Eesti Kunstiakadeemia

Eesti Kunstiakadeemia (lühend EKA) on avalik-õiguslik ülikool Tallinnas.Eesti Kunstiakadeemia seadus See on Eesti ainus arhitektuuri-, disaini-, kunsti- ja kunstikultuurialane kõrgkool.03.11.2014, Sajand kunstiülikooli, arhiiv.err.ee

Ülikooli asutamise ajaks loetakse 30. oktoobrit (vkj 17.) 1914, mil avati Eesti Kunstiseltsi Tallinna Kunsttööstuskool.

Eesti Kunstiakadeemias on võimalik õppida enam kui kolmekümnel õppekaval arhitektuuri, disaini, kunstikultuuri ja vabade kunstide teaduskonnas. Paljudel õppekavadel saab Eestis bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraadi omandada vaid EKA-s. Kunstiakadeemia teeb koostööd paljude maailma tippülikoolidega ning on mitmete rahvusvaheliste haridus- ja erialavõrgustike liige.

2017. ja 2022. aastal jõudis EKA ainsa Eesti ülikoolina maailma kunsti- ja disainiülikoolide hulgas QS Top Universities kahesaja parimat haridust andva kunstiülikooli edetabelisse.Estonian Academy of Arts topuniversities.com

Eesti Kunstiakadeemia on üks Eesti Disainikeskuse ja Eesti Arhitektuurikeskuse ellukutsujaid. 2021. aastal avati EKA Muinsuskaitse ja konserveerimise osakonna juures UNESCO pärandiuuringute õppetool.

Eesti Kunstiakadeemia õppehoone asub Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja ja Vanalinna piiril. 1933. aastal Eugen Habermanni projekti järgi valminud tööstushoone on üks Eesti esimesi funktsionalistlikke ehitisi ja on arvatud ehitismälestiseks.

EKA majas asub kooli raamatukogu ja kunstigalerii, samuti kuulub akadeemiale ühiselamu ja praktikabaas Tamses Muhu saarel.

pisi|Eesti Kunstiakadeemia õppehoone Kotzebue 1 // Põhja pst 7, Tallinn (projektjoonis)

 Ajalugu 
 Tallinna Kunsttööstuskool 
1912. aastal korraldati Tallinnas Eesti Kunstiseltsi graafilised kursused, kus õpetati joonistamist, joonestamist ja maalimist. Eesti Kunstiseltsi kursused koondati Tallinna Kunsttööstuskooliks 1914. aastal.

Eesti Kunstiseltsi Tallinna Kunsttööstuskool avati 30. (vkj 17.) oktoobril 1914. Kunstikooli põhikirja kinnitas Venemaa Tööstus- ja Kaubandusministeerium 20. juulil 1914.Tallinna Kunstikooli algus, www.sirp.ee Õppeaeg koolis oli viis aastat ning erialadest sai valida tikandi, puu- ja papitöö, raamatuköitmise, dekoratiivmaali ja maalritöö vahel. Eelharidusena nõuti sisseastujailt kõrgema linnakooli või ministeeriumikooli lõpetamist (5–6 õppeaastat). Lõpetajad said õpetatud joonistaja või joonestaja ametinime ning allmeistri tunnistuse. Kolmeaastase praktika järel õpitud erialal omas lõpetaja õigust meistrikutsele. Kooli juures toimusid ka pedagoogikakursused ning nende lõpetamisel (lisaks enda erialale) omandati õigus asuda tööle kunstiõpetajaks madalamatele õppeastmetele. Kunsttööstuskool töötas kuni 1917. aastani Tallinnas Pikal tänaval Kanuti gildi majas. Vene keisririigi riikliku naisgümnaasiumi sulgemise järel läks Tartu maanteel asuv kahekorruseline kivimaja kunsttööstuskooli käsutusse, kuhu jäädi vaatamata hoone korduvatele laiendustele 2010. aastani.

1916. aastal avati Tallinna Kunsttööstuskooli juures sõjainvaliidide köite- ja papitöö ning nahavoolimise kursused, millest kasvas välja omaette töökoda. 1917. aastal kutsuti seda Peterburist juhtima Voldemar Pätsi kälimees Eduard Taska.

1923. aastal avati Tallinna Kunstikoolis ka keraamika eriala.

 Riigi Kunsttööstuskool 
Eesti iseseisvumise järel toimunud muutuste tõttu kultuuripoliitikas nimetati 1924. aastal Eesti Kunstiseltsi Tallinna Kunsttööstuskool ümber riiklikuks Riigi Kunsttööstuskooliks. Uues keskastme kutseõppeasutuses anti haridust kõigil tollastel tarbekunsti erialadel. Õppeaeg pikenes kuuele aastale ning erialadest sai valida dekoratiivse maali, raamatuköitmise ja papitöö, tikandi ja pitside, skulptuuri ja puuvoolimise vahel. Struktuurilt jagunes õppimine kaheastmeliseks. Esimene aste kestis kolm õppeaastat, mille lõpetamine andis õppinud töölise kutse. Teise, samuti kolmeaastase astme lõpetanu omandas meistri kutse. Pedagoogilised kursused toimusid edasi, kuid nende lõpetajaid said õiguse õpetada kunstiaineid ja käsitööd nii alg-, kesk- kui ka kutsekoolides. Ühtlasi avati 1924 Riigi Kunsttööstuskoolis graafika, trükitöö, litograafia, tsinkograafia ja õlimaali erialad.

1925. aastal avati metall- ja emailtöö erialad.

1929 sai Riigi Kunsttööstuskool uue põhikirja ja selle kohaselt kujunes kool struktuurilt kolmeastmeliseks. 1. aste ehk üldaste õppeajaga 2 aastat, mille jooksul õpiti ainult üld- ja kunstiained. Eelharidusena nõuti sisseastujailt 6-klassilist algharidust. 2. astmel ehk töökodade astmel õppeajaga 3 aastat õpiti erialasid, praktilisi ja kunstiaineid. Eelharidusena teisele astmele pääsemiseks nõuti kas üldastme lõpetamist või kutsekeskkooli ehk üldharidusliku gümnaasiumi lõpetamist. Selle astme lõpetajad said oskustöölisekutse. 3. aste ehk meistriklass õppeajaga 1–2 aastat, mille lõpetajad said rakenduskunstniku ametinime. Pärast kaheaastast staaži erialal omas rakenduskunstnik õigust meistrikutsele. Sama põhikirjaga laiendati ka kooli profiili: tekstiili eriala juurde loodi veel moe eriala, raamatuköitmise ja papitöö baasil loodi nahkehistöö eriala.

1938 jagati kool kaheks, mille baasil loodi eraldiseisvad Riigi Tarbe- ja Kujutava Kunsti Kool (õppeaeg 4 aastat) ja Riigi Kõrgem Kunstikool (õppeaeg 3 aastat). See lõi võimaluse omandada kõrgem haridus nii tarbe- kui kujutava kunsti aladel. Uue erialana lisandus sisearhitektuur ja kavandati ka aiakujundust, mis realiseerus küll vaid üksikkursuste näol. Akadeemilisele joonistusele lisandusid vaba- ja loovjoonistus ning suurenes tahvelmaali õpetamise tähtsus. Riigi Tarbe- ja Kujutava Kunsti Kool ja Riigi Kõrgem Kunstikool moodustasid koos ühiselt organisatsiooni Riigi Kunstikoolid.

Aastatel 1940–1941 seoses Nõukogude okupatsiooni algusega likvideeriti Riigi Kunstikoolid ning koondati Jaan Koorti nimeliseks Riigi Rakenduskunsti Kooliks, mille direktoriks oli Anton Starkopf . Struktuurilt jagunes kool värvi-, vormi-, raamatu- ja ruumiosakonnaks. Erialad jäid samaks ning lisandus kudumise eriala. Augustist 1941 kuni jaanuarini 1942 oli kool ajutiselt sõjategevuse ja Saksa okupatsioonivõimude saabumise tõttu suletud.

1942–1943 kandis kool nime Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Kool ning aastail 1943–1944 oli nimeks Tallinna Rakenduskunsti Kool. Kaotati kõik kujutava kunsti erialad, alles jäi vaid tarbekunsti erialade õppimise võimalus.

 Tallinna Riiklik Tarbekunsti Instituut 
20. detsembril 1944 nimetati kool ümber Tallinna Riiklikuks Tarbekunsti Instituudiks. Õppestruktuur jagunes dekoratiiv- ja monumentaalmaali fakulteediks (dekoratiiv-, monumentaalmaal ja mosaiik, miniatuurmaal, teatridekoratsioonid), graafika fakulteediks (plakat, tarbegraafika ja raamatukujundamine, nahkehistöö), kunstilise tekstiili fakulteediks (kunstiline tekstiil ja kunstiline kostüüm), dekoratiivkujunduse fakulteediks (aia- ja pargikujundus ning ruumikujundus) ning monumentaal- ja dekoratiivskulptuuri fakulteediks (monumentaal- ja dekoratiivskulptuur, metallehistöö, kunstiline keraamika, klaasehistöö).

 Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut 
Tartu Riikliku Kunstiinstituudi likvideerimise järel koondati 1951. aastal kogu kõrgem kunstiõpe Tallinna. Kooli uueks nimeks sai Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut (ERKI), kinnitati uued õppeplaanid ning Tallinna Polütehnilisest Instituudist viidi sinna üle arhitektuurikateeder. Õpe jagunes maali (tahvelmaal, teatridekoratsioon), skulptuuri, graafika (graafika, nahkehistöö), arhitektuuri ja tarbekunsti (metallehistöö, kunstiline keraamika, klaasehistöö, kunstiline tekstiil, kunstiline kostüüm) fakulteetideks.

 Tallinna Kunstiülikool 
1989 nimetati Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut ümber Tallinna Kunstiülikooliks.

 Eesti Kunstiakadeemia 
pisi|EKA vana maja lammutamine (2010)
pisi|Sukavabriku hoone enne renoveerimist ja EKA-le üleandmist

1995 nimetati Tallinna Kunstiülikool ümber Eesti Kunstiakadeemiaks; nimi kinnitati 1996. aastal.

1997 alustas tegevust EKA Avatud Akadeemia ning 1999 akrediteeriti enamik EKA bakalaureuse- ja magistriõppekavadest, rahvusvaheline ekspertkomisjon hindas õppekavad heaks ja väga heaks.

2010. aastal alustati Kunstiakadeemia vana maja lammutamist. Sama aasta sügisel loodeti alustada ka uue hoone ehitamist."Algab Kunstiakadeemia vana maja lammutamine" Delfi Ärileht, 09.04.2010 Uue 16-korruselise õppehoone rajamise vastu hakkas protestima aga kunstiakadeemia naaber ning vaidlused viisid selleni, et kunstiakadeemia müüs viimaks krundi 6,9 miljoni euro eest osaühingule City Plaza."30korruselist maja naaber enda kõrvale ei taha" Õhtuleht, 5. august 2016

27. augustil 2018 avati EKA uus maja Tallinnas Põhja puiestee ja Kotzebue tänava ristmikul.EKA UUS MAJA AVATAKSE 27. AUGUSTIL MAJA TUTVUSTAVA RINGKÄIGU, AKTUSE JA PEOGA

Detsembris 2024 otsustas EKA panna pausile koostöö Iisraeli Šenkari kolledžiga, mis pälvis laialdast tähelepanu."MIKK SALU ⟩ Kunstiakadeemia on lõpuks «juudivaba»" Postimees, 16. detsember 2024"Hvostov näeb EKA otsuse taga lääne ülikoolide survet" ERR, 18. detsember 2024

 Eesti Kunstiakadeemia teaduskonnad 
Eesti Kunstiakadeemias on neli teaduskonda:
 arhitektuuriteaduskond,
 disainiteaduskond,
 kunstikultuuri teaduskond,
 vabade kunstide teaduskond.

 Eesti Kunstiakadeemia rektorid ja direktorid 
 1914–1934 Voldemar Päts, Tallinna Kunsttööstuskooli ja Riigi Kunsttööstuskooli direktor
 1934–1937 August Kilgas, Riigi Kunsttööstuskooli direktor
 1938–1940 Hans Kuusik, Riigi Kunsttööstuskooli direktor
 1940 Ernst Kesa, Jaan Koorti nimelise Riigi Rakenduskunstikooli direktor
 1940–1941 Anton Starkopf, Jaan Koorti nimelise Riigi Rakenduskunstikooli direktor
 1942–1943 Voldemar Mellik, Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Kooli direktor
 1944–1945 Ferdi Sannamees, Tallinna Riikliku Tarbekunstiinstituudi direktor
 1945–1949 Erich Carl Hugo Adamson, Tallinna Riikliku Tarbekunstiinstituudi direktor
 1949–1959 Friedrich Leht, Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi rektor
 1959–1989 Jaan Vares, Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi rektor
 1989–1995 Jaak Kangilaski, Tallinna Kunstiülikooli rektor
 1995–2005 Ando Keskküla, Eesti Kunstiakadeemia rektor
 2005–2015 Signe Kivi, Eesti Kunstiakadeemia rektor
 2015–2025 Mart Kalm, Eesti Kunstiakadeemia rektor
 2025– Hilkka Hiiop, Eesti Kunstiakadeemia rektor

 Tuntud vilistlasi ja õppejõude 
Kunstnikud: Eduard Wiiralt, Evald Okas, Vive Tolli, Mari-Liis Küla, Enn Põldroos, Jüri Arrak, Tiit Pääsuke, Malle Leis, Jaak Soans, Leo Lapin, Jüri Okas, Mari Kurismaa, Jaan Elken, Raoul Kurvitz, Jaan Toomik, Liina Siib, Kaido Ole, Marko Mäetamm, Ene-Liis Semper, Kirke Kangro, Marge Monko, Tõnis Saadoja, Merike Estna, Kristi Kongi, Edith Karlson, Flo Kasearu

Tarbekunstnikud ja disainerid: Otto Tammeraid, Mari Adamson, Maks Roosma, Bruno Tomberg, Leesi Erm, Leo Rohlin, Kadri Mälk, Ivo Nikkolo, Jüri Kermik, Sergei Isupov, Reet Aus, Tanel Veenre, Aldo Järvsoo, Marit Illison, Stella Runnel, Lilli Jahilo

Arhitektid: Leila Pärtelpoeg, Väino Tamm, Vello Asi, Valve Pormeister, Raine Karp, Vilen Künnapu, Andres Alver, Toivo Raidmets, Peeter Pere, Urmas Muru, Emil Urbel, Karli Luik, Ralf Lõoke, Siiri Vallner, Mihkel Tüür, Ott Kadarik, Katrin Koov, Johan Tali

Kunstiteadlased: Juhan Maiste, Krista Kodres, Ants Juske, Mart Kalm, Triin Ojari, Kai Lobjakas, Hanno Soans, Anu Allas, Krista Kodres, Andres Kurg, Anders Härm, Anu Allas, Epp Lankots, Ingrid Ruudi, Eva Näripea, Oliver Orro, Rael Artel

Teistel aladel: Heinz Valk, Ike Volkov, Ignar Fjuk, Signe Kivi, Hardi Volmer, Raivo Järvi, Henry Laks, Hannes Võrno, Veiko Õunpuu, Andres Lõo, Yoko Alender, Maria Minerva, Meel Paliale

 Partnerlussuhted 
EKA on järgmiste rahvusvaheliste organisatsioonide liige:
 ELIA - juhatuse liige on prof Mart Kalm
 CUMULUS (The Global Association of Art and Design Education and Research) - juhatuse liige on akadeemiline prorektor Anne Pikkov
 EAAE (The European Association for Architectural Education)
 Euroopa Akadeemiate Liit (European Alliance of Academies)
 KUNO - dekaan prof Kirke Kangro on KUNO president
 CIRRUS (Nordic-Baltic network of Art and Design higher education) - EKAs asub sekretariaat, võrgustiku juhatuse liige on dekaan Ruth-Helene Melioranski
 Transform4Europe - projektijuht Sven Idarand on ühtlasi assotsiatsiooni peasekretär
 DAMA
 NBAA (Nordic-Baltic Academy of Architecture)
 EDDA
 Erasmus+: programmi raames on sõlmitud ülikoolidega üle 100 kahepoolse lepingu. Akadeemia liikmeskond on programmis väga aktiivne – EKA lõpetanute seas on Erasmus+ programmis osalenud 60% üliõpilastest.

Eesti Kunstiakadeemial on partnerluslepingud enam kui 150 ülikooliga üle maailma.

 Viited 

 Kirjandus 
 Sealt tulevad meie esimesed kunstiakadeemikud. Uus Eesti, 11. veebruar 1940, nr 40, lk 6.
 Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut. Toim. O. Raunam. Tallinn: Oktoober; Ühiselu 1954.
 50 aastat kunstialast haridust. Tallinn: Eesti NSV Kunst 1964.
 Eesti Kunstiakadeemia – Estonian Academy of Arts. Toim. Anneli Randla. Tallinn: Eesti Kunstiakadeemia 2001.
 Kunsttööstuskoolist kunstiakadeemiaks: 100 aastat kunstiharidust Tallinnas – From the school of arts and crafts to the academy of arts: 100 years of art education in Tallinn. Koost. Mart Kalm. Tallinn: Eesti Kunstiakadeemia 2014. ISBN 9789949467587
 EKA uus maja. Koost. Mart Kalm. Tallinn: Eesti Kunstiakadeemia 2018.

 Välislingid 

 Koduleht
 EKA Maja, OP! EKA Vana maja, vimeo.com, 18. november, 2011
 EKA Maja, EKA Film, vimeo.com, 28. november, 2011
 Signe Kivi: Kunst on töö hing Sirp, 30. oktoober 2009
 Signe Kivi "Signe Kivi: omaette kunstiakadeemia" Postimees, 20. juuni 2011
 "EKA krundilt leiti täringuid, hõbemünte ja loomaluust mängunuppe" Postimees, 28. detsember 2011
 Ike Volkov "EKA maja saaga – vana vabrik Lamborghiniga" Postimees, 20. oktoober 2013
 Alar Nääme "Mis mäng käis EKA krundiga?" Eesti Päevaleht, 4. august 2016

Kategooria:Eesti ülikoolid
Kategooria:Kunstikõrgkoolid