Semi keeled

Semi keeled ehk semiidi keeled on üks afroaasia keelkonna kuuest harust. Semi keelte hulka kuulub umbes 20 keelt Põhja-Aafrikas, Lähis-Idas ja Euroopas enam kui 330 miljoni kõnelejaga. Tuntumad nende seas on akadi keel, heebrea keel, aramea keel, süüria keel, araabia keel, malta keel, lõunaaraabia keel ning etioopia keeled (geezi ja amhara keel).

Algkodu
Semi keelte algkodu on Kirde-Aafrikas. 

Kõnelejate arv
Neid kõneleb tänapäeval ligikaudu 330 miljonit inimest, sellest araabia keelt umbes 300 miljonit (lisaks 60 miljonit teise keelena).

Kiri
Semi keelte tähestikele (välja arvatud Etioopia semi keeled, manda keel ja malta keel) on ühine see, et seal on eraldi tähed ainult kaashäälikute jaoks. Täishäälikuid märgitakse üksnes kaudselt (kaashäälikumärkide abil)  või enamasti fakultatiivsete diakriitikute abil. Paljudes semi keeltes kirjutatakse paremalt vasakule.

Foneetika ja morfoloogia
Kõigile semi keeltele ühised tunnused on: 
foneetikas
arvukad larüngaalid (kõrihäälikud) ja emfaatilised häälikud
morfoloogias:
kolmest radikaalist koosnevate juurte kasutamine sõnade moodustamiseks
määrava artikli kasutamine nimisõnade ees või järel
status constructus'e kasutamine nimisõnade sidumiseks

Nimisõnadel on semi keeltes kaks nominaalklassi ehk grammatilist sugu, mida tavaliselt nimetatakse meessooks ja naissooks. Mitmuse ja ainsuse kõrval on sageli olemas duaal (kaksus). Klassikalises araabia keeles on see vorm kasutusel kõikide nimi- ja tegusõnade puhul, heebrea keeles aga üksikutel juhtudel (näiteks silmadest ja kätest rääkimisel).  

Tegusõnad erinevad semi keeltes algselt aegade asemel üksnes aspekti poolest (perfektiivse ja imperfektiivne aspekt). See-eest on tegusõnatüvedel mitmeid modifikatsioone, mis väljendavad näiteks tähenduse intensiivsust, põhjustamist või refleksiivsust. Semi keeltes on olemas ka tegumoed, imperatiiv, verbaalsubstantiivid jms.  

Isikulisi asesõnu tarvitatakse harva, põhiliselt nende tähendamise rõhutamise puhul. Need jäetakse ära või neid asendavad sufiksid, mida võib võtta sõnaga kokku sulanud asesõnadena. Sufiksi lisamisel võib tüvi muutuda (fleksioon). Ka artikkel ning sidesõna ja sulavad  vastava sõnaga kokku.

 Klassifikatsioon 
pisi|250px|Semi keelte ajalooline jaotus
Semi keeled jaotatakse tavaliselt järgmiselt: 

 idasemi keeled ehk idasemiidi keeled (kõik välja surnud)
 akadi keel
 vanaakadi keel
 babüloonia keel
 assüüria keel
 kaananiakadi keel
 ebla keel (kuuluvus vaieldav)
 kiši keel
 läänesemi keeled ehk läänesemiidi keeled
 kesksemi keeled ehk kesksemiidi keeled
 loodesemi keeled ehk loodesemiidi keeled
 aramea keel ehk arami keel (aramealaste keel, samuti õpetlaste-, kaubandus- ja sakraalkeel)
 kaanani keeled
 põhjakaanani keeled
 foiniikia keel (välja surnud)
 puunia keel (välja surnud)
 lõunakaanani keeled
 ammoni keel (välja surnud)
 moabi keel (välja surnud)
 edomi keel (välja surnud)
 muinasheebrea keel
 Mišna heebrea keel
 keskaegne heebrea keel
 ivriit ehk tänapäeva heebrea keel (taaselustatud)
 samaaria heebrea keel (peaaegu välja surnud, kasutusel vaid liturgiliselt)
 araabia keel]
 lõunasemi keeled ehk lõunasemiidi keeled
 läänepoolsed lõunasemiidi keeled
 etioopia keeled
 põhjaetioopia keeled
 etioopia keel (ehk geezi keel ehk vanaetioopia keel; peaaegu välja surnud, kasutusel vaid liturgiliselt)
 dahaliki keel
 tigree keel
 tigrinja keel
 lõunaetioopia keeled
 transversaalsed lõunaetioopia keeled
 amhara–argoba keeled
 amhara keel
 argoba keel
 harari–idagurage keeled
 harari keel
 idagurage keeled
 silte keel
 zai keel
 välimised lõunaetioopia keeled
 vanalõunaaraabia keeled
 idapoolsed lõunasemiidi keeled ehk tänapäevased lõunaaraabia keeled
 bathari keel
 harsuusi keel
 hobjoti keel
 mehri keel
 šahri keel
 sokotri keel

Raamatud
 Zuckermann, Ghil'ad (2014). Jewish Language Contact (Special Issue of the International Journal of the Sociology of Language 226). Berlin - Boston: De Gruyter Mouton.
 Zuckermann, Ghil'ad (2012). Burning Issues in Afro-Asiatic Linguistics. 

 Semi keeled
Kategooria:Lähis-Ida ajalugu