Vooluhulk

Vooluhulk on vooluveekogu ristlõiget ajaühiku jooksul läbiva vee kogus.

Tavaliselt, kui ei ole märgitud teisiti, mõõdetakse vooluhulka jõe suudmes.

Vooluhulka mõõdetakse tavaliselt kuupmeetrites sekundis (m³/s), harvem liitrit sekundis (l/s).

Tavaliselt on jõe vooluhulk aasta jooksul ebaühtlane, jõe toitumisest sõltuvate maksimumide ja miinimumidega.

Vooluhulga muutumine aasta jooksul põhjustab veetaseme kõikumist veekogudes. Eesti kliimas on talvel ja suvel vooluhulk väike ning veetase langeb. Seda nimetatakse paguveeks ehk madalveeks. Kevadel lume sulamise tõttu jõgede vooluhulk suureneb ja veetase tõuseb. Seda nimetatakse suurveeks. Sood, järved ja veehoidlad ühtlustavad vooluhulka. Suuri järvi ja veehoidlaid läbivatel jõgedel on veetaseme aastane kõikumine väiksem.

Mägijõgede vooluhulk suureneb liustikujää sulamise tõttu, vihmaperioodide ajal jne.

Vooluhulga aastast muutumist näitavat graafikut nimetatakse hüdrograafiks.

Maailma suurima vooluhulgaga jõgi on Amazonas, Eestis on suurimaks Narva jõgi.

 Eesti jõgede vooluhulki 

Jõgi	Vooluhulk (m³/s)Narva	399,0Suur Emajõgi70,1Pärnu	65,0Kasari	30,0Navesti	26,9Halliste	17,1Vigala	14,1Mustjõgi	13,4Jägala	12,9Põltsamaa	12,0Pedja	10,9Väike Emajõgi	10,7Võhandu	10,2Reiu	8,2Velise	8,0Ahja	6,9Purtse	6,8Keila	6,4Piusa	5,8Kunda	5,7Sauga5,1Õhne	4,8Kullavere	4,3Valgejõgi	3,9Elva	3,8Avijõgi	3,0

Vaata ka
Maailma jõgede loetelu vooluhulga järgi

Kategooria:Hüdroloogia