Mulgimaa

Mulgimaa on kultuuriajalooline piirkond Lõuna-Eestis, mis koosneb viiest endisest kihelkonnast: Tarvastu, Paistu, Halliste, Karksi ja Helme. Mulgimaa aladel on tänapäeval kolm omavalitsust: Mulgi vald, Tõrva vald ja Viljandi vald.

Mulgimaaks on peetud ka Viljandi kihelkonna lõunaosa ja Saarde kihelkonna idaosa. Samas Eduard Vääri väitel suurem osa Helme kihelkonna põlistest elanikest end ise mulgiks ei pea.Pae, lk 180

Mulgimaaks nimetatud piirkond oli 19. sajandi lõpuni mulgi keele alusel selgelt eristatav etnograafiline ja lingvistiline ala, Muinas-Sakala maakonna järeltulija.

Tänapäeval märgistab ja määrab Mulgimaa viit kihelkonda (Halliste, Helme, Karksi, Paistu ja Tarvastu) vaid teatud rahvarõivaste tüüp ja vanemate inimeste seas ka mulgi ehk lõunaeesti keele läänemurde leviala.
Erinevalt paljude inimeste eksiarvamusest ei ole praegune Viljandimaa Mulgimaa. Viljandimaalased väljaspool viit kihelkonda pole mulgid, kuid siiski on sageli Mulgimaa pealinnaks ekslikult peetud Viljandit, ehkki see linn ei asu ajaloolise Mulgimaa piirides. 20. sajandi lõpupoole on mõned kohalikud pidanud Abja-Paluoja linna Mulgimaa keskuseks.Toomas Hendrik Ilves, "Võtaks Mulgimaa asjad õige enda kätte!" Sakala, 2. juuli 2005

 Ajalugu 
Mulgimaa nimetuse tekkimisest on mitmeid teooriaid. Arvatakse, et Mulgimaa nimetus arenes välja Mulgi nimelistest taludest või lätlaste kasutatud sõimusõnast eestlaste kohta (muļķis ehk "loll"). Talude päriseksostmine oli Mulgimaa piirkonnas populaarne ning 1895. aastaks oli Mulgimaa piirkonnast omandatud enamik vabadest talumaadest.

18. sajandi lõpupoole muutus populaarseks põllumajanduse haruks linakasvatus, kuna puuvillast oli maailmas tekkinud puudus ning seetõttu oli lina hind kõrge. 20. sajandi alguses peeti Mulke jõukaks rahvaks, kuna Mulgimaal olid viljakad põllumaad, siis tegeleti peamiselt põllumajandusega. Edukas põllumajandus tekitas Mulgimaal rahvastiku kihistumist ning suurtes taludes kasutati palju palgatöötajaid.

Nõukogude okupatsiooni ajal oli Mulgimaa piirkond endiselt üks paremini arenenud põllumajanduslik ala, kuid inimeste roll ei olnud enam sama. Talude kaotamine ja küüditamine oli inimeste staatust tugevalt mõjutanud.

 Loodus 
Mulgimaa loodus on mitmekesine ja looduslikke vaatamisväärsusi leiab igast Mulgimaa osast. Sakala kõrgustik on tasase pinnamoega ning 2792 km² suurune. Mulgimaalt leiab mitmeid maastikukaitsealasid: Õisu, Karksi, Teringi, Muti, Rutu ja Ainja. Lisaks maastikukaitsealadele on ka Tündre ja Rubina looduskaitsealad. Veekogudest on tuntumad: Veisjärv, Koorküla Valgjärv ja Võrtsjärv. Mulgimaa aladele ulatub Võrtsjärve madalik. Karksi kihelkonnas asuvad ka looduslikud pühapaigad.

 Kultuur 
Mulgimaa kultuurielu on üsna elav, korraldatakse erinevaid üritusi ja säilitatakse traditsioone. Mulgimaal on levinud oma rahvarõivad, toidukultuur ja keel. Mulgimaal on palju vaatamisväärsusi: erinevaid ajaloolisi ehitisi; siiani säilinud linnuste varemeid; kirikuid ja kabeleid; mõisaid ja losse; muuseume, monumente ja skulptuure. 

 Vaatamisväärsused 

 Ajaloolised ehitised ja paigad 

 Ennuksmäe metsavendade punker
 Kulla leerimaja
 Mulgi majakas
 Tõrva keskväljak
 Käre Lahinguväljad
 Mats Erdelli kabel
 Tarvastu mõisnike Mensenkampffide hauakabel

 Varemed 

 Helme ordulinnuse varemed
 Karksi ürgorg ja ordulinnuse varemed
 Tarvastu ordulinnuse varemed

 Kirikud 

 Halliste Püha Anna kirik
 Tarvastu Peetri koguduse kirik
 Karksi Peetri kirik
 Kolga-Jaani Ristija Johannese kirik
 Paistu Neitsi Maarja kirik
 Tõrva Kirik-Kammersaal

 Mõisad ja lossid 

 Kärstna mõis
 Karksi mõis ja park
 Suislepa mõis
 Õisu mõis ja park
 Heimtali mõis ja park
 Heimtali viinaköök

 Muuseumid 

 Tarvastu muuseum
 Mulgi Külamuuseum
 Mõisaküla Muuseum
 Mulgi Elamuskeskus
 Meleski klaasimuuseum
 August Kitzbergi tubamuuseum
 Helme Koduloomuuseum
 Karksi külamuuseum
 Heimtali muuseum
 Eesti Rahvuslik Klaverimuuseum
 Barclay de Tolly mausoleum
 Abja muuseum

 Monumendid ja skulptuurid 

 Vabadussõjas langenute mälestussammas Tarvastus
 Vabadussõja mälestussammas Kolga-Jaanis
 Vabadussõja mälestussammas Hallistes
 Vabadussõja mälestusmärk Kärstnas
 Vabadussõja mälestusmärk Õisus
 Vabadussõja mälestusmärk Karksi-Nuias
 Vabadussammas Paistus
 Puuskulptuurid Mulgimaal
 Lalsi Vabadussõja mälestussammas
 Kindral von Anrepi mälestusmärk Kärstna Kabelimäel
 Kindral Johan Laidoneri sünnipaika tähistav mälestusmärk
 Balti keti mälestusmärk Lillis
 August Kitzbergi monument

Vaata ka
Mulgi keel
Mulgid

Viited

Kirjandus
 Pae, Taavi; Remmel, Mari-Ann. Eesti etnonüümid, võrdnimed ja piirkonnanimed. Keel ja Kirjandus, 2006, nr 3, lk 177–190.

Välislingid
Toomas Hendrik Ilves, "Võtaks Mulgimaa asjad õige enda kätte!" Sakala, 2. juuli 2005
 mulgikultuur.ee
 Mulgimaa infoportaal

Kategooria:Eesti ajaloolised piirkonnad