Ujumise maailmameistrivõistlused

Ujumise maailmameistrivõistlused on suurvõistlus, mille käigus selgitatakse välja maailmameistrid ujumises, kujundujumises, veepallis ja vettehüpetes.

 Ajalugu 

Ujumise maailmameistrivõistluste ajalugu algas 1973. aastast, kui Belgradis toimusid esimesed maailmameistrivõistlused. Võitjad selgitati ujumises, vettehüpetes, meeste veepallis ja uuel alal kujundujumises.

Võitjate hulgas oli palju neid, kes olid aasta varem Müncheni olümpiavees kuulsust võitnud: Roland Matthes, John Henckens, Gunnar Larsson, Keena Rothammer, Ulrika Knape, Klaus Dibiasi ja teised (olümpiamängude kangelane Mark Spitz ei võistelnud).

Järgmine MM peeti kahe aasta pärast 1975. aastal Colombias Cali linnas. Kolmas MM toimus 1978. aastal Lääne-Berliinis. Edasi otsustas Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon hakata MM-i korraldama olümpiamängudevahelistel paarisaastatel. Alates 2001. aastast korraldatakse maailmameistrivõistlusi iga kahe aasta tagant paaritutel aastatel.

 Ujumise maailmameistrivõistlused 

<div style="float:center; text-align:left; padding-center:15px;">
AegMeistrivõistlusedKohtRiikSportlasiAlasid1973: 31. august – 9. septemberI maailmameistrivõistlused Belgrad  686 15 (M), 14 (N)1975: 19.–27. juuli II maailmameistrivõistlused Cali  682 15 (M), 14 (N)1978: 18.–23. august III maailmameistrivõistlusedLääne-Berliin  828 15 (M), 14 (N)1982: 18. juuli – 8. august IV maailmameistrivõistlusedGuayaquil  848 15 (M), 14 (N)1986: 13.–23. august V maailmameistrivõistlused Madrid  111916 (M/N)1991: 3.–13. jaanuar VI maailmameistrivõistlused Perth  114216 (M/N)1994: 1.–11. september VII maailmameistrivõistlused Rooma  140016 (M/N)1998: 8.–17. jaanuar VIII maailmameistrivõistlused Perth  137116 (M/N)2001: 16.–29. juuli  IX maailmameistrivõistlused Fukuoka  149820 (M/N)2003: 12.–27. juuli  X maailmameistrivõistlusedBarcelona  201520 (M/N)2005: 16.–31. juuli  XI maailmameistrivõistlused Montréal  178420 (M/N)2007: 18. märts – 1. aprill  XII maailmameistrivõistlused Melbourne  219520 (M/N)2009: 19. juuli – 2. august  XIII maailmameistrivõistlused Rooma  2566  29 (M), 36 (N)2011: 16.–31. juuli  XIV maailmameistrivõistlused Shanghai  2220  29 (M), 36 (N)2013: 19. juuli – 4. august  XV maailmameistrivõistlused Barcelona   2293  30 (M), 37 (N), 1 (sega)2015: 24. juuli – 9. august  XVI maailmameistrivõistlused Kaasan  2400  30 (M), 37 (N), 8 (sega)2017: 14.–30. juuli  XVII maailmameistrivõistlused Budapest  2360 30 (M), 37 (N), 8 (sega)2019: 9.–25. august (mitteametlik) XVIII maailmameistrivõistlused Gwangju  2623  30 (M), 38 (N), 8 (sega)2022: 17. juuni – 3. juuli  XIX maailmameistrivõistlused Budapest  2034 29 (M), 37 (N), 8 (sega) 2023: 16. juuli – 1. august  XX maailmameistrivõistlused Fukuoka  2392  31 (M), 33 (N), 11 (sega)2024: 2. – 18. veebruar  XXI maailmameistrivõistlused Doha  2603  31 (M), 33 (N), 11 (sega)2025: 11. juuli – 3. august  XXII maailmameistrivõistlused Singapur    32 (M), 34 (N), 11 (sega)2027:   XXIII maailmameistrivõistlused Budapest    2029:   XXIV maailmameistrivõistlused Peking    

Vaata ka

Ujumise maailmameistrivõistluste medalistide nimekiri (mehed)
Ujumise maailmameistrivõistluste medalistide nimekiri (naised).

Välislingid
Rahvusvahelise Ujumisföderatsiooni koduleht

*