Tõnija

Tõnija on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.

Külas on kauplus ja klubihoone ühe katuse all; sellest hoonest üle tee on küla ainuke korterelamu.

Külas on Kuressaare-Veeriku liinibussi lõpp-peatus ja asfalteeritud tee, mis külast väljumisel läheb üle kruusateeks.

Tõnija külas tegutseb ka külaselts. Küla ümbruses on mitmed tarandkalmed.

Naaberkülad on Põlluküla, Laevaranna, Kalli ja Valjala-Kogula.

Ajalugu
pisi|Küla keskel on bussiootepaviljon ja kivi, millel küla esmamainimise aasta
Tõnija küla on esmamainitud 1453. aastal nimega Toneyegell, 1592. aastal on mainitud vakust (Tonniel, Tonnigel). Täpsemad andmed pärinevad 1731. aastast, mil Tõnijal elas 10% valla elanikest. Perekonnanimed said külaelanikud 1826. aastal.

Tõnijal asus muistse Saaremaa suurim asustuskoht ning asuvad muinsuskaitse all olevad arheoloogiamälestised, Tõnija kivikalmed12736 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12737 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12738 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12739 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12740 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12741 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12742 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12743 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12744 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12745 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12746 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12747 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12748 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register12749 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register. Arheoloog Marika Mägi organiseeris sealkandis aastaid väljakaevamisi. 1995–2000 kaevas Mägi Tuulingumäel, kus on eelrooma rauaaegne (500 eKr–50 pKr) väikeste tarandikega kalme. 2003. aasta suvel kaevas ta Lepna katkuaugust välja Eesti rikkalikema hõbeehete leiu 5.–6. sajandist.

1950. aastatel tegutses Tõnijal 20-liikmeline laulukoor, õpiti näidendeid ja estraadistseene.

1967 valmis Tõnija suurfarmi töölistele küla ainuke korterelamu (kohalike elanike seas tuntud Kukulinnana).

 Pilte 

 Vaata ka 
 Tuulingumäe tarandkalme
Viited

Välislingid
Artiklid Tõnijast Saarlane.ee-s
Tõnijal aastatega välja kaevatud müstiline ohverduskoht pärineb viikingite aegadest, Saarte Hääl, 23/07/2014

Kategooria:Saaremaa valla külad