Tallinna lennujaam

Lennart Meri Tallinna lennujaam (ka Tallinna lennujaam, varem Ülemiste lennujaam; ICAO: EETN, IATA: TLL) on Eesti suurim lennujaam. Lennujaamast, mis asub Tallinna kesklinnast nelja kilomeetri kaugusel Ülemiste järve idakaldal, toimuvad nii kodumaised kui ka rahvusvahelised lennud.

Lennujaamas on üks 3480 m pikkune ja 45 m laiune asfaltbetoonkattega lennurada, mis võimaldab maanduda ja startida sellistel laiakerelistel lennukitel nagu Boeing 747 ning Airbusi suurimal lennukil A380. Lennuväljal on viis ruleerimisrada ja 14 terminaliväravat.

29. märtsil 2009 nimetati lennujaam Eesti teise presidendi auks Lennart Meri nime kandvaks lennujaamaks.

Ajalugu
Seoses reisijateveo mahtude kasvuga tekkis 1920. aastate lõpul vajadus rajada tsiviillendude tarvis Tallinna uus lennuväli. Tollal polnud veel selge, kas lennunduses kuulub tulevik maismaalt startivatele lennukitele või vesilennukitele. Seetõttu leiti, et uues lennujaamas peaks olema vastuvõtuvõimalus mõlemale. Pärast Aeronaudi pankrotistumist võttis uue eralennuvälja rajamise enda hoole alla Teedeministeerium. Sobivaks osutus üksainus koht, milleks oli Dvigateli tehase tagune Sõjamäe mõisa heinamaa. 

26. märtsil 1929 võttis Riigikogu vastu Tallinna avaliku lennuvälja alla maade sundvõõrandamise seaduse. Kuna Tallinnas puudus korralik, linna lähedal paiknev tsiviillennuväli, otsustasid EV riigikogu ja valitsus, et Ülemistele tuleb rajada nii lennuväli kui ka lennusadam. Lennuvälja tarvis otsustati sundvõõrandada enam kui 32 hektarit maad Ülemiste järve kaldal Dvigateli tehase, Mõigu kanali ja Ülemiste järve vahel. Lennuvälja tarbeks sundvõõrandati üle 10 ha tehase Dvigatel halduses ja 22 ha Wagnerite pärijate käes olnud maad. 

Teedeministeerium otsustas Ülemiste järve kõrval Dvigateli vabriku ja endise Mõigu mõisa kanali vahel asuva maa (26 ha) anda tasuta Tallinna avalikuks lennuväljaks. Uus plaanitav lennuväli asus maa-alal, mida piiras lõunast endise Mõigu mõisa Mõigu kanal, põhjast Dvigateli tehased, ning mille ühe külje moodustab Ülemiste järv. Eraldatud maa tasandamine ja kordaseadmine läks lisaks maksma viis miljonit senti. 

Asukoha suurimaks puuduseks oli asjaolu, et lume sulamise ajal ja vihmastel sügistel oli heinamaa olnud osaliselt lausa vee all. Seetõttu tuli alustada Ülemiste lennuvälja rajamist kõigepealt mahukate maaparandus- ja kuivendustöödega. 

Lennuvälja ehitustöid alustati 1931. aasta novembris, tööd kestsid kuni lume tulekuni ja jätkusid järgmisel kevadel. Maa kuivendamiseks paigaldati kolme kilomeetri jagu drenaažtorustikku. 1932. aasta maiks oli murukattega lennuväli enam-vähem valmis, kuid angaari ja muude hoonete ehitamine lükati rahapuudusel edasi. 

Riigi eraldatud hädaabitöödeks määratud summadest osa läks lennuvälja väljaehitamiseks. Lennuvälja maa-alal Ülemiste kaldal püstitati angaar ühes töökojaga, bensiinikelder, ja kavandati võimaluse korral ehitada ka administratiivhoone.  

1932. aasta juuni algul sooritati Ülemiste lennuväljal esimene proovimaandumine. Esimeseks Ülemiste lennuvälja kasutanud reisilennukiks oli Poola firma LOT lennuk, mis maandus seal 18. augustil 1932. Järgneva paari aasta jooksul kolisid kõik Tallinna lendavad lennufirmad Nehatu lennuväljalt üle Ülemistele. Alates 1. juulist 1933 hakkasid Derulufti lennud toimuma Ülemistelt. Lennuvälja hoonete puudumisel anti Derulufti käsutusse üks ajutistest ehitistest. 

1932. aastal puhastati lennusadama akvatoorium vee all olevatest kividest ja 1933. aasta talvel ehitati valmis sadamasild. Järve põhja rammiti tugivaiad, millele kinnitati 200 m kaugusele järve ulatuv lennusadama sild. 7. septembril 1933 hakkasid Aero OY vesilennukid randuma riigile kuuluvas lennusadamas ning endine Aeronaudi ja Aero kasutatud Ülemiste järve lennusadam suleti. 

Lennuvälja angaar sai katuse alla jaanuaris 1934. Selles oli põrandapinda 1440 m², millele mahtus 4–6 lennukit. Veel samal aastal valmis ka lennujaama ajutine administratiivhoone. Lennuväli varustati elektriga, ehitati alajaam ja paigaldati valgustid. Lennuväljale rajati ka vesivarustus ja kanalisatsioon, angaari juurde ehitati töökoja- ja abiruumid. Ülemiste lennuväli avati kuivendatud ja tasandatud muruplatsil tavalennukitele 2. mail 1934. 

Lennuohutuse suurendamiseks otsustati rajada Tallinna peilimisjaam ja panna tööle raadiojaam lennuliikluse teenindamiseks. Peilimisjaama rajas Deruluft 1934. aasta oktoobris. Raadiojaama hankis lennufirma LOT Poolast ja selle antenn paigaldati Koplisse senise rannaraadiojaama asukohta. Vastavate summade ulatuses vabastati Deruluft ja LOT lennujaama maksudest. 

1934/1935. aasta talvel jätkusid lennuvälja laiendustööd peamiselt lennusadamas. Suuremad vesilennukid ei saanud olemasolevat sadamat kasutada, mistõttu otsustati järve maabumissilla asukohas süvendada ja ehitada uus maabumissild. Uus sild oli poolringi kujuline puidust rajatis, mis võimaldas silduda samaaegselt kolmel lennukil. Vesilennukid said nüüd pärast järvel maandumist liikuda otse maabumissilla äärde. 

1935. aasta aprillis valmisid Ülemiste järve ääres uus 200 m pikkune puidust sadamasild ja tollihoone. Ülemistelt alustasid lendamist ka seni merelennusadamat kasutanud vesilennukid. 

1935. aasta suvel maandus Ülemistel iga päev kuus lennukit. Nendega saabus lennujaama või lahkus sealt keskmiselt 45 reisijat päevas, vahel ka sada ja enam. Tallinnast võis jõuda lennukiga poole tunniga Helsingisse, pooleteist tunniga Leningradi, nelja tunniga Stockholmi ja seitsme tunniga Berliini. 

Pinnasekattega lennuvälja polnud võimalik kevadel ja sügisel pehme pinnasega kasutada. Vesilennukid ei saanud maanduda jää tekkimise ja lagunemise ajal. Lennuväljal olid lennurajad välja ehitamata ja murukamar sedavõrd pehme, et kevadel ning sügisel seal lennukid alati maanduda ei saanud. Siis jäid lendama vaid Ülemiste järve kasutanud vesilennukid. Kõva kattega lennuradade rajamine oleks võimaldanud kasutada lennuvälja kõigil aastaaegadel. Samuti oleks saanud loobuda vesilennukitest ja ehitada need ümber ratastelikule. Kõva kattega lennuraja ehitamine muutus möödapääsmatuks. 

1936. aastal rajati kolm üksteise suhtes teravnurga all kolmnurkselt paiknevat 300–800 m pikkust ja 40 m laiust lennurada. Tolleaegsed propellerlennukid olid võimelised tõusma õhku küll lühikeselt rajalt, kuid olid väga tundlikud külgtuule suhtes. Sel põhjusel ehitati tollastes lennujaamades välja mitu üksteise suhtes nurga all asetsevat lennurada, mis võimaldas lennukitel startida ja maanduda kuues suunas. Ruleerimisrada viis lennurajalt angaari ja administratiivhoone ees olevale perroonile. 

Tallinna Lennujaama ametlikuks avamisajaks loetakse 1936. aastat, mil valmisid betoonkattega lennurajad. 20. septembril 1936 avati Ülemiste lennuväljal uued stardi- ja maandumisrajad. Tegemist oli esimeste Eestis ehitatud betoonist lennuradadega, milleks kulus 5396 m3 kuupmeetrit kive, 4100 m3 killustikku ja 137 t tsementi. 

16. detsembril 1936 valmis Helsingis Malmi lennuväli ja samast päevast alustati ka ratastelikute lennukite liiklust Stockholmi–Turu–Helsingi liinil. Soome lennukid ehitati ümber ratastelikutele ja Tallinna liinil algas regulaarne lennuliiklus ratastelikutel lennukitega 1937. aasta jaanuaris. Ülemiste lennusadam töötas kuni 1937. aastani, kuid seda kasutati teatud määral militaarsetel eesmärkidel ka Teise maailmasõja ajal. 

1937. aasta suvel alustati Ülemiste lennujaamast regulaarlende Helsingisse ja Berliini. 1936. aastal Deruluft likvideeriti ja 1937. aastal hakkas Tallinna lendama Lufthansa. Leningradi lendamisest loobuti ja Lufthansa hakkas lendama Tallinnast edasi Helsingisse. Lufthansa kasutas lennukeid Junkersi JU-52 ja poolakate LOT lennukeid Lockheed 14. 1938. aastast hakkas ka Aero OY lendama Tallinnast Berliini oma uute lennukitega Kaleva ja Sampo. Ülemiste kujunes lennufirmadele ja reisijatele osaliselt transiitlennujaamaks. 

Ülemiste lennujaam sai vabalt tegutseda vaid mõned aastad, kui 1940. aasta juulis võttis lennujaama üle Nõukogude Liidu lennuvägi. 17. juunil kästi vabastada Ülemiste lennuväli Nõukogude Liidu lennuväe tarvis ja kõik seal paiknenud lennukid viidi üle Lasnamäe sõjaväelennuväljale. Lasnamäele lendasid Poolale kuulunud reisilennuk Lockheed 14, lennufirmale AGO kuulunud kaks JU-52 reisilennukit ning Aeroklubi PTO-4 õppelennukid. 22. juunil 1940 anti Ülemiste lennuväli üle nõukogude lennuväeüksusele. 

Ülemiste lennuvälja hakkas kasutama Nõukogude Liidu merelennuväe salk ning reisijate- ja postivedu hakkas toimuma Nehatu lennuväljalt. See ei sobinud aga lühikese lennuraja ja pehme pinnase tõttu reisilennukite teenindamiseks. Mõne aja möödudes Eestis asutatud kohaliku Aerofloti esinduse taotlusel jäeti Ülemiste lennujaam siiski tsiviil-militaar ühiskasutusse ja Nehatu lennuvälja kasutamine reisilendude teenindamiseks lõpetati. 

1944. aasta augustis Tallinnast taganemisel purustasid sakslased Ülemiste lennuväljal olnud hooned, mistõttu olid seal sõja järel kasutada olnud ehitised peamiselt ajutised puidust barakid. Alates sõja lõpust polnud lennuvälja tarbeks ehitatud ühtki statsionaarset hoonet ega remonditud lennuradasid. Kulus veel mitu aastat, enne kui asuti parandama lennuradade katet ja pikendama kolmest olemasolevast kaht rada. 1947. aasta märtsis anti Ülemiste lennuväli üle tsiviillennusalgale ja seal paiknenud mereväe transpordilennukid viidi mujale. 

Ülemiste lennujaam kavatseti lõplikult välja arendada 1940. aastaks. Ajakavasse pidid mahtuma nii lennujaama reisiterminaali ja teenistushoone projektikonkurss kui ka ehitamine. 14 kavandi hulgast valis komisjon 1938. aastal välja arhitekt Artur Jürvetsoni eskiiskavandi. 1939. aastal alustati eestlastest arhitektide A. Jürvetsoni ja R. Koolmani projekti järgi Tallinna lennujaama reisijatehoone ehitamist. Vahele tuli Teine maailmasõda ja lennujaama reisijatehoone valmis alles pärast sõda 1954. aastal. Sõjakahjustuste tõttu muudeti pärast sõda muudeti veidi reisiterminali esialgset projekti ja tsiviillennujaama hoone ehitati stalinistlikus stiilis. Tallinna lennujaam oli tegutsenud esimesed 20 aastat ilma korraliku reisiterminalita. Hoone üldplaneering ja välisilme põhinesid küll sõjaeelsel projektil, kuid välisseinte plaatidega katmise asemel kasutati terrasiitkrohvi. 

Peafassaadil domineerivad kõrged sambad, hoone lennuväljapoolne külg on funktsionalistlikus stiilis. Hoone kõrgeima osa moodustas kaarjas lennujuhtimistorn. Interjööris domineeris esinduslik, läbi kahe korruse ulatuv reisijate ootesaal. Vastvalminud terminalihoones olid lennureisijate tarvis olemas kõik mugavused. Hoone on eeskujulikult rekonstrueeritud ja seda kasutab tänapäeval Tallinna Lennujaam AS-i administratsioon. 

Muinsuskaitseamet on hinnanud Tallinna Lennujaama vana reisijatehoonet kui Eesti kontekstis erilist hoonet, osa kirevast lennundusajaloost.Ootamatu takistus Tallinna lennujaama uuenduskuuri teel: muinsuskaitse nõuab vana reisijatehoone säilitamist, epl.delfi.ee, 22.04.2019

 Nõukogude periood 
pisi|Vana terminal (kasutusel 1954–1980)
1956. aastal pikendati Ülemiste lennuvälja ida-läänesuunalist lennurada 1650 meetrini, pärast seda jäi see kasutusse ainukese tõusu- ja maandumisrajana. Alustati ka lennuradade rekonstrueerimist, kuna olemasolevad rajad jäid reaktiivlennukite tarvis lühikeseks. Kaks tõusu- ja maandumisrada kaotati ning käiku jäi ainult ida-läänesuunaline rada, mida hiljem korduvalt pikendati. 1976. aastal toimunud ehitustööde käigus pikendati lennurada 2760 meetrini ja 48 m laiuseni. Laiendati ka lennuvälja perrooni ja ruleerimisteid. 

1962. aastal väljus Tallinnast esimene reaktiivlennuk, reisilennuk oli Tu-124. 1964. aastal ehitati Ülemiste lennuväljale uued hooned reaktiivlennukite hoolduse ja remondi tarvis. 1972. aastal pikendati rada 2500 meetrile, 1975. aastal valmis lennujaama hoone paviljon-tüüpi juurdeehitus. 

Aastatel 1960–1972 tegutses Ülemiste lennuväljal Aerofloti remonditehas, mis remontis väikelennukeid JAK-12, JAK-18 ja AN-2. Kahe esimese jaoks oli Tallinna tehas juhtivaks remondiettevõtteks kogu Aerofloti jaoks. 1973. aastal jäi remonditehas ette lennuvälja territooriumi laiendamisele, mistõttu otsustati ainult AN-2 lennukeid remontima jäänud väike tehas sulgeda. 

Aastatel 1945–1989 oli Tallinna lennujaamast võimalik lennata ainult Nõukogude Liidu territooriumil paiknevatesse lennujaamadesse. Reisija- ja kaubavedusid teostas ainukesena lennuvedaja Aeroflot Nõukogude Liidus toodetud lennukitega. Vaatamata sihtkohtade piirdumisega ainult Nõukogude Liidu linnadega, liikus läbi lennujaama palju reisijaid. 1980. aastate lõpul oli Tallinna lennujaamal lennuliiklus 30 Nõukogude Liidu sihtkohaga ja aastas teenindati umbes 800 000 reisijat. 

Moskva olümpiamängude Tallinnas läbiviidava purjeregati tarvis alustati 1976. aastal uue lennujaama reisiterminali projekteerimist ja ehitamist. Uue reisiterminali ehitus võeti ette Moskva olümpiamängude Tallinnas toimunud purjeregatti lennukiga vaatama saabuvate välismaalaste tarvis. Uus ja tolle aja mõistes moodne terminal avati 1980. aastal. 

1989. aastal leidis aset tähendusrikas sündmus Tallinna lennujaama ajaloos, kui pärast poole sajandi möödumist maandus seal esimene rahvusvaheline regulaarlennuliini teenindav lennuk. 25. novembril 1989 avati Tallinna ja Stockholmi vaheline lennuliiklus. Liinide avamise tava järgides alustas ka Aeroflot alates 2. märtsist 1990 sama liini teenindamist. 

26. märtsil 1990 alustas Soome lennufirma Finnair regulaarlende Helsingi ja Tallinna vahel. 1. aprillil 1990 alustas Aeroflot omakorda lende Tallinna–Helsingi liinil. 3. juulil 1991 alustati lende liinil Tallinn–Budapest ja 6. juulil liinil Tallinn–Frankfurt. Kõiki neid liine teenindasid Aerofloti TU-134A lennukid. 

 Taasiseseisvumine 
1991. aastani allus Eesti tsiviillennundus NSV Liidu Tsiviillennunduse Ministeeriumile, mille territoriaalseks organiks oli Eesti Tsiviillennunduse Valitsus, mille alluvuses olid kõik tsiviillennujaamad ja lennuväljad ning kõik lennukid kandsid Aerofloti logot ja NSV Liidu registritunnust. Eesti taasiseseisvumise järel 1991. aastal reorganiseeriti Aerofloti Eesti filiaal Eesti Vabariigi Transpordi- ja Sideministeeriumile alluvaks riigiettevõtteks Eesti Lennuliinid ning 1992. aastal moodustati sellest iseseisvad üksused riigiettevõte Eesti Lennujaamad ja riiklik aktsiaselts Eesti Lennuliinid"Eesti Tsiviillennunduse Tootmiskoondis, 1944-1991, The National Archives of Estonia, ERA.R-2045.

1. juulil 1997 võttis vabariigi valitsus vastu korralduse, mille alusel moodustati riigiettevõtte Eesti Lennujaamad jagunemiskava teel: aktsiaseltsid Kuressaare Lennujaam, Kärdla Lennujaam, Pärnu Lennujaam, Tartu Lennujaam ja Tallinna Lennujaam. Ühtlasi lõpetas sellega oma tegevuse riigiettevõte Eesti Lennujaamad.

 2000. aastad 
pisi|USAF-i C-5A Galaxy Tallinna lennujaamas ürituse Exercise Baltic Challenge '97 raames
Esimest kaubaterminali (Cargo 1) ehitati septembrist 1997 märtsini 1998. Reisijate terminal uuendati täielikult 1999. aastal, sellega kasvas lennujaaama reisijate läbilaskevõime 1,4 miljoni reisijani aastas. 2008. aastal laiendati lennujaama veelkord, tõstes reisijate läbilaskevõime 2,3 miljoni reisijani aastas. Suurenenud nõudlus kaubapindade järele tekitas vajaduse laiendada kaubaterminali, mistõttu ehitati kaubaterminal Cargo 2. 2012. aastal avati lennukihoolduse angaar ja täitus kahe miljoni aastase reisija piir. 11. jaanuaril 2013 võttis Rahvusvaheline Lennuväljade Nõukogu (ACI) Tallinna lennujaama lennujaamade süsinikualase akrediteerimise programmi liikmeks. Peale selle võeti kasutusele automaatne piiriületussüsteem ja ärilennukite angaaride kompleks.

2010. aastal tellis Eesti Pank Helsingist Tallinna kolmemootorilise Finnair Cargo MD-11F-i, et Eestisse eurosid tuua.

 2008. aasta laienemine 
Jaanuarist 2006 septembrini 2008 läbis lennujaam suure laiendusetapi. Terminali laiendati kolmes suunas. Ehitustööde tulemus oli T-kujuline laiendatud lennujaamahoone, 9 reisijasilda, 18 uut väravat, Schengeni ja mitte-Schengeni alade eraldamine, kümme registreerimisletti ning uued söögikohad ja kohvikud. Ehitatud terminaliala võimaldab rahvusvahelistele reisijatele kahetasandilist liiklust. Väljaspool hooneid renoveeriti ja laiendati perrooni ning ehitati uus ruleerimistee. Uus terminal, mis avati 19. septembril 2008, suurendas lennujaamas reisijate läbilaskevõimet kaks korda.
pisi|Terminal pärast laiendust (august 2012)

 Ümbernimetamine 
Pärast Eesti presidendi Lennart Meri surma 14. märtsil 2006 käis Eesti Ekspressi ajakirjanik Argo Ideon välja idee nimetada lennujaam president Lennart Meri auks temanimeliseks. Ideon tõi mitmeid näiteid lennujaamadest, kus nii on toimitud: John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam, Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam, Istanbuli Atatürki lennujaam jt.

Nimemuutust arutati lennujaama juhatuse koosolekul 29. märtsil 2006. Uue terminali avamisel 19. septembril 2008 teatas peaminister Andrus Ansip, et nimi vahetatakse märtsis 2009.

 Läänemere pööringud 
2011. aastal sõlmiti koostööleping Tallinna lennujaama, Tallinna sadama ja Happy Cruisesi vahel. Kruiisireisijad toimetati lennukitega Tallinna, kust nad saadeti kruiisilaevadele puhkust veetma. Puhkusereisi lõpetanud said lennukitega tagasi Hispaaniasse lennata. Esimesel, 2011. aastal reisis üle 7000 Hispaania turisti tšarterlendudega Tallinna lennujaama ja tagasi. Kuna lennujaam asub sadamast ainult viie kilomeetri kaugusel, kulus turistidel selle vahemaa läbimiseks alla tunni.
pisi|Tallinna lennujaama ala 2013
2012. aastal alustas tšarterlende Madridi-Barajase lennujaamast kolme Airbus A321 ja kahe-kolme Boeing 747-ga Pullmantur Air. 2012. aasta suvega toimetati Tallinna ja tagasi umbes 16 000 turisti. Ka järgmisel aastal jätkati tšarterlende ning viie pööringuga lennutati 25 000 turisti. Samuti toimus üks osaline pööring kruiisilaevaga MS Deutschland, mida haldas Peter Deilmann Cruises.

 2020. aastad 
25. novembril 2020 hakati Tallinna lennujaamas ehitama päikeseparki. Need plaaniti rajada kõikidesse lennujaamadesse eesmärgiga vähendada elektritarbimisest tuleneva süsiniku kogust ning liikuda taastuvenergia kasutamise suunas. Eesti oli koroonapandeemia ajal Hiinast saabuvatele lennukitele teekonnal Euroopasse esimene Euroopa Liidu riik.

 Tuleviku laiendusplaanid 
pisi|Lennart Meri Tallinna lennujaama lennurada 08/26
Tallinna lennujaama juhatuse liikme Erik Sakkovi andmetel plaanitakse lennuraja pikendamist 600–700 meetri võrra, et teenindada kaugmaalende, uue ruleerimisraja, ladude, odavlennufirmade terminali ehitamist ja olemasoleva terminali laiendamist. 21. veebruaril 2013 algatati lennuliiklusala arendusprojekti keskkonnamõjude hindamisprojekt, milles uuritakse muutusi, mida põhjustaksid olemasoleva lennuraja rekonstrueerimine ja pikendamine 720 meetri võrra ning sademevee- ja kuivendussüsteemide ehitamine ja laiendamine idas ja lõunas; põhjapoolse ruleerimisraja pikendamine ja lõunapoolse paralleelse ehitamine; lennurajaga ristuvate ruleerimisteede pikendamine; CAT II navigatsioonisüsteemide paigaldamine; lõunapoolsete lennukite perroonide ehitus koos vajalike kommunikatsioonide rajamisega; perimeetriaia rajamine ja tehniliste valvesüsteemide paigaldamine; osaline patrull- ja hooldetee ehitus, lumekogumise platside, jäätõrje tegemise ala, rajahooldustehnikale manööverdusala vabastuse platsi ja mootorite testimise ala rajamine. Need muudatused võimaldavad lennukitel Tallinna kohalt kõrgemalt üle lennata ja vähendavad sellega mürataset. Avalik arutelu lennuraja pikendamise keskkonnamuutuste projekti kohta toimus 16. detsembril 2013, lennuraja laiendustööd pidid algama 2015. aasta alguses. 12. juunil 2013 kinnitas Tallinna linnavalitsus detailplaneeringu, millega lubati Tallinna lennuväljal ehitada 0,91 hektari suurusele maa-alale lennukiremondihoone. Lennujaama viie aasta pikkuse investeerimisplaani kogumaksumus on üle 100 miljoni euro. See hõlmab peale lennukiremondihoone ehitamise ka 2,5 miljoni euro eest lennujaamahoones ümberehitusi ja laiendusi ning turvalisuse, mahutuse ja VIP-alade suurendamist.

Aastatel 2016–2022 plaanib Tallinna lennujaam arendada lennuliiklusala, laiendada reisiterminali ja sealset julgestusala ning ehitada 1200-kohalise parkimismaja.

 Terminalid 
pisi|229x229px|Tallinna lennujaam 2006. aastal
Lennujaamas on üks reisiterminal ja neli kaubaterminali. Tallinna lennujaamas on iga aastaga järjest rohkem reisijaid, terminali on raske aastas mahutada rohkem kui 2 500 000 reisijat.

 Reisijate asutused lennujaamas 
Lennujaam avas 9. mail 2013 raamatukogu värav 1 juures. Kõik raamatud raamatukogus annetati avalikult, osa raamatutest annetasid endine Eesti president Toomas Hendrik Ilves ja tema abikaasa Evelin Ilves. Raamatukogus on raamatuid kümnes keeles, peamiselt eesti, vene ja inglise keeles. Seal on ka valik lasteraamatuid. 16. augustil 2013 avas Tallinna lennujaam kunstigalerii, mida saavad kõik saabuvad ja lahkuvad reisijad näha.

Septembris 2013 avati Tallinna lennujaamas automaatne piiriületussüsteem, mis on kasutusel Schengeni alast väljalendamisel.
pisi|TradAttack!-i esinemine Tallinna lennujaamas 2017. aastal
Nordea Lounge on äriklassi ootesaal Tallinna lennujaamas. Nordea Lounge on mõeldud Aerofloti, Air Balticu, Finnairi, LOT Polish Airlinesi, Lufthansa, Nordica ja Turkish Airlinesi äriklassi reisijatele. Maailma suurim sõltumatu lennujaamade ootesaalide liikmesust pakkuv programm Priority Pass hääletas Tallinna lennujaama äriklassi ootesaali Euroopa parimaks 2017. aastal.

Tallinna lennujaamas on alates 2017. aasta oktoobrist kõigile reisijatele avatud jõusaal. Jõusaali eesmärk on inimesi rohkem liigutama panna.

 Lennufirmad ja sihtkohad 

 Regulaarlennud 

Lennufirmad, mis teenindavad regulaarlende Tallinna lennujaamast.
{| class="wikitable sortable"
|+
!Lennufirma
!Sihtkohad
|-
|Aeroflot
|Moskva (Šeremetjevo) (Peatatud sõja tõttu)
|-
|airBaltic
|Amsterdam, Ateena (alustab 28. aprillil 2026), Barcelona (El Prati), Brüssel, Hamburg (alustab 29. märtsil 2026), Reykjavík (Keflavík), Kopenhaagen, London (Gatwick), Malaga, Oslo (Gardemoen) (taasalustab 29. märtsil 2026), Pariis (Charles de Gaulle), Riia, Tenerife, VilniusHooajalised: Billund, Burgas, Genf, Irákleio, Madeira, Malta, Nice, München, Palma de Mallorca, Rhodos, Salzburg, Split, Tirana, Viin (taasalustab 30. märtsil 2026)
|-
|Belavia
|Minsk (Peatatud õhusõiduki rikkumise tõttu)
|-
|Eurowings
|Hooajalised: Düsseldorfi lennujaam (alustab 1. mail 2026), Praha|-
|Finnair
|Helsingi (Vantaa)
|-
|Finnair 
|Helsingi (Vantaa)
|-
|Flydubai
|Dubai (rahvusvaheline) (pidi alustama 12. oktoobril 2024, kuid jääb ära, sest oma laienemine peatati Boeingu lennukite tarnete viibimise tõttu)
|-
|Jet2.com
|Hooajalised: Birmingham, Edinburgh, Leeds (alustab 27. novembril 2026), London (Gatwick) (alustab 19. novembril 2026) ja Manchester
|-
|LOT Polish Airlines
|Varssavi
|-
|Lufthansa
|FrankfurtHooajalised: München
|-
|Marabu
|Hamburg ja München
|-
|NyxAir
|Kuressaare, KärdlaHooajalised: Helsingi
|-
|Norwegian Air Shuttle
|Oslo (Gardemoen)
|-
|Pegasus Airlines
|Antalya 
|-
|Ryanair
|Barcelona (El Prati), Berliin (Schönefeld), Dublini lennujaam, London (Stansted), Stockholm (Arlanda)Hooajalised: Milano
|-
|Scandinavian Airlines
|Kopenhaagen, Oslo (Gardemoen), Stockholm (Arlanda)
|-
|Scandinavian Airlines 
|Stockholm (Arlanda)
|-
|Sunexpress
|Hooajalised: Antalya
|-
|Swiss International Air Lines
|Zürich
|-
|Transavia
|Pariis (Orly)
|-
|Turkish Airlines
|Istanbul
|-
|Wizz Air
|Budapest, Gdańsk (alustab 1. mail 2026), Kiiev (Žuljanõi) (peatatud sõja tõttu), Kraków, London (Luton), Rooma (taasalustab 27. aprillil 2026), Veneetsia, Vilnius Hooajalised: Harkiv (peatatud sõja tõttu), Lviv (peatatud sõja tõttu), Tirana (alustab 22. juunil 2026), Varssavi (alustab 29. märtsil 2026)
|}

 Liinilendude sihtkohad täpsemalt 

Siin on esitatud osa Tallinna lennujaamast toimunud liinilendude andmetest 2025/2026. aasta talvise seisuga.

SuvehooajalineTalvehooajalineTuleviku sihtpunkt

 Linn  Riik  IATA  ICAO  Lennujaam  Lennufirma  Alates  Kuni  Lennuk Amsterdam   Holland  AMS  EHAM  Amsterdami Schipholi lennujaam  Estonian Air  1993  1994  Tupolev Tu-134 12. juuli 1995  1999  Boeing 737-500 27. oktoober 2003  10. jaanuar 2006  Boeing 737-300/500 7. juuni 2009  7. november 2015  Boeing 737-300/500 (2009–2012), Bombardier CRJ700 (2015), Bombardier CRJ900NG (2011–2015) ja Embraer E-170 (2012–2015) KLM Cityhopper  28. märts 2005  3. mai 2009  Fokker 70 (2005–2006) ja Fokker 100 (2006–2009) Nordica  8. november 2015  13. jaanuar 2019  Embraer ERJ 145 (2016), Embraer E-175 (2015–2017), Bombardier CRJ700 (2016–2019), Bombardier CRJ900NG ja Fokker 100 (2015–2016) airBaltic  27. märts 2016  – Airbus A220-300, Boeing 737-300/500 (2016–2019) ja Bombardier CS300 (2017–2018) Ateena   Kreeka  ATH  LGAV  Ateena Eleftherios Venizelose rahvusvaheline lennujaam  Estonian Air  5. juuli 2010  16. august 2010  Boeing 737-300 Aegean Airlines  19. juuni 2015  30. oktoober 2024  Airbus A320 ja Airbus A320neo airBaltic  28. aprill 2026  -  Airbus A220-300 Barcelona   Hispaania  BCN  LEBL  Barcelona El Prati lennujaam  Estonian Air  13. mai 2006  29. oktoober 2011  Boeing 737-300/500 Ryanair  17. juuli 2021  –  Boeing 737-800NG Vueling Airlines  20. juuni 2014  8. september 2018  Airbus A320 airBaltic  19. veebruar 2025  –  Airbus A220-300 GRO  LEGE  Barcelona Girona-Costa Brava lennujaam Ryanair  28. märts 2011  26. oktoober 2021  Boeing 737-800NG Berliin   Saksamaa  TXL  EDDT  Berliini Tegeli lennujaam  Estonian Air  19. august 2003  8. jaanuar 2007  Boeing 737-300 (2006–2007), Boeing 737-500 8. juuni 2009  22. september 2010  Boeing 737-300/500 1. mai 2011  30. september 2011  Boeing 737-500 ja Bombardier CRJ900NG 16. juuni 2014  31. oktoober 2015  Bombardier CRJ900NG airBaltic  6. mai 2015  7. november 2020  Airbus A220-300 (2018–2020), Boeing 737-300/500 (2015–2018), Bombardier CS300 (2017–2018) ja Bombardier Dash 8 Q400 (2015–2020) Nordica  29. märts 2016  1. september 2018  Bombardier CRJ700, Bombardier CRJ900NG, Embraer ERJ 145 (2016), Embraer E-175 (2016–2017) ja Fokker 100 (2015–2016) SXF  EDDB  Berliini Schönefeldi lennujaam  easyJet  27. oktoober 2004  2. november 2008  Airbus A319 4. november 2017  30. august 2020  Airbus A319 Ryanair  2. aprill 2019  4. aprill 2020  Boeing 737-800NG BER  EDDB  Berliini Brandenburgi lennujaam  Ryanair  7. juuli 2020  -  Boeing 737-800NG airBaltic  11. november 2020  27. oktoober 2022  Airbus A220-300 Birmingham   Suurbritannia  BHX  EGBB  Birminghami lennujaam  Jet2.com   28. november 2025  –  Boeing 737-800NG Bremen   Saksamaa  BRE  EDDW  Bremeni lennujaam  Ryanair  27. märts 2011  26. oktoober 2018  Boeing 737-800NG Brüssel   Belgia  BRU  EBBR  Brüsseli lennujaam  Estonian Air  7. september 2004  7. november 2015  Boeing 737-300 (2006–2012), Boeing 737–500 (2004–2012), Bombardier CRJ700 (2015), Bombardier CRJ900NG (2011–2015) ja Embraer E-170 (2012–2015) Nordica  8. november 2015  30. juuni 2019  Boeing 737-300 (2017), Bombardier CRJ700, Bombardier CRJ900NG, Embraer ERJ 145 (2016), Embraer E-175 (2015–2017) ja Fokker 100 (2015–2016) airBaltic  3. juuni 2019  -  Airbus A220-300 LOT (operaator Regional Jet)  1. juuli 2019  11. märts 2020  Bombardier CRJ700 ja Bombardier CRJ900NG Billund   Taani  BLL  EKBI  Billundi lennujaam  Ryanair  31. oktoober 2021  24. märts 2023  Boeing 737-800NG 1. aprill 2024  30. märts 2025  Boeing 737-800NG airBaltic  2. mai 2024  –  Airbus A220-300 Budapest   Ungari  BUD  LHBP  Budapesti Ferenc Liszti rahvusvaheline lennujaam  Estonian Air  oktoober 1991  talv 1992  Tupolev Tu-134 Wizz Air  11. detsember 2025  -  Airbus A321neo Burgas   Bulgaaria  BOJ  LBBG  Burgasi rahvusvaheline lennujaam airBaltic  1. mai 2024  –  Airbus A220-300 Constanța   Rumeenia  CND  LRCK  Constanța Mihail Kogălniceanu rahvusvaheline lennujaam Nordica  16. juuni 2018  28. september 2019  Bombardier CRJ700 ja Bombardier CRJ900NG Dubai   Araabia Ühendemiraadid  DXB  OMDB  Dubai rahvusvaheline lennujaam Flydubai  pidi alustama 12. oktoobril 2024, kuid jääb ära, sest oma laienemise peatada Boeingu lennukite tarnete viibimise tõttu  –  Boeing 737-800NG/MAX 8 Dublin   Iirimaa  DUB  EIDW  Dublini lennujaam  Estonian Air  14. oktoober 2004  22. august 2010  Boeing 737-300 (2006–2010), Boeing 737-500 Ryanair  14. detsember 2010  24. märts 2023  Boeing 737-800NG 30. oktoober 2023  –  Boeing 737-800NG Dubrovnik   Horvaatia  DBV  LDDU  Dubrovniki lennujaam  Estonian Air  19. aprill 2006  3. oktoober 2009  Boeing 737-500 airBaltic  2. mai 2023  12. oktoober 2024  Airbus A220-300 Düsseldorf   Saksamaa  NRN  EDLV  Düsseldorfi Weeze lennujaam  Ryanair  13. detsember 2010  23. märts 2022  Boeing 737-800NG DUS  EDDL  Düsseldorfi lennujaam  Eurowings  1. mai 2026  –  Airbus A319 East Midlands   Suurbritannia  EMA  EGNX  East Midlandsi lennujaam  Ryanair  2. märts 2011  28. oktoober 2011  Boeing 737-800NG Edinburgh   Suurbritannia  EDI  EGPH  Edinburghi lennujaam  Ryanair  10. jaanuar 2011  29. oktoober 2011  Boeing 737-800NG 29. oktoober 2018  26. oktoober 2022  Boeing 737-800NG Jet2.com  27. november 2025  –  Boeing 737-800NG Forlì   Itaalia  FRL  LIPK  Forlì lennujaam Wind Jet 9. juuni 2010  1. september 2010  Airbus A319 Frankfurt   Saksamaa  FRA  EDDF  Frankfurdi lennujaam  Estonian Air  1991  11. jaanuar 2009  Boeing 737-300 (2006–2009), Boeing 737-500 (1995–2009) ja Tupolev Tu-134 (1991–1996) Lufthansa  29. märts 1992  27. märts 1998  Boeing 737-200 (1992-1997) ja Boeing 737-500 2010  -  Airbus A319/A320/A320neo/A321/A321neo Lufthansa CityLine  28. märts 2004  2010  Avro RJ85 ja Bombardier CRJ700 ja Embraer E-190/E-195 (2009–2010) 29. oktoober 2017  -  Bombardier CRJ900ER, Embraer E-190 ja Embraer E-195 (2017-2021) HHN  EDFH  Frankfurt-Hahni lennujaam  Ryanair  27. märts 2012  2013  Boeing 737-800NG Gdańsk   Poola  GDN  EPGD  Gdański Lech Wałęsa lennujaam  Wizz Air  1. mai 2026  -  Airbus A321neo Genf   Šveits  GVA  LSGG  Genfi lennujaam airBaltic  30. detsember 2023  –  Airbus A220-300 Göteborg   Rootsi  GOT  ESGG  Göteborgi Landvetteri lennujaam  Estonian Air  30. august 2004  2. märts 2005  Boeing 737-500 City Airline 21. märts 2005  28. oktoober 2011  Embraer ERJ 135/145 Nordica  28. august 2017  27. oktoober 2018 ATR 72, Bombardier CRJ700 ja Embraer E-175 (2017) Hamburg   Saksamaa  HAM  EDDH  Hamburgi lennujaam  Estonian Air  12. mai 1994  25. september 2010  Boeing 737-300 (2006–2010), Boeing 737-500 (1995–2010), Fokker 50 (1998–2002) ja Tupolev Tu-134 (1994–1995) Nordica  16. mai 2017  10. oktoober 2018  Bombardier CRJ900NG ja Embraer E-175 (2017) Marabu  16. juuni 2023  -  Airbus A320neo airBaltic  29. märts 2026  -  Airbus A220-300 Hannover   Saksamaa  HAJ  EDDV  Hannover-Langenhageni lennujaam  Estonian Air  2. aprill 2012  16. november 2012  Boeing 737-500 ja Embraer E-170 Harkiv   Ukraina  HRK  UKHH  Harkivi rahvusvaheline lennujaam Wizz Air  2. juuli 2020  17. veebruar 2022  Airbus A320 Helsingi   Soome  HEL  EFHK  Helsingi Vantaa lennujaam  Estonian Air  1991  26. märts 2000  Fokker 50 (1996–2000), Tupolev Tu-134 (1991–1996) ja Jakovlev JAK-40 (1991–1996) Estonian Air Regional  24. september 2007  13. november 2009  Saab 340 26. märts 2012  27. jaanuar 2013  Embraer E-170 ja Saab 340 Finnair  1991  -  Airbus A319/A320 (alates 2007), Douglas DC-9 (1991–2000), Embraer E-170 (operaator Flybe Nordic 2005-2012), Embraer E-190 (alates 2015, operaator Nordic Regional Airlines) ja McDonnell Douglas MD-82/MD-83 (1991–2006) Karair 26. märts 1990  1996  ATR 72 Finnaviation 1991 suvel  1995  Saab 340 Aero Airlines  märts 2002  6. jaanuar 2008  ATR 72 Söder Airlines 14. märts 2004  ?  Saab 340 Finncomm Airlines  3. aprill 2005  29. oktoober 2011 ATR 42/72 Blue1  31. jaanuar 2011  1. august 2011  ATR 72 Flybe Nordic  30. oktoober 2011  30. aprill 2015  ATR 72, Embraer E-170 (2011-2012) ja Embraer E-190 (operaator Finnair) Nordic Regional Airlines  1. mai 2015  -  ATR 72, Embraer E-190 (operaator Finnair) NyxAir 17. mai 2021  –  ATR 42 ja Saab 340 Irákleio   Kreeka  HER  LGIR  Irákleio rahvusvaheline lennujaam airBaltic  3. mai 2023  –  Airbus A220-300 İstanbul   Türgi  ISL  LTBA  İstanbuli Atatürki lennujaam  Turkish Airlines  11. juuni 2013  5. aprill 2019  Airbus A319/A320/A321 ja Boeing 737-800/900 IST  LTFM  İstanbuli lennujaam  Turkish Airlines  10. aprill 2019  -  Airbus A319/A320/A321/A321neo, Boeing 737-800/900 ja Boeing 737 MAX 8 Joensuu   Soome  JOE  EFJO  Joensuu lennujaam  Estonian Air Regional  26. märts 2012  27. detsember 2012  Saab 340 Jönköping   Rootsi  JKG  ESGJ  Jönköpingi lennujaam Avies  2011 kevad  2011 suvel  BAe Jetstream 31/32 Jyväskylä   Soome  JYV  EFJY  Jyväskylä lennujaam  Estonian Air  25. märts 2012  7. jaanuar 2013  Saab 340 Kajaani   Soome  KAJ  EFKI  Kajaani lennujaam  Estonian Air  3. aprill 2012  7. oktoober 2012  Bombardier CRJ900NG ja Embraer E-170 Kaunas   Leedu  KUN  EYKA  Kaunase lennujaam  airBaltic  14. juuli 2017  17. august 2017  Bombardier Dash 8 Q400 Nordica  14. juuli 2017  17. august 2017  Bombardier CRJ700 ja Bombardier CRJ900NG Khuthaisi   Gruusia  KUT  UGKO  Khuthaisi rahvusvaheline lennujaam  Wizz Air  4. august 2019  21. jaanuar 2024  Airbus A320 Kiiev   Ukraina  KBP  UKBB  Kiievi Borõspili rahvusvaheline lennujaam  Estonian Air  1991  7. november 2015  Boeing 737-300 (2006–2012), Boeing 737-500 (1995–2012), Bombardier CRJ700 (2015), Bombardier CRJ900NG (2011–2015), Embraer E-170 (2012–2015) ja Tupolev Tu-134 (1991–1996) Nordica  8. november 2015  25. oktoober 2019  Bombardier CRJ700, Bombardier CRJ900NG, Embraer E-175 (2015–2016), Embraer ERJ 145 (2016) ja Fokker 100 (2015–2016) IEV  UKKK  Kiievi Žuljanõi lennujaam  Nordica  25. aprill 2018  28. september 2018  Bombardier CRJ700 ja Bombardier CRJ900NG Wizz Air  21. juuni 2018  23. veebruar 2022  Airbus A320 Kopenhaagen   Taani  CPH  EKCH  Kopenhaageni lennujaam  Estonian Air  1. aprill 1991  7. november 2015  Boeing 737-300 (2006–2012), Boeing 737-500 (1995–2012), Bombardier CRJ700 (2015), Bombardier CRJ900NG (2011–2015), Embraer E-170 (2012–2015), Fokker 50 (1996–2003) ja Tupolev Tu-134 (1991–1996) SAS  1992  2000  McDonnell Douglas DC-9-21/41 (1989–2002), McDonnell Douglas MD-81 (1989–2007) ja McDonnell Douglas MD-87 (1989–2009) 16. november 2015  -  Bombardier CRJ900NG (2015-2025) ja Embraer E-195 FlyNordic 28. märts 2005  6. jaanuar 2006  McDonnell Douglas MD-82/MD-83 Nordic Aviation  8. november 2015  30. november 2015  Embraer ERJ 145 ja Fokker 100 (2015–2016) Nordica  27. aprill 2018  25. oktoober 2019  ATR 72, Bombardier CRJ700 ja Bombardier CRJ900NG airBaltic  2. juuni 2019  -  Airbus A220-300 ja Bombardier Dash 8 Q400 (2019–2020) SAS (operaator CityJet)  5. jaanuar 2025  –  Bombardier CRJ900NG/1000NG Korfu   Kreeka  CFU  LGKR  Corfu rahvusvaheline lennujaam Ellinair  29. mai 2017  -  Airbus A319/A320 Kraków   Poola  KRK  EPKK  Krakówi Johannese Pauluse II rahvusvaheline lennujaam  Wizz Air  27. oktoober 2025  –  Airbus A321neo Kuressaare   Eesti  URE  EEKE  Kuressaare lennujaam  Estonian Air  1991  1993  Antonov An-2 ja Jakovlev JAK-40 Estonian Air Regional  27. september 2007  11. aprill 2008  Saab 340 1. oktoober 2008  15. mai 2012  Saab 340 Avies  2001  30. september 2008  BAe Jetstream 31/32 (2006–2008) ja Let L-410 (2001–2006) 1. juuni 2012  1. aprill 2016 BAe Jetstream 31/32 Transaviabaltika  20. juuni 2016  20. detsember 2020  Let L-410 ja BAe Jetstream 31/32 NyxAir 21. detsember 2020  -  ATR-42 ja Bombardier CRJ900NG Kärdla   Eesti  KDL  EEKA  Kärdla lennujaam  Estonian Air  1991  1993  Antonov An-2 ja Jakovlev JAK-40 Enimex  1994  2006  Antonov An-28 Avies  2006  1. aprill 2016  BAe Jetstream 31/32 Transaviabaltika  20. juuni 2016  27. jaanuar 2023  Let L-410 ja BAe Jetstream 31/32 Diamond Sky  28. jaanuar 2023  29. veebruar 2024  Saab 340 NyxAir 1. märts 2024  sügis 2027  Saab 340 Lappeenranta   Soome  LPP  EFLP  Lappeenranta lennujaam  airBaltic  12. november 2009  26. september 2010  Boeing 737-300/500 (2009–2010) ja Fokker 50 (2010) Leeds   Suurbritannia  LBA  EGNM  Leedsi Bradfordi lennujaam  Jet2.com  27. november 2026  -  Boeing 737-800 Lissabon   Portugal  LIS  LPTT  Lissaboni Portela lennujaam  TAP Air Portugal  4. juuli 2014  15. jaanuar 2015  Airbus A319/A320 Liverpool   Suurbritannia  LPL  EGGP  Liverpooli John Lennoni lennujaam easyJet  26. aprill 2011  28. oktoober 2012  Airbus A319 Ryanair  31. oktoober 2021  26. oktoober 2022  Boeing 737-800NG London   Suurbritannia  LGW  EGKK  Londoni Gatwicki lennujaam  Estonian Air  2. november 1995  15. oktoober 2012  Boeing 737-300 (2006–2012), Boeing 737-500 (1995–2012), Bombardier CRJ900NG (2011–2012) ja Embraer E-170 (2012) easyJet  28. oktoober 2012  3. jaanuar 2021  Airbus A319/A320 airBaltic  27. märts 2018  –  Airbus A220-300, Boeing 737-300/500 (2018–2019) ja Bombardier CS300 (2017–2018) Jet2.com  19. november 2026  -  Boeing 737-800 STN  EGSS  Londoni Stanstedi lennujaam  easyJet  1. november 2004  26. oktoober 2012  Airbus A319 ja Boeing 737-300 (2004–2007) Ryanair  1. aprill 2013  –  Boeing 737-800NG/MAX LTN  EGGW  Londoni Lutoni lennujaam  Ryanair  10. jaanuar 2011  29. märts 2013  Boeing 737-800NG Wizz Air  17. september 2018  23. oktoober 2019  Airbus A319/A321 1. november 2022  -  Airbus A319/A321/A321Neo LHR  EGLL  Londoni Heathrow' lennujaam  British Airways  28. märts 2017  29. märts 2019  Airbus A319/A320/A321 Lviv   Ukraina  LWO  UKLL  Lvivi Danila Galitsogo rahvusvaheline lennujaam Wizz Air  2. juuli 2020  13. juuni 2021  Airbus A320 Málaga   Hispaania  AGP  LEMG  Málaga lennujaam  airBaltic  1. juuni 2019  – Airbus A220-300 Madeira   Portugal  FNC  LPMA  Madeira lennujaam  airBaltic  26. oktoober 2025  – Airbus A220-300 Malta   Malta  MLA  LMML  Malta rahvusvaheline lennujaam  Ryanair  29. märts 2018  25. märts 2023  Boeing 737-800NG airBaltic  4. mai 2024  –  Airbus A220-300 Manchester   Suurbritannia  MAN  EGCC  Manchesteri lennujaam  Estonian air  10. mai 2005  29. juuni 2006  Boeing 737-500 Ryanair  26. märts 2012  31. november 2015  Boeing 737-800NG Jet2.com  28. november 2025  –  Boeing 737-800NG Milano   Itaalia  BGY  LIME  Milano Orio al Serio lennujaam  Estonian Air  30. märts 2005  28. oktoober 2006  Boeing 737-300 (2006), Boeing 737-500 Volareweb.com 13. mai 2004  3. november 2004  Airbus A320 Ryanair  16. detsember 2010  30. märts 2025  Boeing 737-800NG/MAX MXP  LIMC  Milano Malpensa lennujaam  Estonian Air  (30. märts 2005) 29. oktoober 2006  24. september 2011  Boeing 737-300/500 ja Bombardier CRJ900NG (2011) 21. aprill 2015  1. november 2015  Bombardier CRJ900NG Ryanair  13. mai 2014  25. märts 2023  Boeing 737-800NG 31. märts 2024  –  Boeing 737-800NG easyJet  3. detsember 2015  24. oktoober 2019  Airbus A319 Wizz Air  18. juuli 2020  2. november 2024  Airbus A320/A321/A321N Minsk   Valgevene  MSQ  UMMS  Minski rahvusvaheline lennujaam Estonian Air  1991  2000  Fokker 50 (1996–2000) ja Jakovlev JAK-40 (1991–1996) Belavia  juuli 2000  oktoober 2001  Antonov An-24 30. mai 2019  27. mai 2021  Embraer E-175 Estonian Air Regional  11. veebruar 2008  9. mai 2011  Saab 340A Moskva   Venemaa  SVO  UUEE  Moskva Šeremetjevo lennujaam  Estonian Air  1991  7. november 2015  Boeing 737-300 (2006–2012), Boeing 737-500 (1995–2012), Bombardier CRJ900NG (2011–2015), Embraer E-170 (2012–2015), Fokker 50 (1996–2003) ja Tupolev Tu-134 (1991–1996) Aeroflot  1991  1996  Tupolev Tu-134 28. oktoober 2012  18. märts 2020  Airbus A319/A320/A321 ja Suhhoi Superjet 100-95 VKO  UUWW  Moskva Vnukovo lennujaam  UTair Aviation 1. august 2011  30. märts 2013  ATR 72, Boeing 737-500 ja Bombardier CRJ-200LR München   Saksamaa  MUC  EDDM  Müncheni lennujaam  Estonian Air  15. mai 2004  8. aprill 2005  Boeing 737-500 30. märts 2008  31. märts 2010  Boeing 737-300/500 21. detsember 2013  29. märts 2014  Bombardier CRJ900NG Lufthansa ja Augsburg Airways 26. märts 2010  30. märts 2013  Airbus A319, Boeing 737-300/500 (2010–2011) ja Embraer E-195 Nordica  19. detsember 2015  30. märts 2019  Bombardier CRJ700, Bombardier CRJ900NG, Embraer E-175 (2015–2017) ja Fokker 100 (2015–2016) Lufthansa ja Lufthansa CityLine  4. november 2019  –  Airbus A319/A321, Bombardier CRJ900NG ja Embraer E-190/E-195 airBaltic  1. mai 2021  –  Airbus A220-300 Marabu  21. mai 2023  -  Airbus A320neo Napoli   Itaalia  NAP  LIRN  Napoli lennujaam  Wizz Air  17. september 2021  28. oktoober 2022  Airbus A320/A321N Ryanair  2. november 2021  23. märts 2023  Boeing 737-800NG Nice   Prantsusmaa  NCE  LFMN  Nice'i Côte d'Azuri lennujaam  Estonian Air  1. mai 2010  24. oktoober 2015  Boeing 737-500 (2010–2012) ja Bombardier CRJ900NG Nordica  16. aprill 2016  26. oktoober 2019  Boeing 737-300 (2017), Bombardier CRJ900NG, Embraer E-175 (2016–2017) ja Fokker 100 (2015–2016) airBaltic  2. juuni 2021  –  Airbus A220-300 Nürnberg   Saksamaa  NUE  EDDN  Nürnbergi lennujaam  Ryanair  1. aprill 2022  25. märts 2023  Boeing 737-800NG Odessa   Ukraina  ODS  UKOO  Odessa lennujaam  Nordica  28. mai 2016  1. juuli 2018  Bombardier CRJ700 ja Bombardier CRJ900NG Ohrid   Põhja-Makedoonia  OHD  LWOH  Ohrid "St. Paul Apostle" lennujaam Nordica  1. juuni 2018  13. september 2019  Bombardier CRJ700 ja Bombardier CRJ900NG Oslo   Norra  OSL  ENGM  Oslo Gardermoeni lennujaam  Estonian Air  1998  2000  Boeing 737-500 ja Fokker 50 Estonian Air ja Estonian Air Regional (2013)  12. august 2003  7. november 2015  Boeing 737-300 (2006–2012), Boeing 737-500 (2003–2012), Bombardier CRJ700 (2015), Bombardier CRJ900NG (2011–2015), Embraer E-170 (2012–2015) ja Saab 340 (2013) Norwegian Air Shuttle  4. mai 2006  –  Airbus A320 (2016–2020), Boeing 737-300 (2006–2015) ja Boeing 737-800/MAX 8 Nordica  8. november 2015  13. jaanuar 2019  ATR 72 (2016–2019), Bombardier CRJ700 (2016–2019) ja Bombardier CRJ900 airBaltic  28. oktoober 2018  27. oktoober 2022  Airbus A220-300, Boeing 737-300/500 (2018–2019) ja Bombardier CS300 (2018) 29. märts 2026  -  Airbus A220-300 SAS  17. august 2023  -  Airbus A320Neo ja Bombardier CRJ900NG RYG  ENRY  Oslo Mossi Rygge lennujaam  Ryanair  13. detsember 2010  30. oktoober 2016  Boeing 737-800NG TRF  ENTO  Oslo Sandefjordi lennujaam  Wizz Air  1. aprill 2022  27. juuni 2022  Airbus A320 Oulu   Soome  OUL  EFOU  Oulu lennujaam  airBaltic  13. mai 2010  30. september 2010  Fokker 50 (vahemaandusega Turus)  Flybe Nordic  14. november 2011  12. veebruar 2012  ATR 72 Pajala  Rootsi  PJA  ESUP  Pajala lennujaam (vahemaandusega Luleås)  Avies  20. jaanuar 2012  2015  BAe Jetstream 31/32 Palanga   Leedu  PLQ  EYPA  Palanga lennujaam  flyLAL  2006  2007  Saab 2000 Palma de Mallorca   Hispaania  PMI  LEPA  Palma de Mallorca lennujaam airBaltic  13. aprill 2025  –  Airbus A220-300 Paphos   Küpros  PFO  LCPH  Paphose rahvusvaheline lennujaam  Ryanair  26. märts 2018  23. märts 2023  Boeing 737-800NG 31. oktoober 2023  28. märts 2025  Boeing 737-800NG Pariis   Prantsusmaa  CDG  LFPG  Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam  Estonian Air  30. märts 2003  25. oktoober 2015  Boeing 737-300 (2006–2012), Boeing 737-500 (2003–2012), Bombardier CRJ900NG (2011–2015) ja Embraer E-170 (2012–2015) airBaltic  28. oktoober 2014  –  Airbus A220-300, Boeing 737-300/500 (2014–2019) ja Bombardier CS300 (2017–2018) Nordica  28. märts 2016  31. oktoober 2016  Bombardier CRJ700, Bombardier CRJ900NG, Embraer ERJ 145 (2016), Embraer E-175 ja Fokker 100 (2015–2016) BVA  LFOB  Pariisi Beauvais–Tillé lennujaam  Ryanair  2. november 2021  25. märts 2023  Boeing 737-800NG ORY  LFPO  Pariisi Orly lennujaam  Transavia  4. aprill 2024  -  Boeing 737-800NG Peterburi   Venemaa  LED  ULLI  Pulkovo lennujaam  Estonian Air  1991  1995 (oli paus 1994–1995)  Antonov An-2 ja Jakovlev JAK-40 Estonian Air ja Estonian Air Regional (2009–2013)  27. juuli 2009  7. november 2015  Boeing 737-300 (2009–2012), Boeing 737-500 (2009–2011), Bombardier CRJ900NG (2011–2015), Embraer E-170 (2012–2015) ja Saab 340 (2009–2013) Avies  30. detsember 2009  27. märts 2010  BAe Jetstream 31/32 Nordica  15. mai 2017  13. jaanuar 2019  ATR 72, Bombardier CRJ700 ja Embraer E-175 (2017) RusLine  22. mai 2017  29. oktoober 2017  Bombardier CRJ100 Praha   Tšehhi  PRG  LKPR  Praha Václav Haveli lennujaam  Czech Airlines  26. aprill 2003  9. jaanuar 2013  Airbus A319/A320 ja Boeing 737-400/500 Eurowings  31. märts 2024  –  Airbus A320 Reykjavík   Island  KEF  BIKF  Keflavíki rahvusvaheline lennujaam airBaltic  14. mai 2025  –  Airbus A220-300 Rhodos   Kreeka  RHO  LGRP  Rhodose rahvusvaheline lennujaam airBaltic  1. mai 2023  –  Airbus A220-300 Riia   Läti  RIX  EVRA  Riia lennujaam  Estonian Air  1998  2002  Fokker 50 Estonian Air ja Estonian Air Regional  25. märts 2012  18. september 2012  Embraer E-170 ja Saab 340 airBaltic  30. jaanuar 1996  – Airbus A220-300, Boeing 737-300 (2007–2020), 737-500 (2003–2019), Boeing 757-200 (2008–2010), Bombardier CS300 (2017–2018), Bombardier Dash 8 Q400 (2010–2020), Fokker 50 (1999–2013) ja Saab 340 (1996–1999) Rijeka   Horvaatia  RJK  LDRI  Rijeka lennujaam  Nordica  4. juuni 2016  29. september 2018  Bombardier CRJ900NG ja Embraer E-175 (2016–2017) Rooma   Itaalia  FCO  LIRF  Rooma Leonardo da Vinci-Fiumicino lennujaam  Estonian Air  4. aprill 2008  24. august 2010  Boeing 737-300/500 Vueling Airlines  21. juuni 2016  14. september 2016  Airbus A320 Wizz Air  2. juuli 2021  27. jaanuar 2023  Airbus A320/321/A321neo 27. aprill 2026  -  Airbus 321/A321neo CIA  LIRA  Rooma Ciampino lennujaam  Ryanair  3. november 2021  28. oktoober 2023  Boeing 737-800NG 1. aprill 2024  27. märts 2025  Boeing 737-800NG Salzburg   Austria  SZG  LOWS  Salzburgi lennujaam  airBaltic  21. detsember 2019  –  Airbus A220-300 Savonlinna   Soome  SVL  EFSA  Savonlinna lennujaam  Transaviabaltika  10. oktoober 2021  11. detsember 2022  BAe Jetstream 31/32 Simferopol   Ukraina  SIP  UKFF  Simferopoli rahvusvaheline lennujaam  Estonian Air  26. märts 2006  27. september 2008  Boeing 737-300/500 Split   Horvaatia  SPU  LDSP  Spliti lennujaam  Estonian Air  11. mai 2014  25. oktoober 2015  Bombardier CRJ900NG Nordica  17. aprill 2016  27. oktoober 2018  Boeing 737-300 (2017), Bombardier CRJ900NG, Embraer E-175 (2016–2017) ja Fokker 100 (2015–2016) airBaltic  1. mai 2023  -  Airbus A220-300 Stockholm   Rootsi  ARN  ESSA  Stockholmi Arlanda lennujaam  Estonian Air ja Estonian Air Regional (2007–2013)  1991  7. november 2015  Boeing 737-300 (2006–2012), Boeing 737-500 (1995–2012), Bombardier CRJ700 (2015), Bombardier CRJ900NG (2011–2015), Embraer E-170 (2012–2015), Fokker 50 (1996–2003), Jakovlev JAK-40 (1991–1996), Saab 340 (2007–2013) ja Tupolev Tu-134 (1991–1996) SAS  25. november 1989  29. juuni 2008  Avro RJ85 (2006–2008), Boeing 737-500 (1989–2000), Boeing 737-600 (1998–2008), Boeing 737-800 (2007–2008), Bombardier Dash 8 Q400 (2000–2008), McDonnell Douglas DC-9-21/41 (1989–2002), McDonnell Douglas MD-81 (1989–2007) ja McDonnell Douglas MD-87 (1989–2009) 16. november 2015  –  Airbus A320/A320neo, ATR-72 (2015-2025), Bombardier CRJ900NG (2015-2025), Boeing 737-600 (2015–2019) ja Boeing 737-700/800 (2015-2023) FlyNordic 27. märts 2006  8. jaanuar 2009  McDonnell Douglas MD-82/MD-83 airBaltic  1. juuni 2010  30. september 2010  Fokker 50 28. oktoober 2018  28. oktoober 2022  Airbus A220-300 ja Bombardier Dash 8 Q400 (2018–2020) Avies  2011 kevad  2011 suvel  BAe Jetstream 31/32 15. august 2014  1. aprill 2016  BAe Jetstream 31/32 Nordica  8. november 2015  30. juuni 2019  ATR 72, Boeing 737-300 (2017), Bombardier CRJ900NG, British Aerospace ATP (2015–2016), Embraer ERJ 145 (2016), Embraer E-175 (2015–2017) ja Fokker 100 (2015–2016) Norwegian Air Shuttle  28. oktoober 2018  27. oktoober 2022  Airbus A320 ja Boeing 737-800 LOT (operaator Regional Jet)  1. juuli 2019  Veebruar 2020  ATR 72 ja Bombardier CRJ900NG SAS (operaator Nordica)  Veebruar 2020  31. oktoober 2024  ATR 72 ja Bombardier CRJ900NG Ryanair  1. november 2021  –  Boeing 737-800NG SAS (operaator BRA)  5. jaanuar 2025  –  ATR 72 SAS (operaator CityJet)  5. jaanuar 2025  –  Bombardier CRJ900NG NYO  ESKN  Stockholmi Skavsta lennujaam  Ryanair  13. detsember 2010  oktoober 2015  Boeing 737-800NG BMA  ESSB  Stockholmi Bromma lennujaam  Flybe Nordic  30. oktoober 2011  21. aprill 2014  ATR 42/72 Estonian Air  29. september 2014  7. november 2015  ATR 42 Sundsvall   Rootsi  SDL  ESNN  Sundsvall-Timrå lennujaam (vahemaandusega Stockholmis)  Avies  2013  1. aprill 2016  BAe Jetstream 31/32 Svegs  Rootsi  EVG  ESND  Pajala lennujaam (vahemaandusega Stockholmis)  Avies  20. jaanuar 2012  1. aprill 2016  BAe Jetstream 31/32 Zürich   Šveits  ZRH  LSZH  Zürichi lennujaam  airBaltic  18. aprill 2020  26. september 2020  Airbus A220-300 Swiss International Air Lines  25. juuni 2021  –  Airbus A220-100/300 ja Airbus A320/321 Helvetic Airways (Swiss International Air Lines)  19. aprill 2022  –  Embraer E2-195 Tampere   Soome  TMP  EFTP  Tampere Pirkkala lennujaam  Estonian Air  29. aprill 1994  15. september 1994  Jakovlev JAK-40 Söder Airlines 2004 suvel  2006  Saab 2000 airBaltic  31. märts 2010  30. september 2010  Boeing 737-300/500 ja Fokker 50 29. oktoober 2023  29. märts 2025  Airbus A220-300 Flybe Nordic  30. oktoober 2011  22. aprill 2012  ATR 72 Tartu   Eesti  TAY  EETU  Tartu lennujaam  Estonian Air  1991  1991  Antonov An-2 ja Jakovlev JAK-40 Estonian Air Regional  27. veebruar 2011  22. detsember 2012  Saab 340 Tenerife   Hispaania  TFS  GCTS  Tenerife Lõunalennujaam airBaltic  30. oktoober 2023  –  Airbus A220-300 Thbilisi   Gruusia  TBS  UGTB  Thbilisi rahvusvaheline lennujaam  Estonian Air  8. aprill 2012  16. oktoober 2012  Bombardier CRJ900NG Tirana   Albaania  TIA  LITA  Tirana lennujaam airBaltic  2. juuni 2025  –  Airbus A220-300 Wizz Air  22. juuni 2026  -  Airbus A321neo Thessaloniki   Kreeka  SKG  LGKR  Thessaloniki lennujaam Ellinair  29. mai 2017  27. oktoober 2019  Airbus A319/A320 ja Boeing 737-300 Torsby   Rootsi  TYF  ESST  Torsby lennujaam (vahemaandusega Stockholm)  Avies  2013  1. aprill 2016  BAe Jetstream 31/32 Trondheim   Norra  TRD  ENVA  Trondheimi lennujaam  Estonian Air  5. september 2011  7. november 2015  Boeing 737-500 (2011–2012), Bombardier CRJ900NG ja Embraer E-170 (2012–2015) Nordica  8. november 2015  25. oktoober 2019  ATR 72, Bombardier CRJ900NG, Embraer ERJ 145 (2016), Embraer E-175 (2015–2017) ja Fokker 100 (2015–2016) Turu   Soome  TKU  EFTU  Turu lennujaam  airBaltic  1. oktoober 2009  30. september 2010  Fokker 50 Flybe Nordic  13. november 2011  12. veebruar 2012  ATR 72 Turku Air 16. aprill 2012  28. oktoober 2012  Piper PA-31 Vaasa   Soome  VAA  EFVA  Vaasa lennujaam  Flybe Nordic  14. november 2011  12. veebruar  ATR 72 Varssavi   Poola  WAW  EPWA  Varssavi Frédéric Chopini lennujaam  LOT  10. juuli 1994  ?  ATR 72 ja Boeing 737-400/500 29. oktoober 2000  25. oktoober 2008  Embraer ERJ 145 ja Embraer E-170 (2004–2008) 10. mai 2010  7. november 2015  Bombardier CRJ900NG, Embraer ERJ 145 (2010–2011) ja Embraer E-170/E-175 (2010–2015) 16. juuli 2020  -  Boeing 737-800/MAX 8 ja Embraer E-170/E-175/E-190/E-195/E-295 LOT (operaator EuroLOT)  1. juulil 1997  31. märts 2015  Bombardier Dash 8 Q400 (2015) LOT (operaator Nordica)  8. november 2015  30. juuni 2019  Bombardier CRJ900NG ja Embraer E-170/E-175 (2015–2017) LOT (operaator Regional Jet) 1. juuli 2019  14. märts 2020  Bombardier CRJ900NG Wizz Air  29. märts 2026  -  Airbus A321neo Veneetsia   Itaalia  VCE  LIPZ  Veneetsia Marco Polo lennujaam  Estonian Air  9. juuni 2012  1. september 2012  Boeing 737-500 ja Bombardier CRJ900NG Wizz Air  21. märts 2022  4. veebruar 2023  Airbus A321Neo 3. detsember 2025  -  Airbus A321Neo TFS  LIPH  Treviso Sant'Angelo lennujaam  Ryanair  2. november 2022  28. märts 2025  Boeing 737-800NG Viin   Austria  VIE  LOWW  Viini rahvusvaheline lennujaam  Austrian Airlinesi tütarettevõte Tyrolean Airways või Lauda Air  26. oktoober 1997  2001  Bombardier CRJ100LR (2000–2001), Bombardier Dash 8 Q400 (1997 – mai 2000) ja Fokker 70 (1997 – mai 2000)Austrian Airlinesi tütarettevõtte Tyrolean Airways  oktoober 2002  2003  Bombardier CRJ100LR Rheintalflug 2. juuli 2001  oktoober 2002  Embraer 145 Estonian Air  4. juuni 2007  11. jaanuar 2009  Boeing 737-300/500 25. märts 2012  24. märts 2013  Bombardier CRJ900NG ja Embraer E-170 3. aprill 2015  7. november 2015  Bombardier CRJ900NG ja Embraer E-170 airBaltic  7. mai 2015  18. oktoober 2020  Airbus A220-300, Boeing 737-300/500 (2015–2018), Bombardier CS300 (2017–2018) ja Bombardier Dash 8 Q400 (2015–2020) 30. märts 2026  -  Airbus A220-300 Nordica  27. märts 2016  25. oktoober 2019  Bombardier CRJ700, Bombardier CRJ900NG, Embraer ERJ 145 (2016), Embraer E-175 (2016–2017) ja Fokker 100 (2015–2016) Laudamotion (operaator Ryanair)  30. juuni 2020  30. märts 2025  Airbus A320 ja Boeing 737-800NG Wizz Air  2. juuli 2020  9. august 2021  Airbus A320 Vilnius   Leedu  VNO  EYVI  Vilniuse rahvusvaheline lennujaam  Estonian Air  1991  1. oktoober 2005  Boeing 737-500 (2003–2005), Fokker 50 (1996–2003) ja Jakovlev JAK-40 (1991–1996) Estonian Air ja Estonian Air Regional  24. september 2007  31. märts 2011  Boeing 737-500 ja Saab 340 Estonian Air ja Estonian Air Regional (2011–2013)  5. september 2011  7. november 2015  ATR 42, Bombardier CRJ900NG, Embraer E-170 (2012–2015) ja Saab 340 (2011–2013) Lithuanian Airlines  2000  27. märts 2004  Saab 2000 airBaltic  15. september 2004  29. oktoober 2011  Fokker 50 18. aprill 2016  –  Airbus A220-300, Boeing 737-500 (2016–2018) ja Bombardier Dash 8 Q400 (2016–2020) flyLAL  25. märts 2007  25. oktoober 2008  Boeing 737-500 ja Saab 2000 Turkish Airlines  11. juuni 2013  28. märts 2015  Airbus A319/A320/A321 ja Boeing 737-800 Air Lituanica  12. märts 2014  22. mai 2015  Embraer E-175 Nordica  9. november 2015  25. oktoober 2019  ATR 72, Bombardier CRJ700, Bombardier CRJ900NG, British Aerospace ATP (2015–2016), Embraer ERJ 145 (2016) ja Fokker 100 (2015–2016) Wizz Air  12. detsember 2025  -  Airbus A321neo Östersund   Rootsi  OSD  ESNZ  Åre Östersundi lennujaam (vahemaandusega Stockholm)  Avies  2013  2015  BAe Jetstream 31/32

 Tšarterlennud 
LennufirmaSihtkohadAustrian AirlinesHooajalised: InnsbruckCorendon AirlinesHooajalised: AntalyaNordicaHooajalised: Bergamo, Genf, SalzburgPegasus AirlinesHooajalised: AntalyaTailwind AirlinesHooajalised: Antalya, BurgasSmartLynx AirlinesHooajalised: Alghero, Alicante, Bilbao, Korfu, Cagliari, Catania, Chaniá, Faro, Friedrichshafen, Fuerteventura, Gran Canaria, Funchal, Ibiza, Innsbruck, Málaga, Olbia, Palermo, Palma de Mallorca, Porto, Rhodos, Salzburg, Tenerife (põhja- ja lõunalennujaam), Valencia

 Kaubalennud 
pisi|Pullmantur Air alustas tšarterlende 14. juulil 2012 kahe Boeing 747 ja kolme Airbus 321-ga.
LennufirmaSihtkohadAirestHelsingiASL Airlines BelgiumMalmö, Turu, VarssaviCargoluxLuxembourgFedEx ExpressAmsterdamDHL AviationBukarest, BudapestGenexBelgrad, MinskSilk Way AirlinesBakuuUPS AirlinesViin

 Magnetic MRO lennukihoolduses käivad lennufirmad 
Magnetic MRO on Tallinna lennujaamas asuv lennukite hooldusfirma. Allpool on loetletud lennufirmad, kes kasutavad Magnetic MRO teenust.

+LennufirmaLennufirma koduriikLennufirma sihtkohtade arvLennufirma lennukite arvairBalticLäti6830SmartLynxLäti –20Austrian AirlinesAustria13082Brussels AirlinesBelgia9651Thomas Cook GroupSuurbritannia20088FinnairSoome13279Scandinavian AirlinesRootsi, Taani, Norra119182NordicaEesti2716Air PeaceNigeeria811VuelingHispaania163107Jet TimeTaani5310easyJetSuurbritannia124218AeroflotVenemaa129224NextJetRootsi2015Windrose AirlinesUkraina1611Air NostrumHispaania5845Grand Cru Airlines – – –Primera AirIsland369RossiyaVenemaa8061LOT Polish AirlinesPoola9058RyanairIirimaa205413Turkish AirlinesTürgi302328Onur AirTürgi3824UtairVenemaa7265ASL Airlines – – –Azman AirNigeeria105Med-View AirlinesNigeeria137CargoairBulgaaria –8AlrosaVenemaa – –Swift AirAmeerika Ühendriigid113British AirwaysSuurbritannia183273CimberTaani –9West AtlanticRootsi–56Air AstanaKasahstan6431SkyTaxiPoola –2AirestEesti149CarpatairRumeenia23AerCapIirimaa – –ExecuJet Aviation GroupŠveits – –West Coast Aviation – – –NordaviaVenemaa219

 Tallinna lennujaama sihtkohtade soovinimekiri 

 TOP lühi- ja keskmaa lennuliinid 
+SihtkohtSihtkoha riikPotentsiaalsed lennufirmadLisainfoBarcelonaHispaaniaairBaltic, easyJet, Ryanair, VuelingBergenNorraairBaltic, Norwegian, SASBillundTaaniairBalticBudapestUngariairBaltic, Ryanair, Wizz AirBukarestRumeeniaairBaltic, Blue Air, TAROM, Wizz AirDubaiAraabia ÜhendemiraadidairBaltic, Emirates, flydubaiEttevõtlusministri andmeil on huvi Tallinna suunal üles näidanud Emirates ja flydubai.DüsseldorfSaksamaaairBaltic, Eurowings, RyanairGöteborgRootsiairBaltic, Norwegian, Ryanair, SASGenfŠveitsairBaltic, easyJet, SwissKölnSaksamaaairBaltic, Eurowings, RyanairLissabonPortugalairBaltic, TAP Air PortugalMadridHispaaniaairBaltic, Air Europa, Iberia, RyanairManchesterSuurbritanniaairBaltic, easyJet, RyanairPrahaTšehhiairBaltic, Czech AirlinesReykjavikIslandairBaltic, IcelandairRoomaItaaliaairBaltic, Alitalia, easyJet, Ryanair, VuelingLennuliini alustab airBaltic (alustab 30. märtsil 2020)SofiaBulgaariaairBaltic, Ryanair, Wizz AirStavangerNorraairBaltic, Norwegian, SASTel AvivIisraelairBaltic, Ryanair, Wizz AirThbilisiGruusiaairBaltic, Georgian AirlinesVeneetsiaItaaliaairBaltic, easyJetZürichŠveitsairBaltic, SwissLennuliini alustab airBaltic (alustab 31. märtsil 2020)

 TOP kaugmaa lennuliinid 
+SihtkohtSihtkoha riikPotentsiaalsed lennufirmadNew YorkAmeerika ÜhendriigidLOT Polish Airlines, Delta Air Lines, American AirlinesTorontoKanadaLOT Polish Airlines, Air CanadaPekingHiina RahvavabariikLOT Polish Airlines, Air China, Hainan AirlinesTokyoJaapanLOT Polish Airlines, All Nippon Airways, Japan AirlinesBangkokTaiLOT Polish Airlines, Thai Airways

 Statistika 
Aastast 1998 on lennujaama läbinud reisijate arv kasvanud igal aastal 14,2%. 20. septembril 2005 Tallinna Lennujaamast sai miljoni-jaam. 16. novembril 2012 ületati Tallinna lennujaamas esimest korda tegutsemisajal aastas kahe miljoni reisija piir. 31. detsembril 2018 Tallinna Lennujaama aastane reisijate arv ületas kolme miljoni piiri.

2016. aasta populaarseimad sihtkohad olid Frankfurt ja Helsingi. Frankurti lendas 12% reisijatest, Helsingisse 12%, Riiga 10%, Oslosse 7%, Stockholmi 7%, Londonisse 5%, Moskvasse 5%, Amsterdami 4%, Milanosse 4% ja Kopenhaagenisse 4%. Need sihtkohad moodustasid 70% Tallinna lennujaama sihtkohtadest.

 Reisijate statistika 

+ Tallinna lennujaama statistika (alates 1992) Aasta  Reisijaid  Lennu-operatsioone  Lennukaupja post(tonnides) 1992 205 776  11 000  1124 1993 239 760  12 170  1417 1994 336 282  13 378  2362 1995 366 919  13 784  2488 1996 431 212  16 695  3997 1997 502 442  21 455  5590 1998 563 946  24 951  5991 1999 550 747  23 590  5326 2000 559 658  23 358  4690 2001 573 493  23 633  4543 2002 605 697  26 226  4292 2003 715 859  25 294  5080 2004 997 461  28 149  5237 2005 1 401 059  33 610  9937 2006 1 541 832  33 989  10 361 2007 1 728 430  38 844  22 764 2008 1 811 536  41 654  41 867 2009 1 346 236  32 572  2001 2010 1 384 831  33 587  11 960 2011 1 913 172  40 298  18 371 2012 2 206 692  48 531  23 921 2013 1 958 801  37 856  20 941 2014 2 017 371  37 791  19 860 2015 2 166 820  41 513  16 156 2016 2 221 615  40 938  12 054 2017 2 648 361  45 235  11 345 2018 3 007 644  48 568  11 518 2019 3 267 909  47 867  10 916 2020 863 585  22 962  9 181 2021 1 301 066  26 689 9 559 2022 2 748 089  38 044  11 110 2023 2 961 569  38 155  8 753 2024 3 491 799  42 403  9 909 2025 3 488 104   

+Lennart Meri Tallinna lennujaama reisijate koguarv tuhandetes 1992–2024 
Viimane täiendus 1. jaanuaril 2026.Baltimaade hõivatumad lennujaamad'''
 Lennujaam 2025 2024 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 2002 2001 Riia lennujaam  7 120 000 6 630 891 5 380 779 2 353 051 2 011 155 7 798 382 7 056 099 6 097 765 5 400 243 5 162 675 4 814 073 4 793 045 4 767 764 5 106 692 4 663 647 4 066 854 3 690 549 3 160 945 2 495 020 1 878 035 1 060 426 711 753 633 322 622 647 Vilniuse lennujaam  4 803 725 4 406 019 3 915 960 1 898 817 1 312 468 5 004 921 4 922 949 3 761 837 3 814 001 3 336 084 2 942 670 2 661 869 2 208 096 1 712 467 1 373 859 1 308 632 2 048 439 1 717 222 1 451 468 1 281 872 964 164 719 850 634 991 584 171 Tallinna lennujaam 3 488 104 3 491 799 2 961 569 2 748 089 1 300 378 863 585 3 267 909 3 007 644 2 648 361 2 221 615 2 166 820 2 037 371 1 958 801 2 206 791 1 913 172 1 384 831 1 346 236 1 811 536 1 728 430 1 541 832 1 401 059 997 941 715 859 605 697 573 493 Kaunase lennujaam  1 427 284 1 300 424 1 159 184 487 532 368 645 1 160 591 1 011 067 1 186 074 740 448 747 284 724 314 695 509 830 268 872 618 809 732 456 698 410 165 390 881 248 228 77 350 27 113 21 732 19 891 20 137 Palanga lennujaam  377 615 307 090 274 879 85 895 123 948 338 309 316 643 297 197 232 630 145 441 132 931 127 890 128 169 111 133 102 528 104 600 101 586 93 379 110 828 94 000 76 020 46 666 45 971 45 660 Kuressaare lennujaam  42 490 42 232 38 749 29 447 16 858 24 614 23 166 19 231 13 289 14 458 13 665 13 163 11 421 17 822 19 702 19 519 23 752 20 026 18 341 18 071 15 091 12 156 10 976 3 752

 Ühistransport 
pisi|CAF Urbos tramm lennujaama trammiterminalis
+ Tallinna lennujaamast väljuvad bussi- ja trammiliinid Transpordiliik Vedaja Liin SihtkohtTrammTallinna Linnatranspordi AS4Kesklinn, Tondi20px BussTallinna Linnatranspordi AS2Kesklinn, Reisisadam (A-terminal)20px BussTallinna Linnatranspordi AS49Pirita, Viimsi20px BussTallinna Linnatranspordi AS65Lasnamäe20px BussLux Express724Tartu20px BussSimple Express152Tartu20px BussABuss (ööliin)239Tartu

Nii tramm kui ka bussid väljuvad lennujaamahoone põhjapoolse otsa juurest (trammiterminali eest), kuid kesklinna ja reisisadama suunas väljuva nr 2 bussi peatus asub Tartu maanteel, teisel pool ehitatavat parkimismaja ega ole ühistransporditerminalist (trammiterminalist) otse nähtav. Seetõttu on turistil lihtsam kasutada kesklinna sõiduks trammi kui bussi. Trammiterminali juurest väljuvad nr 2 liini bussid suunduvad Mõiku, mitte kesklinna/sadamasse. Liin nr 65 viib Lasnamäele.

Trammid väljuvad enamasti 6-minutilise intervalliga, nr 2 buss 20-minutilise intervalliga.

 Rahvusvaheline tunnustus 
+AastaAuhind/tunnustusKategooriaSaavutusViide2012EURO ANNIE "Lennujaama kasvu auhind"
anna.aerolt1–2 miljonit reisijatVõitis2013Design Management Euroopa auhind
DME AwardiltAuhind parima disaini juhtimise eest avalikus või mittetulundusühingusTunnustatud2013Parim lennujaama maapealne teenus

LufthansaltReisijate ja õhusõidukite teenindamineVõitis2015Parima lennujaama auhind
ACI Europe'iltAlla viie miljoni reisijaga lennujaamHõbe2017Priority Pass lennujaama ootesaalide auhind
Priority PassiltParim äriklassi ootesaal EuroopasVõitis2018Airports Council International (ACI) auhindParim lennujaam EuroopasTunnustatud2020Airports Council International (ACI) auhindParim lennujaam EuroopasTunnustatud2022Airports Council International (ACI) auhindParim lennujaam EuroopasTunnustatud2023Airports Council International (ACI) auhindKahe kuni viiemiljoni reisijaga lennujaam. Premeeriti Tallinna lennujaama ka kolmes kõrvalkategoorias – kõige nauditavam lennujaam Euroopas, kõige lihtsama teekonnaga lennujaam Euroopas ja kõige puhtam lennujaam EuroopasTunnustatud2024Airport Service Quality (ASQ) auhind2024. aasta lennujaamade teeninduskvaliteet – Euroopa parim 2–5 miljoni reisijaga lennujaamTunnustatud2025Airport Service Quality (ASQ) auhind2025. aasta lennujaamade teeninduskvaliteet – Euroopa parim 2–5 miljoni reisijaga lennujaamTunnustatud

 Õnnetused 
 18. septembril 1991 näitas Helsingist Tallinnase startinud Dassault Falcon 20 OH-FFA signalisatsioon parempoolse teliku jäämist väljalastud asendisse. Lennuki kapten otsustas lennu sooritada vähendatud kiirusel. Tallinnale lähenedes teliku tavaprotseduuriga väljalaskmisel veaindikatsioon kadus. Peale maandumist vajus õhusõiduk paremale tiivale seoses parema teliku mittelukustatud olekuga ning sõitis lennurajalt 8 meetrit välja. 12 lennukis viibijat (kelle hulgas oli ka Soome väliskaubandusminister Pertti Salolainen) vigastada ei saanud. 
 20. veebruaril 1993 kaaperdati Aerofloti Tu-134 Venemaa-sisesel lennul 2134 Tjumenist Peterburi. Kaaperdaja nõudis, et ta viidaks USA-sse, ent kuna polnud piisavalt kütust, soovis ta lennata Helsingisse, kuid nõustus lõpuks Tallinnaga. Pärast Tallinna lennujaamas maandumist ning viis ja pool tundi kestnud läbirääkimisi vabastati 30 reisijat. Seejärel lendas lennuk Stockholmi Arlanda lennujaama, kus kaaperdaja koos oma abikaasa ja lapsega alistus Rootsi võimudele.
 24. novembril 1994 kaaperdasid kolm reisijat Aerofloti Tu-134 Venemaa-sisesel lennul Sõktõvkari lennujaamast Peterburi ning nõudsid lennuki lendamist Taani. Nad andsid alla Tallinna lennujaamas tundidepikkuste läbirääkimiste järel.
 10. veebruaril 2003 kukkus alla Enimexi Helsingisse startiv Antonov An-28 tüüpi ES-NOY. Kolmest kaubalennuki pardal olnust hukkus kaks, kapten ja piloot; lennuki mehaanik pääses vigastustega.
 27. märtsil 2006 süttis Tallinna lennujaamas seisev Airesti lennuk Let L-410UVP-E20C ES-LLG. Lennuk sai palju kannatada, kuid hiljem see parandati. Õnnetuses ei saanud keegi viga.
pisi|Antonov An-26 Ülemiste järve jääl
 18. märtsil 2010 sooritas Helsingist tulev Exini Antonov An-26 SP-FDO hädamaandumise Ülemiste järve jääle. Lennukil oli probleeme maandumisrataste ja ühe mootoriga. Lennu tellis DHL. Kaks meeskonnaliiget kuuest said vigastusi.
 25. augustil 2010 tegi Exini Antonov An-26 tüüpi lennuk SP-FDP hädamaandumise. Tallinnast õhkutõusmisel purunes lennukil telik, mistõttu lennuk maandus otsekohe. Lend pidi suunduma Helsingisse. Õnnetuses ei saanud keegi viga.
 8. veebruaril 2013 libises maandumisjärgsel värava poole liikumises rajalt välja Istanbuli Sabiha Gökçeni lennujaamast startinud ULS Airlines Cargo lennuk Airbus A300B4 TC-KZV. Kõik õhkutõusud ja maandumised tühistati kaheks ja pooleks tunniks, startida ja maanduda said ainult lennukid, mis ei vajanud täispikkuses lennurada. Lennukid suunati Helsingisse ja Riiga. Juhtunus inimesed viga ei saanud.
 14. augustil 2014 sooritas hädamaandumise Estonian Airi lend 473 lennuk Bombardier CRJ900NG ES-ACC, sest õhkutõusul kell 18.10 purunes rehv. Lennuk 86 inimesega pardal maandus kell 20.30, selleks ajaks oli ära kasutatud enamik kütusest. Lennu sihtkoht oli Amsterdami Schipholi lennujaam. Juhtunus keegi vigastada ei saanud.
 11. juulil 2015 kell 5.12 lõhkesid Novosibirski Tolmatševo lennujaamast tulnud Aviastar-TU lennukil Tupolev Tu-204 pärast maandumist Tallinna lennujaamas rehvid. Vigastatuid polnud.
 28. veebruaril 2018 kell 17.11 tegi Tallinna lennujaamas hädamaandumise SmartLynxi Airbus A320. Hädamaandumise ajal sõitis lennuk lennurajalt välja. Lennuki pardal oli seitse meeskonnaliiget: kaks pilooti, neli lennuõpilast ja üks inspektor. Lennujaama rada oli esialgu suletud maandumiseks kuni kella 22.00 ning lennujaam võimaldas lennuvedajatel vajaduspõhiselt õhku tõusta lühendatud lennurajalt.

 Vaata ka 
 Nokakivi

 Viited 

 Välislingid 

 Koduleht
 Tallinna lennujaam Eesti lennundusteabe kogumikus
 Tanel Veenre "Lennart Meri lennujaamas tunned end koduselt". Eesti Päevaleht, 4. aprill 2009
 Sakkov: nüüd saab Tallinn endale lõpuks normaalse lennujaama 2. august 2011
 Andmed lennundusohutuse lehel
 Lasnamäe unustatud sõjaväelennuvälja lugu, jaakjuske.blogspot.com.ee
 Tallinna lennujaam rajab linnaku ja laiendab reisiterminali ERR, 10. aprill 2019

Kategooria:Eesti lennujaamad
Kategooria:Ülemiste
Kategooria:Tallinna transporditaristu