Ruila mõis

Ruila mõis (saksa keeles Ruil) oli rüütlimõis Harjumaal Hageri kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Harju maakonna Saue valla maadele.
 Ajalugu 
Ruila mõisat on esmamainitud 1417. aastal, kui mõis oli Tallinna linnusekomtuuri residents. 1622. aastal läänistas Gustav II Adolf mõisa Riia bürgermeister Johann Ulrichile. 17. sajandil eraldati tolleaegsest suurest mõisast mitu mõisa, nende hulgas Haiba mõis ja Laitse mõis. 1685 Ruila mõis redutseeriti, kuid Karl XII tagastas selle 1701. aastal Johann Jürgen von Ulrichile. Tema surma järel päris mõisa tema poeg, leitnant Hermann Ewert von Ulrich. Mõis pärandus temalt edasi oma venna Gustav von Ulrichi pojale. 1787 päris mõisa Friedrich Johann von Ulrich. Peale tema neljanda tütre Katharina Friederike abielu Magnus Adolf Theodor von Bremeniga läks Ruila mõis üle Bremenite aadlisuguvõsale. Ruila oli Bremenite valduses kuni 1939. aastani, kui viimane mõisasüdame (100 ha) omanik Arved Bremen Saksamaale ümber asus.Lk 243–244 (Särg, 2024)Ruila mõis (Hageri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Mõisa peahoones asub tänapäeval kool, tallis tegutseb ratsaspordibaas. Säilinud on ka muid kõrvalhooneid ja suur park. Projekti "Unustatud mõisad" raames korraldatakse Ruila mõisas külastuspäevi.

Mõisahooned
Mõis on rajatud muinasaegsesse kultusepaika, millest annab aimu ka koolimaja külje all paiknev peaaegu maasse vajunud kultusekivi.
pisi|Ruila mõisa park 
Keskaegne mõisahoone purustati 16. sajandil Liivi sõja ajal Vene vägede poolt. Omaaegsele kindluselamule viitab tänini säilinud osa keskaegsest hoonest – pooleteise meetri paksune laskeavadega sein, mille varemetest on ümberehituste käigus kohandatud jääkeldri vahesein.  

Praegust, 1859. aastal Julius Bernhard von Bremeni rajatud mõisahoonet võib lugeda klassitsistlike lisanditega historitsistlikus stiilis ehitiseks. 17. sajandil püstitatud esimene korrus on ehitatud paekivist ja 19. sajandil lisatud teine korrus puidust. Mõlemal korrusel on säilinud 19. sajandi ahje, barokse vormistusega tahveluksi ning laud- ja parkettpõrandaid. Hoones on 11 mõisaaegset ahju, mis on senini töökorras. Peahoone renoveeriti 2000. aastal.  

Mõisakompleksi kuuluvad Ruila mõisa peahoone (vaadatud 15.09.2020), ait, tõllakuur, tallid, sepikoda ja park (vaadatud 15.09.2020). 

 Vaata ka 
Eesti mõisate loend
 Viited 

 Kirjandus 
 Särg, Alo. Harjumaa mõisad. Argo. 2024. 

 Välislingid 

Ruila mõis (Hageri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Ruila mõisa ajaloost Ruila Põhikooli lehel
Ruila mõisast Eesti mõisaportaalis
Ruila mõisa pärimisleping Hermann Ewerti ning Gustav von Ulrichi ja Anna Dorothea von Adami vahel.

Kategooria:Bremenite mõisad
Kategooria:Hageri kihelkond
Kategooria:Harjumaa mõisad
Kategooria:Saue vald
Kategooria:Vietinghoffide mõisad