Nikotiin

pisi|Modell Christy Turlington räägib 2000. aasta telereklaamis kopsuvähist ja nikotiinisõltuvusest
Nikotiin ehk (S)-3-(1-metüül-2-pürrolidinüül)püridiin (keemiline valem: C10H14N2) on alkaloid, mis on leitav maavitsaliste (Solanaceae) sugukonna taimedest. Rohkesti leidub tubakas, vähesel määral tomatis, kartulis, baklažaanis ja paprikas. Nikotiini ja sarnaseid alkaloidide leidub ka kokapõõsa lehtedest. Nikotiin moodustab 0,3–5% tubakataime massist, kus selle biosüntees toimub juurtes ning see koguneb lehtedesse.

Nikotiini ülesanded taimes pole seni veel täpselt teada; arvatakse, et kaitseks ärasöömise eest toimib ta signaalmolekulina, teatava antagonistina.

Nikotiin on potentne närvimürk, mistõttu on sünteetilist nikotiini lisatud mitmele putukamürgile.

 Toime organismides 
 Inimestel 
Vähemates kogustes on nikotiin stimulant ning on üheks peamiseks harjumustekke põhjuseks tubaka suitsetamisel. Nikotiinil on mõned kantserogeensed efektid, piirates keha võimalust hävitada vähirakke. Sellegipoolest arvatakse, et nikotiin ei tekita vähki tervetes rakkudes.

Nikotiin stimuleerib atsetüülkoliini, glutamaadi ja dopamiini vabanemist ning mõjutab ka serotoniini, noradrenaliini ja opiaatide teket.

Nikotiini toimel suurenevad lühikeseks ajaks tunnetuslikud võimed ja paraneb keskendumisvõime.Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 606, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010.

Arvatakse, et suu kaudu suitsumahvidena sisse tõmmatud nikotiin mõjutab inimese kõiki elundeid. Imendudes tubakasuitsuga kopsude kaudu verre, jõuab nikotiin ajju seitsme sekundiga pärast esimest suitsumahvi.
pisi|285x285px|Skaala tubaka ja mõnuainete kahjulikkuse hindamiseks
Nikotiin alandab nahatemperatuuri ja aeglustab vereringet jäsemetes. Suurtes annustes ja pideva tarvitamise korral võib vastuvõtlikel inimestel tekkida nikotiinisõltuvus.Terviseinfo,  "Tubakasuits ja selle  toime", veebiversioon vaadatud  20.02.2013.

 Nikotiinimürgistus 

Nikotiinimürgistus, mis võib tekkida puhta nikotiini tarbimise korral, võib põhjustada inimesel teadvusekaotust ja isegi surma. Täiskasvanule surmavaks nikotiiniannuseks on 0,5–1 mg/kg kohta (eri allikate järgi 40–80 mg) ja lastel 10 mg.

Surma võib põhjustada 30 g tubaka suukaudne manustamine, 2–4 tilga puhta nikotiini ja 15–20 g tubaka vesitõmmise joomine.Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 606, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 

Nikotiiniteraapia

Läbi viidud inimkatse (in vivo) käigus avaldas transdermaalne nikotiiniplaaster IL-10 sünteesile non-adherent mononuclear cells (NAC) poolt pärssivat toimet, kuid haavandilise koliidiga patsientidel võib leevendada haigusega seotud sümptomite avaldumist.Madretsma S, Wolters LM, van Dijk JP, Tak CJ, Feyerabend C, Wilson JH, Zijlstra FJ., In-vivo effect of nicotine on cytokine production by human non-adherent mononuclear cells. Lühikokkuvõte, Eur J Gastroenterol Hepatol., oktoober 1996 ;8(10):1017-20., veebiversioon (vaadatud 18.09.2014)(inglise keeles)

Vaata ka
neonikotinoid
nikotiin-atsetüülkoliini retseptorid
nikotiinisõltuvus noortel
suitsetamine

Viited

Välislingid

Oonagh Dowling, Burton Rochelson, Kathleen Way, Yousef Al-Abed, ja Christine N Metz, Mol Med., november-detsember 2007; 13(11-12): 576–583., doi: 10.2119/2007-00067.Dowling, PMCID: PMC1978252, veebiversioon (18.09.2014) (inglise keeles)
Terviseinfo,"Tubakasuits ja selle toime"

Kategooria:Narkoloogia
Kategooria:Alkaloidid