Ohvitser

Ohvitser (ladina sõnast officium, 'amet') on vastava auastmega isik, kes kuulub relvajõudude, korrakaitsejõudude või sõjaväeliste ametkondade juhtivkoosseisu.

 Eesti ohvitserid 
Ohvitser on sõjaväejuht, kes on omandanud vastava ettevalmistuse ja kellele peamiselt tugineb Vabariigi iseseisvuse, sõltumatuse ja julgeoleku ning Vabariigi kehtiva seadusliku korra kaitse teostamine, milleks tema on kohustatud igal silmapilgul valmis olema oma elu ohverdama.Ohvitseride teenistuskäigu seadlus (OTS), RT 1938, 100, 871, § 6.

Ohvitseride ametikohad on sõjaväelist kõrgharidust või kõrgharidust ja sõjalist väljaõpet nõudvad sõjaväelise auastmega ametikohad. Ohvitseride ametikohad jagunevad vastavalt haridusele ja ülesannetele:

1) riviohvitserid – juhivad allüksusi ja üksusi või teenivad staapides; omavad ohvitseri sõjaväelist kõrgharidust.

2) erialaohvitserid – konkreetse valdkonna spetsialist (näiteks arst, tehnik); vastaval erialal tsiviilkõrgharidus ja kursustel omandatud ohvitseri baasteadmised.

 Ohvitseride põhiametikohad Eesti kaitseväes 
1) kindrali auastmega ametikoht – kaitseväe ülemjuhataja ametikoht; 

2) kindralleitnandi auastmega ametikoht – kaitseväe juhataja ametikoht; 

3) kindralmajori auastmega ametikoht – Kaitsejõudude Peastaabi ülema ametikoht ja maaväe ülema ametikoht; 

4) brigaadikindrali auastmega ametikoht – õhuväe ülema ametikoht ja mereväe ja Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülema ametikoht   ; 

5) koloneli auastmega ametikoht – brigaadi (varem rahuaja kaitseringkonna) ülema ametikoht; 

6) kolonelleitnandi auastmega ametikoht – pataljoniülema ametikoht; 

7) majori auastmega ametikoht – staabiohvitseri ametikoht; 

8) kapteni auastmega ametikoht – kompaniiülema ametikoht;

9) leitnandi auastmega ametikoht – rühmaülema ametikoht.

Ohvitseride auastmed jagunevad noorem-, vanem- ja kõrgemate ohvitseride auastmeteks. 

Nooremohvitseride auastmed on ülenevas järjestuses: 

1) maa- ja õhuväes – lipnik, nooremleitnant, leitnant, kapten; 

2) mereväes – lipnik, nooremleitnant, leitnant, vanemleitnant.

Vanemohvitseride auastmed on ülenevas järjestuses: 

1) maa- ja õhuväes – major, kolonelleitnant, kolonel; 

2) mereväes – kaptenmajor, kaptenleitnant, mereväekapten.

Kõrgemate ohvitseride auastmed on ülenevas järjestuses: 

1) maa- ja õhuväes – brigaadikindral, kindralmajor, kindralleitnant, kindral; 

2) mereväes – kommodoor, kontradmiral, viitseadmiral, admiral.

Kaitseväeteenistuse seadus § 22.§ 30.

Vaata ka
 Kaadriohvitser
Kõrgema Sõjakooli lõpetanud ohvitseride loend
Kindral
Allohvitser
Sõdur
Ohvitseridekogu
Ohvitseri asetäitja

Viited

 Kirjandus 
 J. Sepp. Ohvitser. Tallinn, J. Pals, 1933.
 Kui ohvitser võtab naist. Esmaspäev, 8. jaanuar 1934, nr. 2, lk. 5.
 Kuidas elab Eesti ohvitser. Uus Eesti, 27. september 1935, nr. 10, lk. 10.

 Välislingid 

Eesti ohvitserid 1918–1940
Ohvitseride andmekogu
 Eesti Kaitseväe õlakud
Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused
Ohvitserimõõga kandmine ja käsitsemine. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR.
 Ohvitseri koduleht

Kategooria:Sõjaväelised auastmed
Kategooria:Sõjaväeline kord