegallery&id=17390
 Üks vana asulakoht Põdra talu lähistel.https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=17385

Viited

Kategooria:Anija vald
Kategooria:Harju maakonna külad