Gruusia riigipeade loend

Gruusia riigipeade loend esitab Gruusia alasid valitsenud monarhide, presidentide ning muude valitud ja määratud riigipeade nimestiku perioodidel, mil Gruusia riik on olnud iseseisev.

Eri riikide okupatsiooni ajal Gruusiat valitsenud okupatsioonivõimude esindajate nimestik on esitatud artiklis Gruusia asevalitsejate loend.

Gruusia NSV (1921–1991) riigijuhtidena käsitletavate isikute nimekirjad on esitatud artiklites Gruusia NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend ja Gruusia Kommunistlik Partei.

Ibeeria ehk Kharthli kuningriik

6. sajandil kaotatud kuningavõimu taastas tänase Gruusia aladel Ibeeria (Kharthli) vürst Adarnase IV, kes hakkas kasutama tiitlit "grusiinide kuningas". Kuigi formaalselt kuulusid tema valitsetavad alad Bütsantsi impeeriumi koosseisu, võimaldas impeeriumi nõrkus temal ja ta järglastel valitseda sisuliselt iseseisvate valitsejatena. 10. sajandi lõpuks ei sõltunud Ibeeria valitsejad igapäevapoliitika korraldamisel enam üldse Bütsantsi keisritest.

Ibeeria kuningaid loendati samas numeratsioonis varasemate Ibeeria vürstidega. Kõik nad kuulusid Bagrationi dünastiasse.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Adarnase IV  (surnud 923)  888  923 Davit II  (surnud 937)  923  937 Sumbat I  (surnud 958)  937  958 Bagrat II  (937–994)  958  994 Gurgen  (surnud 1008)  994  1008

Ühtne Gruusia kuningriik

Ühendatud Gruusia kuningriik tekkis 1008. aastal, kui Abhaasia kuningas Bagrat III päris oma isa Gurgeni surma järel ka Ibeeria ehk Kharthli trooni.

Alates Gruusia kuningriigi moodustamisest on kõik selle monarhid kuulunud Bagrationi dünastiasse.

Alates 1243. aastast valitsesid Gruusia kuningad mongolitest vallutajate vasallidena, kuid säilitasid kuningatiitli. 

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Bagrat III  (u 960 – 1014)  1008  1014, 7. mai Giorgi I  (998/1002 – 1027)  1014, 7. mai  1027, 16. august Bagrat IV  (1018–1072)  1027, 16. august  1072, 24. november Giorgi II  (u 1050 – 1112)  1072, 24. november  1089 (nominaalselt kuni surmani) Davit IV Ehitaja  (1073–1125)  1089  1125, 24. jaanuar Demetre I  (1093–1156?)  1125, 24. jaanuar  1154 Davit V  (surnud 1155)  1154  1155 Demetre I (teist korda)  (1093–1156?)  1155  1156 Giorgi III  (surnud 1184)  1156  1184, 27. märts Tamar  (u 1160 – 1213)  1184, 27. märts  1213, 18. jaanuar Giorgi IV Laša  (1193–1223)  1213, 18. jaanuar  1223, 18. jaanuar Rusudani  (1194–1245)  1223, 18. jaanuar  1245 Davit VI Narin  (1225–1293)  1245  1259 Davit VII Ulu  (1215–1270)  1247  1259

1259. aastal jagunes Gruusia kuningriik kaheks – edaspidi kandis Gruusia kuningriigi nime vaid Gruusia idaosas asuv kuningriik, Gruusia lääneosas asus aga Imerethi kuningriik. Hiljem oli Imerethi teatud perioodidel (1330–1387, 1412–1446, 1453–1478) Gruusiaga ühendatud, kuid alaliselt Gruusia territoriaalne ühtsus monarhia ajal enam ei taastunud.

Gruusia kuningriigid (1259–1810)

Gruusia kuningriik

Alates 1259. aastast kandis Gruusia kuningriigi nime vaid Gruusia idaosas paiknev territoriaalne moodustis. 14.–15. sajandil õnnestus Gruusia kuningriigil lühikeste perioodide vältel kontrollida ka läänepoolset Imerethi kuningriiki, kuid see taastas alati oma iseseisvuse.

Gruusia kuningriigi troonil püsis ka pärast 1259. aastat Bagrationi dünastia.

Kuni 1330. aastani jätkasid Gruusia kuningad valitsemist mongoli khaanide vasallidena, säilitades seejuures kuningatiitli. 1465. aastal eraldus Gruusiast kodusõja tulemusel lisaks Imerethi kuningriigile veel Kahhethi kuningriik.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Davit VII Ulu  (1215–1270)  1259  1270 Demetre II  (1259–1289)  1270  1289, 12. märts Vahtang II  (surnud 1292)  1289, 12. märts  1292 Davit VIII  (1273–1311)  1293  1297 Giorgi V  (u 1286–1346)  1297  1298 Vahtang III  (1278–1308)  1298  1299 Davit VIII (teist korda)  (1273–1311)  1299  1302 Vahtang III (teist korda)  (1278–1308)  1302  1308 Davit VIII (kolmandat korda)  (1273–1311)  1308  1311 Giorgi VI  (surnud 1313)  1311  1313 Giorgi V (teist korda)  (u 1286–1346)  1314  1346 Davit IX  (surnud 1360)  1346  1360 Bagrat V Suur  (surnud 1393)  1360  1393 Giorgi VII  (surnud 1407)  1393  1407 Konstantine I  (1369–1411)  1407  1411 Aleksandre I Suur  (u 1390 – 1445)  1412  1442 Vahtang IV  (1413–1446)  1442  1446, detsember Giorgi VIII  (1417–1476)  1446, detsember  1465 Bagrat VI  (u 1439 – 1478)  1465  1478 Aleksandre II  (surnud 1510)  1478  1478 Konstantine II  (u 1447 – 1505)  1478  1490

1490. aastal oli Konstantine II sunnitud tunnustama oma rivaale Imerethi ja Kahhethi troonil. Ta loobus  Gruusia kuninga tiitli kasutamisest ja võttis endale Karthli kuninga tiitli.

Imerethi kuningriik

Imerethi kuningriik tekkis pärast Gruusia kuningriigi jagunemist kaheks 1259. aastal ja hõlmas valdavalt senise Gruusia kuningriigi lääneosa. Kuni 1330. aastani valitsesid Imerethi kuningad sisuliselt mongoli khaanide vasallidena, kuigi kandsid jätkuvalt kuningatiitlit.

14.–15. sajandil oli Imerethi kuningriik korduvalt ka taasühendatud Gruusia kuningriigiga, kuid taastas alati oma iseseisvuse.

Sarnaselt Gruusia kuningriigiga olid ka Imerethi troonil Bagrationi dünastia esindajad, välja arvatud üksikud usurpaatorid 17.–18. sajandil.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Davit VI Narin  (1225–1293)  1259  1293 Konstantine I  (surnud 1327)  1293  1327 Mikheli I  (surnud 1329)  1327  1329 Bagrat I Väike  (surnud 1372)  1329  1330 Gruusia kuninga võimu all   1330  1387 Aleksandre I  (surnud 1389)  1387  1389 Giorgi I  (surnud 1392)  1389  1392 Konstantine II     1392  1401 Demetre I    1401  1412 Gruusia kuninga võimu all   1412  1446 Demetre III1   (surnud 1453)  1446  1453 Gruusia kuninga võimu all   1453  1478 Aleksandre II2  (surnud 1510)  1478  1510, 1. aprill Bagrat III  (1495–1565)  1510, 1. aprill  1565 Giorgi II  (1514–1583)  1565  1583 Levani  (1573–1590)  1583  1588 Rostomi  (1571–1605)  1588  1589 Bagrat IV  (1565–1590)  1589  1590 Rostomi (teist korda)  (1571–1605)  1590  1605 Giorgi III  (surnud 1639)  1605  1639 Aleksandre III  (1609 – 1660)  1639  1660, 1. märts Bagrat V  (1620–1681)  1660, 1. märts  1660, september Vahtang Tšutšunašvili3  (surnud 1668)  1660, september  1661 Artšili  (1647–1713)  1661  1663 Bagrat V (teist korda)  (1620–1681)  1663  1668 Vahtang Tšutšunašvili3 (teist korda)  (surnud 1668)  1668  1668 Bagrat V (kolmandat korda)  (1620–1681)  1668  1678 Artšili (teist korda)  (1647–1713)  1678  1679 Bagrat V (neljandat korda)  (1620–1681)  1679  1681 Giorgi IV4  (surnud 1684)  1681  1683 Aleksandre IV  (surnud 1695)  1683  1690 Artšili (kolmandat korda)  (1647–1713)  1690  1691 Aleksandre IV (teist korda)  (surnud 1695)  1691  1695 Artšili (neljandat korda)  (1647–1713)  1695  1696 Giorgi V   1696  1698 Artšili (viiendat korda)  (1647–1713)  1698  1699 Simoni  (surnud 1701)  1699  1701 Mamia4  (surnud 1714)  1701  1702 Giorgi VI5  (surnud 1722)  1702  1707 Giorgi VII  (surnud 1720)  1707  1711 Mamia4 (teist korda)  (surnud 1714)  1711  1712 Giorgi VII (teist korda)  (surnud 1720)  1712  1713 Mamia4 (kolmandat korda)  (surnud 1714)  1713  1714, 5. jaanuar Giorgi VII (kolmandat korda)  (surnud 1720)  1714, jaanuar  1720, 22. veebruar Giorgi VIII4  (surnud 1726)  1720  1720 Aleksandre V  (1703/1704–1752)  1720  1741 Giorgi IX  (1718–1778)  1741  1741 Aleksandre V (teist korda)  (1703/1704–1752)  1741  1746 Mamuka  (u 1715 – 1769)  1746  1749 Aleksandre V (kolmandat korda)  (1703/1704–1752)  1749  1752, märts Solomon I  (1735–1784)  1752, märts  1766 Teimurazi  (surnud 1768)  1766  1768 Solomon I (teist korda)  (1735–1784)  1768  1784, 4. mai Davit II  (1756–1795)  1784, 4. mai  1789 Solomon II  (1772–1815)  1789  1790 Davit II (teist korda)  (1756–1795)  1790  1792 Solomon II (teist korda)  (1772–1815)  1792  1810, 20. veebruar1 – Demetre III kandis de iure Gruusia kuninga tiitlit, kuid valitses de facto ainult Imerethit2 – Aleksandre II pretendeeris ka Gruusia troonile ja kandis aastatel 1478–1484 de iure Gruusia kuninga tiitlit, kuigi valitses de facto peamiselt Imerethit3 – Bagrat V kasuema abikaasa, ei kuulunud vereliini pidi Bagrationi dünastiasse4 – Guria vürst Gurieli dünastiast, usurpeeris Imerethi trooni5 – Saabašidzo vürst Abašidze dünastiast, usurpeeris Imerethi trooni

1804. aastal oli Imerethi viimane kuningas Solomon II sunnitud leppima Venemaa vasalli staatusega. 1810. aastal tõukasid venelased ta troonilt ja ühendasid tema kuningriigi Venemaa keisririigiga. Imerethi oli viimane Gruusia kuningriikidest, mis Venemaaga liideti.

Kahhethi kuningriik

Kahhethi kuningriik tekkis 1465. aastal, kui Gruusia troonilt kukutatud Giorgi VIII õnnestus säilitada kontroll idapoolse Kahhethi provintsi üle, kus ta kuulutas välja sõltumatu kuningriigi.

Sarnaselt teiste Gruusia kuningriikidega olid ka Kahhethi troonil Bagrationi dünastia esindajad.

17.–18. sajandil kuulus kuningriik suurema osa ajast vaheldumisi Pärsia ja Osmanite riigi mõjusfääri, kuid säilitas enamasti nominaalse iseseisvuse. 17. sajandil oli kuningriik siiski mitmel korral (1616–1625, 1633–1634, 1656–1664, 1676–1703) ka pärslaste poolt okupeeritud.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Giorgi I  (1417–1476)  1465  1476 Aleksandre I  (1454–1511)  1476  1511, 27. aprill Giorgi II Õel  (1469–1513)  1511, 27. aprill  1513 Karthli kuninga võimu all   1513  1520 Levani  (1503–1574)  1520  1574 Aleksandre II  (1527–1605)  1574  1601 Davit I  (1569–1602)  1601  1602, 21. oktoober Aleksandre II (teist korda)  (1527–1605)  1602, 21. oktoober  1605, 12. märts Konstantine I  (1567–1605)  1605, 21. märts  1605, 22. oktoober Teimurazi I1  (1589–1663)  1605, 22. oktoober  1648 Karthli kuninga võimu all   1648  1656 Pärsia okupatsioon    1656  1664 Artšili  (1647–1713)  1664  1675 Erekle I  (1642–1709)  1675  1676 Pärsia okupatsioon    1676  1703 Davit II  (1678 – 1722)  1703  1722, 2. november Konstantine II  (surnud 1732)  1722, 2. november  1732, 28. detsember Teimurazi II  (1680–1762)  1732, 28. detsember  1744 Erekle II  (1720 – 1798)  1744  1762, 19. jaanuar 1 – aastatel 1616–1625 ja 1633–1634 pärslaste poolt troonilt tagandatud (riigis valitses Pärsia kuberner), 1625–1633 ühtlasi ka Karthli kuningas

1744. aastal algatasid Kahhethi ja Karthli kuningriike sel ajal tegelikult kontrollinud pärslased nende kahe kuningriigi ühinemisprotsessi. See sai lõplikult teoks 1762. aastal, kui Kahhethi kuningas Erekle II päris oma isalt Teimurazi II Karthli trooni.

Karthli kuningriik

Karthli kuningriik tekkis senise Gruusia kuningriigi aladest 1490. aastal kui kuningas Konstantine II oli sunnitud tunnistama Imerethi ja Kahhethi kuningate iseseisvust. Ta loobus pretensioonist valitseda kogu Gruusiat ning hakkas Gruusia kuninga tiitli asemel kasutama Karthli kuninga tiitlit. Kuna sisuliselt oli Karthli kuningriik Gruusia kuningriigiga sama riik, loendatakse nende kuningaid samas numeratsioonis.

Sarnaselt teiste Gruusia kuningriikidega olid ka Karthli troonil Bagrationi dünastia esindajad.

17.–18. sajandil kuulus kuningriik suurema osa ajast vaheldumisi Pärsia ja Osmanite riigi mõjusfääri, kuid säilitas enamasti nominaalse iseseisvuse. Lühiajaliselt oli Karthli kuningriik 16. ja 17. sajandil ka personaalunioonis Kahhethi kuningriigiga.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Konstantine II1  (u 1447 – 1505)  1490  1505 Davit X  (1482–1526)  1505  1525 Giorgi IX  (1486–1534)  1525  1527 Luarsab I  (1502–1556)  1527  1556 Simon I Suur  (1537–1611)  1556  1569 Davit XI  (surnud 1579)  1569  1578 Simon I Suur (teist korda)  (1537–1611)  1578  1599 Giorgi X  (1561–1606)  1599  1606, 7. september Luarsab II  (1592–1622)  1606, 7. september  1615 Bagrat VII  (1569–1619)  1615  1619 Simon II  (u 1610 – 1630)  1619  1625 (nominaalselt kuni surmani 1630) Kahhethi kuninga võimu all    1625  1633 Rostomi  (1565–1658)  1633  1658 Vahtang V  (1618–1675)  1658  1675 Giorgi XI  (1651–1709)  1675  1688 Erekle I  (1642–1709)  1688  1703 Giorgi XI (teist korda)  (1651–1709)  1703  1709, 21. aprill Kaihhosro  (1674–1711)  1709, aprill  1711, 27. september interreegnum    1711  1713 Iese  (u 1680 – 1727)  1713  1716 Vahtang VI Õpetlane  (1675–1737)  1716  1724 Iese (teist korda)  (u 1680 – 1727)  1724  1727 Osmanite okupatsioon   1727  1735 Pärsia okupatsioon   1735  1744 Teimurazi II  (1680–1762)  1744  1762, 19. jaanuar 1 – võimul alates 1478. aastast, aastatel 1478–1490 Gruusia kuningas

1744. aastal algatasid Kahhethi ja Karthli kuningriike sel ajal tegelikult kontrollinud pärslased nende kahe kuningriigi ühinemisprotsessi. See sai lõplikult teoks 1762. aastal, kui Kahhethi kuningas Erekle II päris oma isalt Teimurazi II Karthli trooni.

Karthli ja Kahhethi kuningriik

Karthli ja Kahhethi kuningriigid ühendati ühtseks kuningriigiks 1762. aastal, kui Kahhethi kuningas Erekle II päris oma isalt Teimurazi II Karthli trooni. Sisuliselt olid mõlemad kuningriigid sel ajal Pärsia vasallid ja nende ühendamine toimus pärslaste soovi kohaselt.

Sarnaselt muude Gruusia kuningriikidega oli Karthli ja Kahhethi troonil Bagrationi dünastia.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Erekle II  (1720–1798)  1762, 19. jaanuar  1798, 22. jaanuar Giorgi XII  (1746–1801)  1798, 22. jaanuar  1801, 9. jaanuar

Pärast kuningas Giorgi XII surma annekteeriti Karthli ja Kahhethi kuningriik selle senise liitlase Venemaa poolt.

Gruusia vabariik
Gruusia taastatud iseseisvuse esimeseks kehandiks oli Gruusia Demokraatlik Vabariik, mis eksisteeris 26. maist 1918 kuni 25. veebruarini 1921. Riigipea ülesanded olid jaotatud seal parlamendi esimehe ja valitsusjuhi vahel. Esindusrolli täitis parlamendi esimees.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Rahvusnõukogu esimees  Nikoloz Tšheidze  (1864–1926)  1918, 26. mai  1918, 8. oktoober Parlamendi esimees  Nikoloz Tšheidze  (1864–1926)  1918, 8. oktoober  1921, 25. veebruar

Gruusia taasiseseisvus teist korda 9. aprillil 1991. Valdava osa sellest ajast on riigipea ametinimetuseks olnud Gruusia president. Siiski tuleb märkida, et perioodil 9. aprillist 26. maini 1991 ja 6. novembrist 1992 26. novembrini 1995 täitsid riigipea kohuseid parlamendi esimehed. 6. jaanuarist 6. novembrini 1992 kuulus võim riigis sõjaväelise Riiginõukogu esimehele.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Ülemnõukogu esimees  Zviad Gamsahhurdia  (1939–1993)  1990, 14. november*  1991, 26. mai President  Zviad Gamsahhurdia  (1939–1993)  1991, 26. mai  1992, 6. jaanuar  Riiginõukogu esimehed  Džaba Ioseliani (kaasesimees)  (1926–2003)  1992, 6. jaanuar  1992, 10. märts Tengiz Kitovani (kaasesimees)  (1938–)  1992, 6. jaanuar  1992, 10. märts Eduard Ševardnadze  (1928–2014)  1992, 10. märts  1992, 6. november Parlamendi esimees Eduard Ševardnadze  (1928–2014)  1992, 6. november  1995, 26. november President Eduard Ševardnadze  (1928–2014)  1995, 26. november  2003, 23. november Nino Burdžanadze (kohusetäitja)  (1964–)  2003, 23. november  2004, 25. jaanuar Mihheil Saakašvili  (1967–)  2004, 25. jaanuar  2007, 25. november Nino Burdžanadze (kohusetäitja)  (1964–)  2007, 25. november  2008, 20. jaanuar Mihheil Saakašvili  (1967–)  2008, 20. jaanuar  2013, 17. november Giorgi Margvelašvili  (1969–)  2013, 17. november  2018, 16. detsember Salome Zurabišvili  (1952–)  2018, 16. detsember  * – Gamsahhurdia valiti 14. novembril 1990 veel Nõukogude Liitu kuuluva Gruusia Vabariigi Ülemnõukogu esimeheks ja jätkas selles ametis ka pärast Gruusia iseseisvuse väljakuulutamist 9. aprillil 1991.

Vaata ka

Gruusia valitsusjuhtide loend

Gruusia NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend

Abhaasia valitsejate loend

Riigipeade loend
Kategooria:Riigipeade loendid
Kategooria:Gruusia ajalugu