Põhjagermaani keeled

Põhjagermaani keeled ehk skandinaavia keeled on läänegermaani keelte ja väljasurnud idagermaani keelte kõrval üks kolmest germaani keelte harust.

Neid kõneldakse Taanis, Norras, Rootsis, Soomes, Fääri saartel, Islandil ja mingil määral Gröönimaal, samuti immigrantide seas Põhja-Ameerikas ja Austraalias. 

Keeltegruppi on mõnikord nimetatud ka Põhjamaade keelteks, see on otsetõlge levinud terminist, mida kasutavad Taani, Rootsi ja Norra õpetlased. Skandinaavias kasutatakse terminit "Skandinaavia keeled" ka viidates vastastikku mõistetavatele keeltele kolmes Skandinaavia riigis. Skandinaavia mõiste kasutamine tõusis 18. sajandil varajase keelelise ja kultuurilise skandinavismi liikumise tulemusel, viidates inimestele, kultuuridele ja keeltele kolmes Skandinaavia riigis ning rõhutades oma ühist päritolu. Mõistet "põhjagermaani keeled" kasutatakse geneetilises keeleteaduses, samas kui mõiste "skandinaavia keeled" esineb kaasaegse standardkeele õpingutes ja Skandinaavia murretes.

Umbes 20 miljonile inimesele Põhjamaades on skandinaavia keeled emakeelteks, kaasa arvatud Rootsi vähemused Soomes. Keeli, mis kuuluvad põhjagermaani keelepuusse, räägitakse mõningal määral Gröönimaal ning immigrantide gruppide poolt peamiselt Põhja-Ameerikas ja Austraalias.

Ajalugu
Päritolu ja tunnused
Germaani keeled jagatakse tavaliselt kolme gruppi: lääne-, ida- ja põhjagermaani keeled. Väheste tõenditega ruunides pealiskirjadest on raske täpset sugulust kindlaks teha, need jäid vastastikku mõistetavaks terve Rahvarände perioodi kestel, nii et mõningaid eraldiseisvaid erinevusi on raske liigitada. Murded, mis on tunnuste poolest määratud põhjakeelte gruppi, moodustusid alggermaani keelest hilisel eelrooma rauaajal.

Alates aastast 200 on põhjagermaani haru kõnelejad muutunud eristatavaks teistest germaani keelte kõnelejatest. Selle haru lahknemisest annavad tunnistust ruunikirjad. 

Kõnelejate arv
 Keel  Kõnelejad  Märkmed Rootsi  10 000 000  300 000 rootsi keelt kõnelevat soomlast Taani  6 000 000  ? Norra  5 000 000  umbes 85-90% eelistab bokmåli, 10-15% uusnorra keelt Islandi  320 000  ? Fääri  70 000  ? Jämtlandi  45 000  ? Elfdalia  3000  ?

Keeled
Kõik põhjagermaani keeled pärinevad muinaspõhja keelest. Nad jagunevad kaheks keelerühmaks:
 Lääneskandinaavia keeled
 Islandi keel
 Fääri keel
 Norni keel (väljasurnud)
 Norra keel
Trøndersk (Trøndelagi murre)
Østlandsk (idamurre)
Midlandsk (keskmurre)
Vestlandsk (läänemurre)
Nordlandsk (põhjamurre)
Sørlandsk (lõunamurre)
 Idaskandinaavia keeled
 Taani keel
 Saare taani keel
 Ida-Taani keel
 Jüütimaa keel
 Rootsi keel
 Sveamål (svea murre – Svealand)
 Norrländska mål (põhjamurre – Norrland)
 Götamål (göta murre – Götaland)
 Östsvenska mål (idamurre – Soome)
 Sydsvenska mål (lõunamurre – Blekinge, Halland, Skåne)
 Gutni (Ojamaa)

Vaata ka
Läänegermaani keeled