Vesipüks

pisi|Vesipüks Kuivastus 13. juulil 2011
pisi| 2021. aasta augustis Peipsi järve põhjaosa kohal vaadeldud vesipüks
Vesipüks ehk pilvesammas on laias tähenduses ükskõik milline tornaado vee kohal, olles tavaliselt 100 kuni 600 m läbimõõduga ümber madala rõhu keskme pöörlev keeristuul. Kitsas tähenduses on vesipüks mittemesotsüklonaalne tornaado vee kohalMärksõna vesipüks (waterspout) : AMS Glossary, mistõttu see maismaale jõudes enamasti hajub ja ei tekita kahju, sellest ka vahel kasutatav nimetus "hea ilma" vesipüksKeeristorm? Tornaado? Tromb? Vesipüks? : Jüri Kamenik, Ilm.ee, 22.10.2010.

Vesipükside tekkimiseks peab õhumassi kihistus olema labiilne, et saaks tekkida konvektsioon. Parasvöötmes on vesipükside tekkeks soodsad tingimused siis, kui sooja vee kohal on külm õhumass, mistõttu õhu vertikaalne liikumine on soodustatud ja arenevad konvektsioonipilved. Vesipüks võib hakata arenema juba siis, kui konvektsioonipilv on alles rünkpilve staadiumis, st tipp pole jäätunud. Sel juhul puuduvad nii sademed kui äike. Kui nüüd tõusev õhuvool haarab endasse mõne keerise, nii et see saavutab püstteljelisuse ja ühenduse pilvega, võibki tekkida vesipüks. Sellised vesipüksid on üpris ohutud ja lühiealised (alla 20 minuti). Kui aga vesipüks areneb mesotsüklonist, siis on sel kõik omadused ja sama ohtlikkus nagu klassikalisel tornaadol. Seda tüüpi vesipüksid on märksa haruldasemadAbout Waterspouts : National Weather Service Weather Forecast Office.

Vesipüksid ei ime vett üles, küll aga võib vesipüks pihustada vett, mistõttu tekib pritsmetest pilv samba alumisse ossa. Vesipüksina nähtav pikk ja ümar londitaoline moodustis on tegelikult silinderjas pilv. Kuna rõhk langeb õhu pöörlemisel, siis tekib veeauru kondenseerumine ja näemegi algul lehterpilve teket, mis võib lõpuks jõuda veepinnani välja.waterspout (märksõna) : Britannica Online Encyclopedia.

Eestis on vesipüksid iga-aastased ja tüüpilised saarte läänerannikule, kuid üsna sagedased ka Väinamerel, Liivi lahel ja Soome lahel. Vesipüksihooaeg on augustis ja septembris, kui vesi on soe, aga kohale võivad jõuda üpris külmad õhumassid. Mõnikord võivad tekkida vesipüksiseeriad, mis tähendab, et korraga tekib mitu vesipüksi või tekivad need üksteise järel.

Vesipüksiga analoogne tornaado maismaa kohal on tuulispask.

 Mõned vesipüksid Eestis 
 Lääne-Virumaa, Vergi 12.07.2015http://virumaateataja.postimees.ee/3292375/tabamus-vesipuks-naitas-end-lahedalt
 Väike väin 16.07.2015http://www.kylauudis.ee/2015/07/16/piltuudis-vaikese-vaina-kohal-vaadati-vesipuksi/

https://web.archive.org/web/20150718081833/http://rahvahaal.delfi.ee/news/pildid/fotod-ja-video-ilmataadi-tembud-jatkuvad-laanemaal-ja-saarte-laheduses-margati-vesipuksi?id=71930065
 Haapsalu laht 23.07.2015http://rahvahaal.delfi.ee/news/pildid/foto-haapsalu-lahel-keerleb-vesipuks?id=71982065
 Soela väin 30.08.2015Foto:https://www.facebook.com/eestimaaloodus/photos/a.451196061581053.108321.451193421581317/1035513989815921/?type=1&theater
 Pakri saarte läheduses 06.09.2015http://reisijuht.delfi.ee/news/puhkakodumaal/fotod-ja-video-pakri-saarte-lahedal-tekkisid-mere-kohal-mitmed-vesipuksid?id=72384177
 Suur väin 18.07.2017

Viited

 Välislingid 

 Kadri Ratt: "Haruldane vaatepilt: Saaremaal nähti korraga kolme vesipüksi" Postimees, 16. juuli 2011
 Kristin Aasma: "VIDEO: Häädemeeste kandis tuhises vesipüks" Õhtuleht, 14. juuli 2012

Kategooria:Meteoroloogia