Insult

Insult ehk ajurabandus ehk apopleksia (ladina keeles insultus) on inimestel ja paljudel teistel kesknärvisüsteemiga loomadel esineda võiv äge, lokaalsete neuroloogiliste võõrutusnähtudega ja/või üldsümptomitega kulgev aju kahjustust väljendav sündroom, mis kestab üle 24 tunni. Insult ei ole omaette haigus, vaid aju verevarustuse häirete tagajärjel tekkinud sümptomite kompleks. 

Insuldil eristatakse kolme alaliiki:  
ajusisene ehk intratserebraalne hemorraagia (AH); 
isheemiline insult ehk ajuinfarkt (AI); 
subarahnoidaalne hemorraagia (SAH).

Insuldi sümptomid

Insuldi hoiatussümptomid on järsk seletamatu tuimus või „sipelgate jooksmise” tunne ühes kehapooles, järsku tekkinud tugev peavalu, nägemishäire, rääkimise raskus või kõnes takerdumine, äkki tekkinud kohmakus või liikumatus. Mõnikord eelneb insuldile mini-insult, millel on samasugused nähud, kuid mis kestab lühikest aega (mõnest minutist paari tunnini).

Meditsiinikeeles nimetatakse seda transitoorseks isheemiliseks atakiks (TIA).

Kui Te tunnete nimetatud hoiatussümptomeid, siis pöörduge esimesel võimalusel arsti poole. Tehke seda ka siis, kui Teil on need sümptomid juba möödunud.

Järgnev tabel näitab, millise tõenäosusega tekib inimesel transitoorse isheemilise ataki ehk mini-insuldi järel insult.
Insuldi tekkimise võimalusSagedus1 kuu jooksul5%1 aasta jooksul12%2 aasta jooksul20%3 aasta jooksul25%
Kui inimesel on juba insult olnud, siis selle kordumise tõenäosus on järgmine.
Insuldi tekkimise võimalusSagedus1 aasta jooksul10–18%2 aasta jooksul15–26%3 aasta jooksul20–34%

Vaata ka
Infarkt

Välislingid
Insuldi Eesti ravijuhend, L. Puusepa nim. Neuroloogide ja Neurokirurgide selts, Tartu 2004 
 Aime Jõgi "Meilile lisatud sõnum võib päästa inimelu", Tartu Postimees, 14. aprill 2009
 Ülevaade insuldi olemusest ja ravivõimalustest.
 Elu pärast insulti, Eesti Insuldipatsientide Selts

Kategooria:Meditsiin