Risti kihelkond

Risti kihelkond ehk Harju-Risti kihelkond (lühend Ris, saksa keeles Kirchspiel Crucis in Harrien hiljem Kirchspiel Kreuz in Harrien) oli kihelkond Harjumaa lääneosas ja Eestimaa kubermangu Harju kreisis.

Asehalduskorra ajal kuulus kihelkond Tallinna asehaldurkonna Paldiski kreisi.
300px|pisi|right|Paldiski kreis Liivimaa atlases (1798)
pisi|Kihelkonnapiir Keila–Haapsalu maanteel

 Piirkonna ajalugu 
Muinasajal moodustasid hilisema Risti kirikukihelkonna alad Revala maakonna Vomentagana muinaskihelkonna edelanurga.

Ristiusu vastuvõtmisest kuulus piirkond Keila kihelkonna koosseisu.

13. sajandil eraldusid Keila kihelkonnast iseseisvate kihelkondadena Harju-Madise ja Nissi kihelkond.

Läbi keskaja kuulus kihelkonna maa Padise kloostrile.

1638–1710 oli kogudusel oma vaimulik. Nõva ümbrus, mis kuulus Lääne-Nigula kihelkonda, liideti 1653. aastal Risti kogudusega. Nõval olev Olavi kabel muutus Risti kiriku abikirikuks.

1710. aastal liideti kihelkonna maa-alad kiriklikult uuesti Harju-Madise kihelkonnaga. Asehalduskorra ajal kuulus kihelkond Tallinna asehaldurkonna Paldiski kreisi.

1870. aastast oli Risti kihelkond iseseisev kihelkond, mille kihelkonnakirik on Risti kirik.

Aastatel 1870–1897 kuulusid kihelkonda ka Pakri saared.

 Risti kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas asus üks kirikumõis, viis rüütlimõisa, üks poolmõis ja viis karjamõisa.
 Risti kirikumõis – kirikumõis
 Tuusari mõis (Friedenhof) – karjamõis – kuulus Nõva mõisale
 Hatu mõis (Hattoküll) – rüütlimõis eraldatud kloostrist 1609
 Kurkse mõis (Kurks) – poolmõis, mis eraldati Risti mõisastMärt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool
 Kõmmaste mõis (Kemnast) – rüütlimõis – eraldatud Risti mõisast 1640
 Nõva mõis (Newe) – rüütlimõis – esmateated 1559
 Pae mõis (Paeküll) – karjamõis – Hatu mõisa karjamõis
 Risti mõis (Kreuzhof) – rüütlimõis – rajatud 17. sajandi I poolel
 Sealepa mõis (Sealep) – karjamõis – Nõva mõisa karjamõis
 Tamse mõis (Tams) – karjamõis – Vihterpalu mõisa karjamõis
 Valgmaa mõis (Walgma) – karjamõis – Risti mõisa karjamõis
 Vihterpalu mõis (Wichterpal) – rüütlimõis

 Harju-Madise kihelkonna mõisavallad 
Harju-Madise kihelkonnas moodustati hilisema Risti kihelkonna alal järgmised mõisavallad.

Sellesse ajalooperioodi jääb ka inimestele perekonnanimede panemine.
 Hatu mõisavald (Gemeinde Hattoküll) – perekonnanime sai 42 peret
 Kõmmaste mõisavald (Gemeinde Kemnast) – perekonnanime sai 25 peret, vald liideti 1866. aastal Risti vallaga
 Nõva mõisavald (Gemeinde Newe) – perekonnanime sai 48 peret
 Risti mõisavald (Gemeinde Kreuzhof) – perekonnanime sai 87 peret
 Vihterpalu mõisavald (Gemeinde Wichterpal) – perekonnanime sai 279 peret

 Harju-Madise kihelkonna vallad 
Harju-Madise kihelkonna vallad alates 1866. aastast:
Harju-Madise kihelkonnas moodustatud vallad hilisema Risti kihelkonna alal.
 Hatu vald (1866) (Hattoküll) – liideti 1891 Nõva vallaga.
 Nõva vald (1866) (Newe) – 1893 eraldus Risti ja Hatu vald, mis liideti Padise vallaga.
 Risti vald (Kreuzhof) – valda kuulusid Risti, Kurkse ja Kõmmaste mõis; 1891. aastal liideti vald Nõva vallaga.
 Vihterpalu vald (Wichterpall) – liideti 1891 Nõva vallaga.
1896. aastal moodustati
 Vihterpalu vald (Wichterpall) – eraldati 1896. aastal Nõva vallast ning liideti 1939. aastal Nõva vallaga (1939).

 Risti kihelkonna kalmistud 
 Nõva kirikuaed
 Nõva õigeusu kalmistu
 Risti kirikuaed ja uus kalmistu
 Risti õigeusu kalmistu
 Suur-Pakri kalmistu
 Vilivalla kalmistu

 Kihelkonna alad tänapäeval 
Tänapäeval jäävad kihelkonna alad peaaegu täielikult Harju maakonda, vaid osa läänepoolsest alast Nõva ümbruses jääb Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

 Vaata ka 
 Eesti kihelkondade loend
 Risti kirik

 Viited 

 Välislingid 
 Risti kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
 Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel



Kategooria:Harjumaa kihelkonnad