Ruutjuur

Matemaatikas nimetatakse mittenegatiivse reaalarvu  ruutjuureks ehk aritmeetiliseks ruutjuureks Ü. Kaasik Matemaatikaleksikon (Valgus 1982)  mittenegatiivset reaalarvu , mille ruut on antud arv . 

Igal mittenegatiivsel reaalarvul on parajasti üks aritmeetiline ruutjuur. 

Ruutjuure võtmine on kahega astendamise pöördtehe. 

 Ruutjuur kui võrrandi lahend 

Ruutjuure all võidakse silmas pidada ka teise astme juurt, n-astme juure erijuhtu. Sel juhul tähendab arvu a ruutjuur võrrandi x2=a lahendit.  

Selles tähenduses on positiivsel reaalarvul  kaks ruutjuurt: üks positiivne arv  ja üks negatiivne arv

   ja . 

Arvul 0 on üksainus ruutjuur

.

Negatiivsel reaalarvul –a reaalarvulised ruutjuured puuduvad, sel on kaks puhtimaginaarset ruutjuurt: 

   ja , 

kus i on imaginaarühik. 

Üldiselt, igal kompleksarvul on kaks kompleksarvulist ruutjuurt (arvu 0 puhul langevad nad kokku).

 Vaata ka 

 n-astme juur
 Aritmeetiline juur
 Juurimine

 Viited 

Kategooria:Elementaaralgebra