Saaremaa rüütelkond

Saaremaa rüütelkond (saksa: Oeselsche Ritterschaft) oli Saaremaa seisuslik aadliomavalitsus.

 Rüütelkonna kujunemine 
Saaremaa rüütelkond kui korporatsioon kujunes keskajal Saare-Lääne piiskopkonna vasallidest. Keskajal nimetati seda eelkõige Saaremaa piiskopkonnaks (ecclesia Osiliensis, Bistum Ösel), kuna olulisem osa sellest asus Lääne-Eesti saartel. Saaremaal laienes läänindus alles pärast 1343–1345 ülestõusu. Alates 15. sajandi keskpaigast sai suurem osa Vana-Liivimaa piiskoppide vasallidest sai laiendatud läänipärimise, Saare-Lääne piiskopkonnas jõustus vastav privileeg kas 1440. aastate lõpus või 1450. aastate algul, kuid see kehtis kuni 1524. aastani arvatavasti ainult piiskopkonna mandriosas Läänemaal. Piiskopkonna  Saaremaal, Muhus ja Hiiumaal aladel, kus oli vähem vasalle ja nende valdused olid ka palju väiksemad, jäi nähtavasti kehtima vana piiratud pärimisõigusMadis Maasing, Kas Saare-Lääne toomkapiitlist sai 1524. aasta järel aadlikapiitel?, Läänemaa Muuseumi toimetised = Proceedings of Läänemaa Museum, nr. 21, juuli 2018, lk 35-36. Saare-Lääne piiskop Johannes Kievel andis 15. detsembril 1524 välja privileegikirja, millega piiskopi eelisostuõigus (millega piiskop võis lääni, mida aadlik kolmandale isikule võõrandada soovis, eelisjärjekorras ära osta) kaotati ning laiendatud pärimisõigus anti ka Saaremaa vasallidele,  Saare-Lääne piiskopkonna vasallid said õiguse ka stiftis valida  1545. aastastRüütelkondade pitserid, Pitserid,  Rahvusarhiiv. 

Saaremaa rüütelkonna hoone  osteti Dellingshausenitelt 1800. aastal. 20. sajandi algul restaureeriti Saaremaa rüütelkonna uueks hooneks Kuressaare piiskopilinnus.

 Rüütelkonna organisatsioon ja juhtorganid 
 Maapäev 

Saaremaa rüütelkonna kõrgemaks võimuorganiks oli korralised Saaremaa maapäevad, mis toimusid iga kolme aasta tagant detsembris või jaanuaris Kuressaares. Maapäev kestis reeglina kuni neliteist päeva. Enne maapäeva avamist toimus jumalateenistus Kuressaare Laurentiuse kirikus.

Maapäevale pidid ilmuma kõik 21–60 aasta vanused Saaremaa aadlikud, kes ei olnud eestkoste või hoolduse all ja omasid Saaremaal pärimise, ostu või pandi teel mõisaid. Maapäevale võisid ilmuda: mõisaomanikest üle 60-aastased Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse immatrikuleeritud aadlikud; täisealised immatrikuleeritud aadlikud, kes Saaremaal mõisa ei omanud; immatrikuleerimata aadlikud, kes olid Saaremaal mõisate pandi- või rendivaldajad.

Maapäev teostas omavalitsuslikke ja seadusandlikke funktsioone. Maapäeva ülesanded olid:
 maamarssali, maanõunike, kohtunike, maapolitseinike ja teiste juhtivate ametiisikute valimine;
 maksude ja koormiste määramine ja korraldamine;
 Saaremaa omavalitsuste eelarve vastuvõtmine;
 kiriku ja kooliolude korraldamine;
 riigivõimu poolt antud seaduste ja korralduste arutamine, talurahvaseaduste projektide koostamine ja täiendamine;
 Saaremaa sisemise korra kindlustamine;
 aadli huvide kaitsmine riigivõimu ees.

 Aadlikonvent 
Saaremaa rüütelkonna aadelkonna valitav organ oli aadlikonvent, mis toimis maapäevade vaheaegadel. Saaremaa aadlikonvent koosnes maamarssalist ja kuuest konvendisaadikust. Aadlikonvendi kutsus kokku resideeriv maanõunik või maamarssal vajaduse korral.

 Maanõunike Kolleegium 
Saaremaa maanõunike kolleegium koosnes neljast, Saaremaa maapäeva poolt eluks ajaks valitud Saaremaa maanõunikust. Maanõunikud täitsid resideeriva maanõuniku nimetuse all järjekorras rüütelkonna jooksvad ülesandeid. Resideeriv maanõunik võis teha erakorralisi väljamakseid kuni 15, rüütelkonna hoone paranduseks kuni 30 hõberubla ulatuses. Üks maanõunikest oli Saaremaa konsistooriumi president ja teine Saaremaa ülemkirikueestseisja, Saaremaa ülemkirikueestseisja-ameti juht.

 Maamarssal 
pisi|Axel Buxhoeveden (1856–1919), Saaremaa rüütelkonna viimane maamarssal. 
Maamarssal oli Vana-Liivimaal Liivi ordu kõrge ametnik-sõjajõudude juht, hiljem Saaremaal Taani ajast ja Liivimaal Rootsi ajast alates kuni Vene aja lõpuni 1643–1920 kohaliku aadli omavalitsuse ehk rüütelkonna kõrgem ametnik, kes valiti Maapäeval 3 aastaks ja kelle ülesandeks oli juhatada rüütelkonna üldkoosolekut ehk maapäeva. 18. sajandist alates oli maamarssali ülesandeks esindada ka rüütelkonna huve keskvõimu juures.

Vt. Saaremaa maamarssalite loend, Kategooria:Saaremaa maamarssalid

 Rüütelkonna kantselei 
Rüütelkonna kantselei koosnes sekretärist ja vajalikust arvust kirjutajatest. Rüütelkonna sekretär valiti rüütelkonna poolt kuueks aastaks. Tal oli korter Saaremaa rüütelkonna hoones.

Rüütelkonna juhid
Saaremaa maiskonna peamees
1646 Johann von Vitinghoff (suri 1707)
Johann Budde (mainitud allikates 1651, 1684, surn. 1685)Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Reprint der Ausg. Tartu 1935, Hannover-Döhren, 1971, seite 470 maiskonna peamees (saksa Landschaft-Hauptmann)

Saaremaa rüütelkonna peamehed 1655−1707
1655–1661 Friedrich von Sass (suri 1689)
1661−1666 Odert von Poll (surn. 1677)
1693 Christian von Poll (1618−1693)
1699–1707 Johann von Vitinghoff
1707 Carl Adam von Stackelberg

Saaremaa rüütelkonna maamarssal 1716
1716 Wolmar von Stackelberg (suri 1744)

Saaremaa maiskonna peamees 
1720–1723 Friedrich Johann von Lode (1683–1753)

Saaremaa rüütelkonna peamehed 1723−1753
 1723–1726 Christian Friedrich von Poll
 1726–1729 Karl Wilhelm von Stackelberg
 1729–1732 Niclas von Krämer
 1732–1737 Fredrich Johann von Lode
 1737–1753 Otto Friedrich von Vietinghoff

Saaremaa rüütelkonnna maamarssalid 1753−1783
 1753–1760 Reinhold Gustav von NolckenEssen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. seite 11 
 1760–1765 Hermann Gustav von Weymarn
 1762–1772 Carl Gustav von GüldenstubbeGüldenstubbe, Carl* Gustav v. (1739-1814), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital
 1772–1780 Otto Frommhold von Buhrmeister
 1780–1783 Johann Christoph von NolckenNolcken, Georg (Jürgen) Ludwig v. (1727-1792), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital

Riia asehalduskorra ajal 1785–1797  oli ametis kogu Liivimaa kubermangu aadlimarssal

Saaremaa rüütelkonnna maamarssalid 1797−1919
 1797–1800 Karl Johann Gustav von Ekesparre
 1800–1806 Georg Friedrich von Saß
 1806–1808 Otto Fromhold von Buhrmeister
 1808–1813 Otto Magnus von Buxhoeveden
 1813–1816 Reinhold Friedrich Pilar von Pilchau
 1816–1818 Peter Anton von Saß
 1818 – 26. juuni 1841 Parun Peter Wilhelm von Buxhövden
 1843–1849 Georg von Ditmar (1789–1852) 
 1849 – 22. märts 1862 Karl von Güldenstubbe
 1864–1865 Ottokar von Aderkas
 1867–1876 Charles Freytag von Loringhoven
 1876–1906 Oskar von Ekesparre
 1906 – 16. veebruar 1919 Parun Axel Buxhoeveden

Saaremaa Üldkasuliku Ühingu presidendid 1920−1939
 1920–1925 Oskar von Ekesparre, Saaremaa Üldkasuliku Ühingu president
 1926–1929 Albert Saß
 1929–1939 Matthias Stackelberg

Saaremaa rüütelkonna esinduse esimees 1941−1945
 1941–1945 Matthias Stackelberg

Saaremaa rüütelkonna esimehed alates 1948
 1948–1957 Dietrich Baron von Buxhoeveden
 1957–1960 Heimert von Nolcken
 1960–1972 Oskar Baron von Buxhoeveden
 1972–1980 Karl Georg Baron von Stackelberg
 1980–1993 Odert von Poll
 1993–2005 Dieter Baron von Toll
 2005-2017 Hansjörg Baron Freytag von Loringhoven
 2017-     Nicolai von Cube

 Muu tegevus 
Saaremaa rüütelkond on juhtinud Suure väina laevaliiklust.Hiiumaa ja Saaremaa laevaliikluse kadunud kuldajad

 Vaata ka 
 Kaarma õpetajate seminar
 Kuressaare piiskopilinnus
 Rüütelkonna hoone (Kuressaare)
 Saaremaa mõisnike loend 1919
 Saaremaa rüütelkonna vapp
 Saaremaa Üldkasulik Ühing

 Viited 

 Kirjandus 
 Buxhövden, F. von. Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte der Oeselschen Landguter und ihren Besitzer. Riga: Nicolai Kymmel's Buchhandlung, 1851 .
 Freytag-Loringhoven, Roderich. Personen-Register zur zweiten Fortsetzung von Hagemeisters Materialien zur Gütergeschichte Livlands von F. von Buxhövden. Mitau: J. F. Steffenhagen und Sohn, 1906 .
 Hupel, August Wilhelm. Materialen zu einer öselschen Adelsgeschichte. − Nordische Miscellaneen. Riga: 1790. Lk 20–21   .
  (saksa keeles;  2. trükk 1971) Digitaalselt
  (saksa keeles) URRAM
 Parun Peter Wilhelm von Buxhövden: Beiträge zur Geschichte der Provinz Oesell: mit einem illuminirten Wappen von Oesell , Riga und Leipzig: Verlag von Eduard Götschel 1838, Digitaalselt

 Välislingid 

 Verband der Baltischen Ritterschaften e.V.
 Saaremaa rüütelkonna kohta, Saaremaa rüütelkond, Eesti Ajalooarhiivis
 Hubertus Neuschäffer: Saaremaa rüütelkonna ajaloost 18. sajandil (saksa keeles)
Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft,  Reprint der Ausg. Tartu 1935, Hannover-Döhren : Hirschheydt, 1971, Saaremaa rüütelkonna genealoogiline käsiraamat (1935–1939, sisukord), saksa keeles
 Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935
 Saaremaa rüütelkond kogub raha Pöide kiriku remondiks

Kategooria:Rüütelkonnad

Kategooria:Kuressaare kreis