Ervin Abel

Ervin Abel (8. november 1929 Narva – 16. märts 1984 Tallinn) oli eesti näitleja.

1953. aastal lõpetas ta Moskvas GITIS-e eesti stuudio. Temaga samal kursusel õppisid teiste seas Ita Ever, Kaljo Kiisk, Jaanus Orgulas ja Grigori Kromanov.

Pärast teatrikooli lõpetamist asus Ervin Abel tööle Viktor Kingissepa nimelises Tallinna Riiklikus Akadeemilises Draamateatris. Aastatel 1966–1984 kuulus ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia koosseisu.

Lisaks koomiku ja estraadinäitleja tööle tegi Abel viis filmirolli filmides "Viini postmark" (1967), "Mehed ei nuta" (1968), "Kevade" (1969), "Noor pensionär" (1972), "Suvi" (1976) ja "Siin me oleme!" (1979).

Ervin Abel oli kogu elu väga tegus ega lakanud töötamast ka elu viimastel kuudel. Ta suri 54-aastaselt maovähki. Teda on nimetatud Eesti suurimaks koomikuks.

 Elukäik 
 Lapsepõlv 

Ervin Abel sündis Narva Kreenholmi sünnitusmajas. 1932. aastal kolis Abelite pere Rakverre, kuid Ervin ja tema vanem vend Hillar külastasid tihti oma Narvas elavaid vanavanemaid. Vanaisa töötas teatri Võitleja garderoobis ja võttis poisi teatrisse kaasa. Ervin nägi etendusi ja isegi lavatagust tegevust. Lavastustest meeldis talle eriti Camille Saint-Saënsi muusikale loodud ballett "Luik".

Esimese näitlejarolli tegi Ervin kolmeaastaselt Rakvere eralasteaia peol, kus mängis jaaniussi.

Kaheksa-aastaselt luges Ervin Oskar Lutsu romaani "Kevade". Tema lemmiktegelane oli Toots ja sestap kujutles ta end temaks. Kui Tootsi rollist küllalt sai, võttis ta ette teised tegelased: kord oli ta Arno, kord Kuslap, kord Tõnisson. Kiirt ei sallinud Ervin lapsepõlves üldse.

 Koolielu 

Kooliteed alustas Ervin Rakvere 3. algkoolis, seejärel õppis Rakvere 1. gümnaasiumis, kuid sõja tõttu oli koolitöö takistatud. Õppetöö jätkus 1944. aastal Rakvere keskkoolis. 15-aastaselt jäi Ervin silma Rakvere teatrijuhile, kes pakkus talle õpilase rolli Marcel Pagnoli komöödias "Eluaabits". Ervin Abelist sai kommunistlik noor, hiljem kooli algorganisatsiooni sekretär. 1947. aastal mängis 17-aastane Ervin Abel Rakvere teatri "Geiša" esietenduses.

 GITIS 

Aastatel 1949–1953 õppis Ervin Abel GITIS-e teatrikõrgkoolis. Koos temaga lõpetasid stuudio Virve Aruoja, Virve Kiple, Harry Karro, Tõnis Kask, Kaljo Kiisk, Vello Rummo, Grigori Kromanov, Arvo Kruusement, Asta Lott, Karin Sepre, Endla Hermann, Tamara Erglis, Leili Bluumer, Benjamin Drui, Aasa Käsi, Olev Kitsas, Jaanus Orgulas, Ellu Puudist, Silvia Laidla, Kalju Karask, Erich Jaansoo, Aksel Orav, Ilse Ever, Lembit Anton. Nad suunati tööle draamateatrisse.

 Draamateater 

1953. aasta sügisel alustas Ervin Abel tööd draamateatris koos oma esimese naise Asta Lotiga. Et end tõestada, otsustasid noored gitislased välja tuua Oskar Lutsu "Kevade". Ervin sai Kiire ja Asta Teele rolli. Esialgu polnud Ervinile tema roll üldse meeltmööda. Järk-järgult aga hakkas ta Kiire rolli üles ehitama. Nagu ta ise ütles: "Hakkasin endas otsima halbu külgi, mis on olemas igas inimeses, aga mida me ei taha näha." "Kevade" esietendus 23. veebruaril 1954 ja oli väga menukas. Sellest sai alguse Ervin Abeli tähelend Kiirena. Kümne aasta jooksul mängiti "Kevadet" 300 korda. Lisaks Eestile esineti ka Moskvas, Lätis ja Moldaavias. Peale Kiire mängis Ervin väga menukalt ka Pastellit Oskar Lutsu jutustusel põhinevas lavastuses "Tagahoovis". 1956. aastal linastus ka samanimeline film.

 Filharmoonia 

1965. aastal kirjutas humorist Romulus Tiitus Ervinile ja Jaanus Orgulasele uue estraadikava "Terekest kah". Lavastust hakati kohe ette valmistama, kuid mitte draamateatris, vaid hoopis filharmoonias. Filharmoonias maksti neile ühe kontserdi eest 40 rubla, samal ajal kui nende kuupalk oli olnud 60 rubla. Sama aasta juulis toimus filharmoonias estraadikava kontrolletendus, mis sai võimsa vastuvõtu. Ervin Abel hakkas filharmooniaga rohkem koostööd tegema ning 1965. aasta 23. septembril kirjutas ta draamateatrile oma elu ainsa lahkumisavalduse. Kuna draamateater ei tahtnud Ervin Abelist loobuda, rahuldati lahkumisavaldus alles 7. veebruaril 1966.

Filharmoonias töötamise ajal muutus Ervin Abeli elu suureks ringreisiks. Igal aastal toodi välja üks tükk, millega Ervin Abel ja tema trupp käisid esinemas üle Eesti. Iga kuu oli ta vähemalt 20 päeva kodust eemal. Filharmoonia koosseisu jäi Ervin Abel elu lõpuni.

Tunnustus
1964 Eesti NSV teeneline kunstnik

 Perekond 

Ervini vanemad olid Aleksander ja Meta Abel. Aleksander Abel (1902–1975) oli klarnetimängija Rakvere omakaitses ning hea huumorimeelega ja järjekindel mees. Meta Abel (1904–1962) oli koduperenaine ja hooliv ema ning eelistas vaikust. Ervinil oli vanem vend Hillar Abel (1926–2012). 

1951. aasta kevadel abiellus Ervin Abel Asta Lotiga. 30. detsembril 1951 sündis tütar Tiina. Tiina Abel on kunstiteadlane.

1966. aasta 27. juulil abiellus Ervin Abel Tamara Gaenkoga. Nende poeg Margus Abel on näitleja ja tütar Kersti Engeli Abel õpetaja.

 Isiklikku 

Ervin Abeli riietumisstiil oli alati laitmatu. Pärast oma esimese naise Astaga tutvumist hakkas ta kandma kingi, kaabut ja lipsu. Sellest ajast peale võis teda alati kohata triiksärgi, lipsu, ülikonna, kaabu ja mantliga.

Kooliajal oli Ervin Abelil kaks hüüdnime: Aabli-Toddi ja Sibul. Esimene tulenes ingliskeelsest väljendist teddy bear, mis tähendab kaisukaru. Kord, kui koolis peeti kostüümipidu, riietas Ervin end naiseks ja suutiski klassikaaslased ära petta. Osava näitleja ja mitmekihilise karakterina pälvis ta teise nime Sibul.

Kooliajal vaimustus Ervin spordist ja alustas poksitreeninguid, kuid jättis need peagi pooleli, sest talle ei meeldinud teistele haiget teha.

Ervin Abel oli ka tulihingeline kalamees, tema hobi oli spinninguga kalapüük. Ervin Abeli lahutamatuks kaaslaseks sai valge malta-prantsuse bolonka Rolf, kelle tema poeg Margus salaja oli kutsikana koju toonud. Ervin saigi endale lemmiklooma, kes oli temaga kuni elupäevade lõpuni.

Ervin Abel ideaalsest rollist: "Meeldivad rasked osad, millest midagi välja tuleb ja mille kallal palju töötada saab. Ideaalne etendus oleks see, mis kõiki vaatajaid haaraks."

 Rollid ja lavastused 
 Eesti Draamateatris 
 1954 – Maksim Gorki "Barbarid" – Dunka mees 
 1954 – Venjamin Kaverini "Kaks kaptenit" – Aggei 
 1954 – Pierre de Beaumarchais’ "Figaro pulm" – don Basilio
 1954 – Aleksandr Korneitšuki "Eskaadri hukk" – kolmas komendor
 1954 – August Jakobsoni "Võitlus rindejooneta" – August
 1955 – Mihhail Lermontovi "Maskeraad" – episoodis
 1955 – Oskar Lutsu ja Hans Luige "Kevade" – Kiir 
 1955 – Ion Luca Caragiale "Kaotatud kiri" – Brõnzovenescu 
 1955 – August Kitzbergi "Libahunt" – 2. haokandja 
 1955 – August Jakobsoni "Kaotatud paradiis" – kunstnik 
 1955 – Eduard Vilde "Mahtra sõda" – Ants Pille 
 1955 – Oskar Lutsu "Tagahoovis" – hiromant Pastelli (alias Pastel) 
 1955 – William Shakespeare’i "Antonius ja Kleopatra" – Selecus
 1955 – Aadu Hindi "Kaugatoma kuningas" – Franz Hanschmidt
 1956 – Juhan Smuuli "Atlandi ookean" – Raffael Suurvärav
 1957 – Alfred Gehri "Kuues majakord" – Robert
 1957 – Alexandre Dumas’ ja J. Radzinski "Kolm musketäri" – Aramis
 1957 – Aleksei Faiko "Ära loo endale ebajumalat" – meesüliõpilane 
 1957 – Vladimir Majakovski "Saun" – seltsimees Momentalnikov 
 1957 – Vsevolod Višnevski "Optimistlik tragöödia" – episoodides 
 1957 – Eduardo de Filippo "Filumena Marturano" – advokaat Nocella
 1958 – Friedrich von Schilleri "Don Carlos" – Domingo 
 1958 – Bertolt Brechti "Härra Punttila ja tema sulane Matti" – atašee 
 1958 – Maksim Gorki "Jegor Bulõtšov ja teised" – pasunapuhuja
 1959 – George Cipriani "Mees hobusekronuga" – Varlam
 1959 – Oskar Lutsu "Nukitsamees" – Metsamoor
 1959 – Jevgeni Švartsi "Lumekuninganna" – muinasjutuvestja 
 1960 – Anton Hansen Tammsaare "Juudit" – Kabris 
 1960 – Viktor Rozovi "Ebavõrdne võitlus" – Mitja
 1960 – Oskar Lutsu ja Andres Särevi "Suvi" – Kiir
 1961 – Oskar Lutsu ja Andres Särevi "Tootsi pulm" – Kiir
 1961 – Mart Raua "Suveöö ilmsi" – Kirilind
 1962 – Henrik Ibseni "Peer Gynt" – kõhn isik
 1962 – Anton Hansen Tammsaare ja Voldemar Panso "Inimene ja jumal" – Kulebjakov
 1962 – Ardi Liivese "Millest vaikis prohvet" – Potivar (oli ka näitejuht) 
 1963 – Vladimir Majakovski "Lutikas" – David Ossipovitš 
 1963 – Egon Ranneti "Haned" – Jüri Aasma
 1963 – Valdo Pandi "Avarii" – Janke 
 1964 – Juhan Smuuli "Kihnu Jõnn" – Jaan
 1965 – Egon Ranneti "Karikas ja madu" – patsient

 Filharmoonias 
 1965 – Arne Oidi "Imeilus Galatea" (lavastaja) 
 1966 – Romulus Tiituse "Terekast kah" (mängiti 600 korda) 
 1968 – Romulus Tiituse ""Oh sa issand!" ütleb Kiir Tootsile kolhoosivirtsahvti studeerides" (mängiti 450 korda)
 1968 – Uno Lahe "Maailm vestitaskus ehk ilma viisata Nuustakult Nukiraagiasse" (Arved Haugi muusika) 
 1970 – Esko Tasa, Juhan Saare ja Priit Aimla "Kasutage Karu teenet" 
 1971 – Uno Lahe "Hingede ränd ehk räim tomatis" (Arved Haugi muusika)
 1972 – "Ervin Abel ja Sulev nõmmik estraadil" 
 1972 – Uno Lahe "Pisar põske ja... puu otsa" (monoloogid; muusika Hans Hindpere, Villi Veskimäe ja Viisiveljed)
 1974 – Jüri Tuuliku "Musta huumori maski all" 
 1974 – Ervin Abeli "Olgu tööl või kodus" (koos Tamara Abeliga)
 1975 – Ervin Abeli ja Priit Aimla "Infarkt saapasääres"
 1976 – Priit Aimla "Trips-traps-trull ehk 17 segast seika" 
 1977 – Jüri Tuuliku "Elulained – Nuustaku 78"
 1978 – "Surmasõlmed olmetsirkuses" (koos Tamara Abeliga) 
 1978 – "Jöukal järjel Jöusikveres ehk..." 
 1979 – "Kikerikii tibukene" 
 1980 – Ervin Abeli juubelikontsert
 1980 – Jüri Tuuliku "Elulained – Nuustaku 79"
 1981 – Kalju Kass "Intiimdisko" 
 1982 – monotükk "Hõissa" 
 1983 – Ervin Abeli "Naeruravi"

 Lavastused 
 1962 – Juri Oleša "Kolm Paksu" 
 1964 – Immanuel Pau "Elukooli õppemaks" 

 Estonia teatris 
 1973 – Johann Straussi "Nahkhiir" – vangivalvur

 Filmides 
 1955 – "Andruse õnn" – episoodis, režissöör Herbert Rappaport, Lenfilm 
 1957 – "Tagahoovis" – hiromant Pastelli, režissöör Viktor Nevežin
 1964 – "Põrgupõhja uus Vanapagan" – matuseline, režissöörid Grigori Kromanov ja Jüri Müür
 1964 – "Lõoke" – Saksa ohvitser, režissöörid Nikolai Kurihhin ja Leonid Menaker, Lenfilm
 1967 – "Viini postmark" – seltsimees Tasku, režissöör Veljo Käsper
 1968 – "Mehed ei nuta" – unetu, režissöör Sulev Nõmmik
 1969 – "Kevade" – papa Kiir, režissöör Arvo Kruusement
 1971 – "Noor pensionär" (tummfilm) – noor pensionär, režissöör Sulev Nõmmik
 1973 – "Noor pensionär" (mängufilm) – noor pensionär Pukspuu, režissöör Sulev Nõmmik
 1976 – "Suvi" – papa Kiir, režissöör Arvo Kruusement
 1979 – "Siin me oleme!" – John, režissöör Sulev Nõmmik

 Raadiokuuldemänge ja estraadikavu 
 1953–1959 
 1953 – Nikolai Ostrovski "Kuidas karastus teeras" – Sereda
 1954 – Vladimir Ljovšini "Kass-kiidukukk" – episoodis
 1955 – Aadu Hindi "Kaugatoma kuningas" (romaani "Tuuline rand" 2. osast) – Franz Hanschmidt 
 1955 – Charles Dickensi "Polüüpide maal" (romaani "Väike Dorrit" ainetel) – ametnik
 1955 – Eduard Bornhöhe "Vürst Gabriel" – episoodis
 1955 – Holger Puki "Kaks punast kaelarätti" – Kala-Mihkel 
 1955 – Oskar Lutsu "Kevade" – Kiir 
 1955 – Vladimir Beljajevi "Kevadine hommik" – episoodis
 1955 – Aleksandr Korneitšuki "Tiivad" – Ovtšarenko
 1955 – August Kitzbergi "Laurits" – Säga, üliõpilane 
 1956 – Jaroslav Hašeki "Vahva sõduri Švejki seiklused I. Tagalas" – kohtuarst
 1956 – Mark Twaini "Tom Sawyer" – advokaat 
 1956 – Harri Külvandi "Wolfgang Amadeus Mozarti lapsepõlv" – episoodis
 1956 – Nikolai Pogodini "Kremli kellad" – episoodis
 1956 – Harri Vasara "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" – pöialpoiss
 1957 – Hella Wuolijoki "Niskamäe naised" – õpetaja Vainio 
 1957 – Boriss Lavrenjovi "Murrang" – episoodis
 1957 – Eduardo de Filippo "Filumena Marturano" – advokaat Nocella 
 1957 – Jüri Järveti raadiokompositsioon "Klaverihäälestaja Kaarel" – esitaja 
 1957 – Toomas Roodu "Seiklusrikas näärikarneval" – kõrvalosas
 1957 – "Võlukingad", inglise muinasjutu ainetel – episoodis
 1957 – Juhan Smuuli "Atlandi ookean" – Raffael Suurvärav 
 1957 – Jaroslav Hašeki "Vahva sõduri Švejki seiklused II. Teele rindele" – kohtuarst
 1958 – Anton Tšehhovi "Kirurgia" – esitaja 
 1958 – Mihhail Šolohhovi "Inimese saatus" – Krõžnev 
 1958 – Ilja Ilfi, Jevgeni Petrovi "Kaksteist tooli" – kunstnik 
 1958 – Anna Brigadire "Pöialpoiss" – õukondlane 
 1958 – Nikolai Virta "Piiritud kaugused" – Nikita Strežnov "Eitaja" 
 1958 – Anton Tšehhovi "Saunas" – esitaja
 1959 – Luise Vaheri "Mäiöö" – esitaja 
 1959 – Irene Jurgelevitši "Pik ja Funio" – Hädaohtlik ja Tigu
 1959 – Jüri Järveti raadiokompositsioon "Mehed" – esitaja 
 1959 – Vitali Gubarevi "Suur võlur" – Lõhkine Kõrv
 1959 – Mait Metsanurga "Ümera jõel" – paater 
 1959 – David Samoilovi "Elevandipojal on sünnipäev" – kaamelivarss
 1959 – Mihhail Šolohhovi "Ülesküntud uudismaa" – osatäitja
 1959 – Aleksandr Puškin "Poltaava" – Orlik 
 1959 – Elar Kuue "Mida linnud laulavad" – kõrvalosas

 1960–1969 
 1960 – Aleksei Arbuzovi "Irkutski lugu" – Laptšenko 
 1960 – G. Diezmanni "Lend Pipramaale" – osatäitja
 1960 – Frank Baumi "Elli ja tema sõbrad" – Raudne Puuraiuja
 1960 – Agnia Kuznetsova "Komsomoli ausõna" – Senka 
 1960 – Raimond Kaugveri "Sillad põlevad" – arst 
 1960 – August Kitzbergi "Rätsep Õhk ja tema õnneloos" – Silk, külakaupmees 
 1960 – Gert Ledigi "Duell" – Rein
 1960 – Maksim Gorki "Jegor Bulõtšov ja teised" – Protopei, nõdrameelne
 1961 – estraadikava "Laupäevaõhtu kõigile" (autor Uno Laht), ametkondlike laulude võistlus – esitaja 
 1961 – Enn Vaiguri "Oma uks" – episoodis
 1961 – B. Davidsoni "Pööris" – osatäitja
 1961 – Max Frischi "Härra Biedermann ja tulesüütajad" – Eisering
 1962 – Valdo Pandi "Miška" – Peltzer 
 1962 – "Moodne muinasjutt hundist ja Punamütsikesest" – esitaja 
 1962 – Jaan Rannapi "Mikrofon on avatud" – ülemmeister
 1963 – Konstantin Kondrja "Lapsed ja õunad" – osatäitja 
 1963 – Friedrich Dürrenmatti "Stranitzky ja rahvuskangelane" – osatäitja
 1963 – "Kirjanduslik kolmapäev", Koidula ja Kreutzwaldi õhtu. "Kilplased" – esitaja 
 1963 – Zajaitski "Robin Hood" – šerifi sekretär 
 1963 – Paul Kuusbergi "Inimesed sõdurisinelis. I" – osatäitja 
 1963 – Gumilevskaja "Muinasjuttude saarel" – õpetlane Siirius noorem 
 1963 – Enn Kippeli "Meelis" – preester Otu 
 1963 – "Naistepäeva õhtuks", Z. Robani följeton "Loeng" – esitaja
 1964 – estraadistseenid "Haige mees" – esitaja
 1964 – estraadikava "Laupäevaõhtu kõigile": "Tahaksin olla hobune", "Protsess", "Pulmad Aatomlas" – esitaja
 1964 – vene huumori ja muusika õhtu. J. Petrovi "Lugu grammofonist" – esitaja
 1964 – Heinrich Altovi "Purustatud Lõualuu saare lõpp" – osatäitja
 1964 – vene huumori ja muusika õhtu. Mihhail Zoštšenko "Limonaad" – esitaja 
 1964 – Ellen Niidu "Narr laps" – Jaak Sanglep
 1965 – Leo Kerge, Harri Lehiste "Lahkumisavaldus omal soovil" – esitaja 
 1965 – Eduard Vilde "Prohvet Maltsvet" – osatäitja 
 1965 – Eero Seplingu "Raadio parandamine", humoreske – esitaja
 1965 – estraadisaade. V. Katajevi "Enesetapja vastu tahtmist" – esitaja; "Ideaalne naine" – professor; agronoom
 1965 – William Irishi "Aeg saab täis koidikul" – Arthur Holmes
 1965 – Rakovi "Mida küll homme öeldakse" – Teodor Luisk
 1965 – Pongracz Galasi humoresk "Eelmise teose meister" – esitaja 
 1965 – Günter de Bruyni "Tunnistus vande all" – Gustav Herwich
 1965 – Steila Adorjani humoresk "Kirjaniku kohtumine lugejatega" – esitaja 
 1965 – "Ilusal sinisel hommikul", humoreske – esitaja
 1966 – Peedu Ojamaa humoresk "Üks pesuehtne suusasõit" – esitaja 
 1966 – Jaroslav Hašeki "Šavraneki pärandus" – esitaja 
 1966 – V. Aljonini "Pihtimus" – esitaja
 1966 – Ion Luca Caragiale "Küpsustunnistus" – esitaja 
 1966 – Karel Čapeki "Oreool" – esitaja 
 1966 – Arne Oidi "Imekaunis Galatea ehk armunud jumalad" – Zeus 
 1966 – V. Aljonini "Kuidas ma kirjandusse sattusin" – esitaja
 1966 – Edmund Niziurski "Basiliuse kiriku saladus" – osatäitja 
 1966 – estraadisaade "Perekondlik küsimus" – esitaja
 1967 – Romulus Tiituse "Tootsi ja Kiire uued seiklused" – Kiir 
 1967 – Aleksandr Ostrovski "Kasvandik" – osatäitja
 1968 – Leo Kerge "Liigaasta", satiirilised stseenid – esitaja
 1969 – R. Nazarovi "Võõras õnn" – osatäitja

 1970–1980 
 1970 – Peter Heina "Õhtu kahele", raadiovarietee Els Himma ja Ervin Abeliga 
 1970 – Priit Aimla "Skeptiku sõnavõtt tervisepäeval" – esitaja
 1971 – Sulev Nõmmiku "Kingitud hobune" – esitaja 
 1971 – Priit Aimla ja Toivo Tootseni "Säraküünlad", lühipalad – esitaja 
 1971 – Priit Aimla "Need naised, need naised", naistepäeva estraadisaade – esitaja
 1972 – "Naerumeister Jaroslavlist", Kemoklidze satiiri- ja huumorilugusid – esitaja 
 1972 – "Nõukogude naerumeistreid. Feliks Kamov" – esitaja 
 1972 – "Kummaline Harms", huumorit Daniil Harmsilt, tema elust ja asjastust – esitaja 
 1972 – "Olmelaulud", 1971. aasta ER-i huumorivõistluse tööd – esitaja
 1972 – Priit Aimla ja Toivo Tootseni "Nääritrall", vana-aastaõhtu estraadisaade. Peategelased Sulev Nõmmik ja Ervin Abel
 1972 – Eduard Uspenski "Mees tuttava katuse alt" – esitaja 
 1972 – "Assortii Eeva"", naistepäeva meelelahutussaade – esitaja 
 1972 – Vladimir Poljakovi mälestusõhtu – esitaja 
 1972 – Priit Aimla "Kaks kõigi eest" – osatäitja 
 1972 – "Mees "Rohelises portfellis"", Viktor Slavkini satiiri- ja huumorilood – esitaja
 1973 – "Tumanovski – Abel – Nõmmik", Ratmir Tumanovski ja Danil Rudolõi humoreske – esitaja 
 1973 – "Ei mina kaeba midagi", estraadikuuldemäng naistepäevaks – esitaja
 1974 – Šargorodskite, Klimovitši, Žvanetski humoreske – esitaja 
 1974 – Harri Lehiste "Tom ja Tõnn", estraadikuuldemäng – esitaja
 1975 – "Suurseeria avamuigeid", Eesti autorite originaalhuumorit – esitaja 
 1975 – Priit Aimla "Ja lõpuks ometi me sõidame Pariisi!" – esitaja 
 1975 – "Üks lihtne aastavahetuse lugu," estraadikava – esitaja
 1975 – Boriss Laskin "Lahutusprotsess" – lavastaja ja esitaja
 1976 – Suveraadio ("Meelejahutaja") NSV Liidu ja Rootsi humoristide loomingut – esitaja 
 1976 – Suveraadio ("Meelejahutaja"), Sukontsevi "Konsultatsioon" – esitaja
 1976 – Priit Aimla "Operatsioon "Sitikas"" – esitaja
 1978 – "Kanäe kus konks!", huumorit ÜR-i saatekavast – esitaja
 1979 – "Neljasilma naljajuttu", estraadisaade – esitaja 
 1979 – Sulev Nõmmiku ja Priit Aimla lühijutte – esitaja
 1980 – "Kas te ei võiks mulle öelda", ÜR-i humoreske – esitaja
 1980 – Lydia Möldri "Haritud abielumees", estraadisaade – esitaja
 1980 – "Helesinine diagonaal", estraadikava – esitaja 
 1980 – "RAMETO sünd", Ervin Abel ja Jaanus Orgulas mängivad RAMETO nimesaamise lugu

 Viited 

 Kirjandus 


 Välislingid 
 Film "Mehed ei nuta" (1969), ETV arhiiv, Kullafond 
 Film "Noor pensionär" (1972), ETV arhiiv, Kullafond 
 Film "Siin me oleme" (1979), ETV arhiiv, Kullafond
 Dokumentaalfilm "Estraaditähestik: Ervin Abel" (1976), ETV arhiiv, Kullafond
 Film "Harilik kontsert. Sulev Nõmmik" (1976), ETV arhiiv, Kullafond
 Ervin Abel oma esinemisest telekas: "Küll oli ikka hea saade üle tüki aja!", Õhtuleht, 7. november 2009

Kategooria:Eesti näitlejad
Kategooria:Eesti Draamateatri näitlejad
Kategooria:Eesti filminäitlejad
Kategooria:Eesti NSV teenelised kunstnikud
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1929
Kategooria:Surnud 1984