Ameerika maad

Iseseisvad riigid
 Riik Pindala Rahvaarv Pealinn Iseseisvus Ameerika Ühendriigid  9 631 418 km²  	298 217 215 (2006)  Washington4. juuli 1776 Antigua ja Barbuda  442 km²  81 479 (2005)  Saint John's  1. november 1981 Argentina  2 791 810 km²  39 921 833 (2006)  Ciudad de Buenos Aires  9. juuli 1816 Bahama 	13 940 km²  323 000 (2005)  Nassau  10. juuli 1973 Barbados  431 km²  279 254 (2005)  Bridgetown  30. november 1966 Belize  22 966 km²  287 730 (2006)  Belmopan  21. september 1981 Boliivia  1 098 581 km²  9 982 000(2006)  La Paz, Sucre (1)  6. august 1825 Brasiilia  8 514 877 km²  186 405 000 (2005)  Brasília  7. september 1822 Costa Rica  51 100 km²  4 401 000 (2005)  San José  15. september 1821 Dominica  754 km²  78 940 (2005)  Roseau  3. november 1978 Dominikaani Vabariik (Quisqueya)  48 730 km²  8 895 000 (2005)  Santo Domingo  27. veebruar 1844 Colombia  1 138 914 km²  45 600 000 (2005)  Santa Fe de Bogotá, D.C.  20. juuli 1810 Ecuador  256 370 km²  13 228 000 (2005)  Quito  13. mai 1830 El Salvador  21 040 km²  6 881 000 (2005)  San Salvador  15. september 1821 Grenada  344 km²  103 000 (2005)  St. George's  7. veebruar 1974 Guatemala  108 890 km² 12 800 000 (2005)  La Nueva Guatemala de la Asunción  15. september 1821 Guyana  214 970 km²  751 000 (2005)  Georgetown  26. mai 1966 Haiti  	27 750 km²  8 528 000 (2005)  Port-au-Prince  1. jaanuar 1804 Honduras  112 492 km²  7 205 000 (2005)  Tegucigalpa  15. september 1821 Jamaica  10 991 km²  2 651 000 (2005)  Kingston  6. august 1962 Kanada  9 984 670 km²  32 547 200 (2006)  Ottawa  1. juuli 1867 Kuuba  	110 860 km²  	11 382 820 (2006)  San Cristóbal de La Habana  10. oktoober 1868 Mehhiko  1 972 550 km²  107 029 000 (2005)  Ciudad de México  16. september 1810 Nicaragua  129 494 km²  5 487 000 (2005)  Managua  15. september 1821 Panama  75 517 km²  3 232 000 (2005)  Ciudad de Panamá  3. november 1903 Paraguay  406 750 km²  6 158 000 (2005)  Nuestra Señora Santa María de la Asunción  14. mai 1811 Peruu  1 285 220 km²  27 968 000 (2005)  Lima  28. juuli 1821 Saint Kitts ja Nevis  261 km²  42 696 (2005)  Basseterre  19. september 1983 Saint Lucia  620 km²  161 000 (2005)  Castries  22. veebruar 1979 Saint Vincent ja Grenadiinid  389 km²  119 000 (2005)  Kingstown  27. oktoober 1979 Suriname  163 270 km²  449 000 (2005)  Paramaribo  25. november 1975 Trinidad ja Tobago  5 128 km²  1 305 000 (2005)  Port-of-Spain  31. august 1962 Tšiili  756 950 km²  16 432 674 (2005)  Santiago de Chile(2)  12. veebruar 1818 Uruguay  176 220 km²  3 463 000 (2005)  San Felipe y Santiago de Montevideo  25. august 1825 Venezuela  916 445 km²  25 730 435 (2006)  Santiago de León de Caracas  21. november 1831Märkused:
(1) La Paz on valitsuse asukoht, Sucre ametlik pealinn ja kohtuvõimu asukoht.
(2) seadusandlik kogu asub Valparaísos.

Sõltuvad alad
 Ala Pindala Rahvaarv Pealinn/Keskus Anguilla (Suurbritannia)  102 km²  12 205 (2005)  The Valley Aruba (Holland)  193 km²  102 695 (2006)  Oranjestad Briti Neitsisaared (Suurbritannia)  153 km²  22 016 (2005)  Road Town Curaçao (Holland)  444 km²  149 000 (2023)  Willemstad Falklandi saared (Suurbritannia)  12 173 km²  3060 (2005) Stanley Gröönimaa (Taani)  2 166 086 km²  56 361 (2006)  Nuuk Guadeloupe (Prantsusmaa)  1780 km²  453 000 (2005)  Basse-Terre Kaimanisaared (Suurbritannia)  	260 km²  45 017 (2005)  George Town Kariibi Madalmaad (Holland)  322 km² 	27 700 (2020)   Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared (Suurbritannia)  3903 km²  2–200(1)  Grytviken Martinique (Prantsusmaa)  1128 km²  398 000 (2005)  Fort-de-France Montserrat (Suurbritannia)  102 km²  4488 (2) (2005) Plymouth(3) Navassa (USA) 5,2 km²  0 (4)  Prantsuse Guajaana (Prantsusmaa)  83 534 km²  191 000 (2005)  Cayenne Puerto Rico (USA)  9104 km²  3 912 054 (2005)  San Juan Saint-Pierre ja Miquelon (Prantsusmaa)  242 km²  6092 (2020) Saint-Pierre Sint Maarten (Holland)  37 km²  39 689  Philipsburg Turks ja Caicos (Suurbritannia)  430 km²  26 288 (2005)  Cockburn Town USA Neitsisaared (USA)  352 km²  112 000 (2005)  Charlotte Amalie 
Märkused
(1) Puudub püsielanikkond.
(2) Umbes 8000 inimest põgenes saarelt pärast vulkaanilist aktiivsust juulis 1995, osad neist on saarele tagasi pöördunud.
(3) Pealinn de jure; linn ise jäeti maha Soufrière Hillsi vulkaanipurske tõttu. Valitsushooned asuvad Brades Estate'is, mis on seega de facto pealinnaks.
(4) Saar on nüüdisajal asustamata, see kuulub Ameerika Ühendriikide Siseministeeriumi haldusalasse.