Haldjas

Haldjas (murdes ka haldijas, aljas, algjasVäike murdesõnastik  vaadatud 15.05.2020) on looduses, elamus või mujal valitsev kujuteldav üleloomulik olend, (kaitse)vaim.Eesti keele seletav sõnaraamat  vaadatud 15.05.2020

Üldiselt 
Ta on kohakaitsevaim, kelletaolisi esineb mitmetes usundites ja mütoloogiates. Tänapäeva popkultuuris on levinud ka haldjad kui mõistuslike inimesesarnaste olendite rass, keda üldjuhul kirjeldatakse looduselähedastena. Üks tuntumaid haldjate kirjeldusi moodsas kirjanduses on J. R. R. Tolkieni "Keskmaa" sarja teostes, mis on mõjutanud haldjate kujutamist kogu tänapäeva kultuuris.
Euroopa muinasjuttude eestikeelsetes tõlgetes nimetatakse haldjateks ka maagiliste võimetega olevusi, kes võivad olla nii hea- kui ka pahatahtlikud (nt haldjast ristiema "Okasroosikese" jutus).

Eesti rahvausund
Rahvapärimustes oli haldjas ehitise, aga ka mingi loodusobjekti või -nähtuse kaitsevaim. See tulenes muistsest usust loodushingede olemasolusse. Kui objektist eraldus hing (enamasti inimesekujuline), siis muutus ta vaimuks, kes kandis hoolt oma objekti eest ning kaitses teda.Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 28

Eesti kirjakeeles tavaliseks saanud nimetus "haldjas" oli rahvapärane varem vaid Põhja-Eestis ja Saaremaal. Eriti Virumaal, kus nendega on seotud rohkelt uskumusi, muistendeid, pärimusi. Üldtuntud oli vee-, maja-, õue-, metsa- jm haldjad. Lõuna-Eestis seevastu püsisid veel 19. sajandil loodushingede vanemad nimetused ema, isa, vana (metsa-, karja-, nurmeisa, veteema, järvevana jt), samuti jumalad (maa-, vee-, kodujumal). Hiljem on laialt levinud nimetus "vaim" (maja-, metsa-, soo-, järvevaim jt). Mõni haldjas on saanud ka pärisnime (Metsik, Peko, Pell, Tõnn).

Haldjate poolehoiu võitmiseks tehti ohverdusi ning peeti kinni töökeeldudest. Ristiusu mõjul said haldjad ajapikku pärimustes halva iseloomu - nad olid kurjad olendid, kes tegid inimestele halba. Haldjate head omadused kanti üle katoliku pühakutele. Haldjausk püsis Eestis 19. sajandini.

Haldjaid eesti mütoloogias
 Härjapõlvlane
 Inimesehaldjad
 Ilmaneitsi
 Kivihaldjad
 Kotermann
 Maa-alune
 Maahaldjas
 Metshaldjad
 Mäehaldjad
 Majahaldjad
 Murueide tütred
 Nurmeisa
 Puuk
 Pakane
 Rahaaugu haldjad
 Tuulehaldjad
 Varanduse vedajad
 Veehaldjad
 Tulehaldjad
 Tulutooja
 Uduhaldjad
 Viljaneitsi

 Vaata ka 
Animatism 
animism
müüt
mütoloogia
mütoloogilised olendid
eesti mütoloogia

Viited

Välislingid
Uurimistöö
Ene Kallas. Eestlaste haldjad ja jumalad ehk olevused eesti mütoloogias.

Kategooria:Väljamõeldud tegelaskujud
Kategooria:Üleloomulikud olendid
Kategooria:Haldjad
Kategooria:Eesti rahvausund
Kategooria:Eesti mütoloogia