Linnavanem

Linnavanem (saksa keeles der Stadtälteste) on linnavalitsuse juht või liige väikelinnas või rae koosseisu mittekuuluv kogukonnavanem.

1785. aastal Läänemerekubermangudes  kehtestatud Vene linnaseadusega, linnades kus aga senini magistraat puudus, korraldati valitsemine uue seaduse alusel. Kõik kreisikeskusedVene võimu aeg Eestis 18. sajandi lõpus, EE 11, 2002 Eestimaal -  Rakvere, Paide ja Viljandi said tagasi vahepeal kaduma läinud linnaõigused. Uue korra sisseviimisel oli osadel Tallinna ja Riia asehaldurkonna  (suur)linnadel õigus säilitada senine valitsemiskord, kuid kõik magistraadid, sh Tallinna ja Riia, allutati kubermangumagistraadile. Uue linnaseadusega said kõik vabad linnaelanikud kodanikuõigusedAlise-Benita Labi, Paldiski linna ajaloost asehalduskorra ajal, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised, Köide 19, 1970 nr 4 ning haldusvõim läks linnakodanike poolt valitud linnapeale (Haupt der Bürgerschaft) ning kõiki linlaste kihte esindavale magistraadile. Linnade valitsemine läks linnavanema  ja linnavalitsuse hoolde, selle koosseisu kuulusid raehärra ja kaks ratmanit ehk nõunikkuAdressbuch der Revalischen Statthalterschaft. Vom Jahre 1787, Kreisstadt Baltischport - seite 27, Kreisstadt Wesenberg - seite 28, Kreisstadt Weissenstein  - seite 32, . Linnakodanike poolt valitav magistraat säilis kohtuasutusena. Eestimaa väikelinnades (Rakvere, Paide ja Paldiski) kuulus foogtikohtu koosseisu kaks linnavanemat.  Asehalduskorra likvideerimise järel Baltimaades taastati eelnev kord. 

1. mail 1938 kehtima hakanud linnaseaduse alusel oli linnavalitsuse juhiks maakonnalinnade hulka mittekuuluvais kolmanda astme linnades (Antsla, Elva, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Otepää, Paldiski, Põltsamaa, Sindi, Suure-Jaani, Tapa, Tõrva ja Türi) linnavanem (ka linnades, kus oli varem olnud linnapea).

 Vaata ka 
 Linnapea
 Ülemlinnapea
 Vallavanem
 Alevivanem
 Linnaosavanem
 Külavanem

 Viited 

Kategooria:Eesti ajalugu
*