Johan Skytte

Johan Skytte, Duderhofi vabahärra (ka Johan Bengtsson Schroderus Schytte) (mai 1577 Nyköping – 25. märts 1645 Söderåkra, Brömsebro lähedal) oli Rootsi ühiskonna- ja riigitegelane, Liivimaa kindralkuberner ja Tartu Ülikooli rajaja.

Elulugu
Johan Skytte sündis Nyköpingi linnapea (borgmästare) Bengt Nilsson Skräddare ja Anna Andersdotteri pojana.

Schroderuse nime all õppis ta Nyköpingis ja Stockholmis ning üheksa aastat välismaal; Schroderus on latiniseeritud vorm tema perekonnanimest Skräddare ("rätsep"). Johan Bengtsson Schroderus õppis Rootsis ning üheksa aastat Saksamaa ülikoolides: Wittenbergi, Frankfurdi, Marburgi ülikoolis, kus talle avaldasid mõju ka humanismi ideed.Helmut Piirimäe, Kõrgema kooli eelloost Tartus, TRÜ: Tartu Riiklik Ülikool : EKP TRÜ komitee, TRÜ rektoraadi, ELKNÜ TRÜ komitee ja TRÜ ametiühingukomitee häälekandja, nr. 38, 24 detsember 1971, lk 3 Pärast välismaalt naasmist 1602. aastal palgati ta Rootsi troonipärija, hilisema kuninga Gustav II Adolfi eraõpetajaks. 1603. aastal sai ta riigikantselei sekretäriks, 1604. aastal tõsteti ta aadliseisusse, kus ta võttis endale väljasurnud aadlisuguvõsa järgi nimeks Skytte, millega ta väitis end ema poolt sugulane olevat.

1610. aastal läkitati Johan Skytte Londonisse diplomaatilise ülesandega paluda noorele printsile Inglise kuninga James I tütre Elizabeth Stuarti kätt, mis ei saanud küll teoks, kuid selles polnud süüdi Skytte. 1611. aastal sai temast Västmanlandi asehaldur. 1612. aastal sai ta kammernõunikuks. Seoses Gustav II Adolfi plaaniga ühendada Euroopa protestantlikud riigid ühiseks võitluseks katoliikluse vastu juhtis Skytte 1617. aastal suurt saatkonda, mis käis Taanis, Lübeckis, Hollandis ja Inglismaal. 

1617. aastal osales Skytte kuninga kroonimisvande kirjutamises, sai riiginõunikuks. 1621. aastal kuningas Gustav II Adolfi äraolekul, oli ta nende 9 riiginõuniku seas, kes juhtisid Rootsi riiki. Vastuolud viisid ta konflikti mõjuvõimsa Oxenstiernade perekonnaga, kellest Axel Oxenstierna oli riigikantsler 1632–1644, selle vennast Gabriel Gustafsson Oxenstiernast sai aga Skytte peamine vastane. Hiljem oli Skytte aastatel 1622–1645 Uppsala Ülikooli kantsler, tegutses Põhja-Soome laamaninaAnders Anton von Stiernman: Swea och Götha Höfdinga-Minne. 2, Stockholm 1835 lk 468–469 1624. aastal tõsteti Gustav II Adolfi poolt vabahärraseisusse ja kanti 1625. aastal Rootsi rüütelkonda vabahärrasuguvõsana, Skytte af Duderhoff, nr 8 allGabriel Anrep, Skytte af Duderhoff, Svenska adelns ättar-taflor utgifna af gabtrial Anrep Fjerde afdelningen: Skytte af Duderhoff-Östner, jemte tillägg, Rättelser och Slutord, Stockholm 1864, P. A. Norstedt & Son̈er, 1861, s. 1 1627. aastast kuulusid Johan Skyttele Haaslava ja Hilja mõis. (vaadatud 15.11.2015)
pisi|Johan Skytte mälestusmärk Tartus
10. detsembril 1629 nimetati Rootsi kuninga Gustav II Adolfi poolt ametisse Liivimaa kindralkuberner ja Johan Skytte oli 1629–1634 Liivimaa, Ingerimaa ja Karjala kindralkuberner, 1632. aastast Tartu Ülikooli esimene kantsler, 1634. aastast Göta õuekohtu esimene president (ja asutaja) ning saadik Brömsebro rahu sõlmimisel 1645. aastal.

Johan Skytte oli ka Gustav II Adolfi nõunik. Ta tegeles eriti haridus- ja majandusprobleemidega. Skyttet peetakse Tartu Ülikooli rajamise peainitsiaatoriks ja läbiviijaks. Praeguse ülikooli eelkäija Academia Gustaviana avamisel peetud kõnes avaldas ta lootust, et sellest õppeasutusest saavad kasu ka kohalikud rahvad – eestlased ja lätlased. 

Johan Skytte oli Upplandis Grönsö ja Smålandis Strömsrumi härraMitteilungen aus dem Gebiete der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands, 1840, lk.144 ning Ingerimaa kubermangus asuva Duderhofi vabahärra (1624).Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.65 

Tänini kannab Rootsis terve rida koole Skytte nime, kuid vaid üks neist loodi tõepoolest Johan Skytte algatusel: Skytte Kool (Skytteanska skolan), mis rajati Lyckseles Lapimaal 1631. aastal ja mis koliti 1867. aastal Tärnabysse. Selle panuse tõttu suhteliselt mahajäänud Põhja-Rootsi haridusellu nimetati tema järgi 1956. aastal Umeås rajatud Kuninglik Skytte Selts.

Tartu Ülikooli 375. aastapäeval 2007 avati Tartus Riigikohtu hoone ees Johan Skytte monument.

Perekond
Johan Skytte abiellus 5. jaanuaril 1605 šoti päritolu Marby ja Älvsjö vabapreili Maria Näfiga (surnud 1649), kelle vanemad olid Västmanlandi, Dalarna ja Bergslageni asehaldur ning palgasõdur Jacob Näf (surnud 1598) ja Carin Kampe.Kongl. Svea Hofrätts Presidenter samt Embets- och Tjenstemän 1614–1898. Biografiska anteckningar samlade och utgifna af A. Anjou, Eksjö: Eksjö Tryckeri-Aktiebolag, 1899, lk.29 

Abielust sündisid pojad Bengt Skytte ja Jakob Skytte ning tütred Vendela ja Anna.Frans Michael Franzén: Minne af Riks-Rådet Friherre Johan Skytte / Minnesteckningar öfver utmärkte svenske statsmän, hjeltar, lärde, konstnärer och skalder, lk.108 Bengt Skytte oli aastatel 1655–1656 Liivimaa sõjavägede saadik ja Eestimaa kuberner, Jakob Skytte aga Tartu Ülikooli (Academia Gustaviana) üliõpilane ja 1632–1633 ka esimene rektor (rector illustris). Vendela Skytte oli tuntud kirjanik, keda peeti Rootsi harituimaks naiseks enne kuninganna Kristiinat.

Johani vend Lars Skytte oli Nyköpingi linnapea ning hiljem Stockholmi ja Uppsala lossi asehaldur.Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.279–280

Vaata ka
Johan Skytte medal

Viited

Välislingid

Johan Skytte korraldus aastast 1632 Tartu Ülikooli avamise kohta Eesti Ajalooarhiivi fondis
Sugupuu ja lühibiograafia (taani keeles)
Elulugu (1890), lk. 1364–1365 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
adelsvapen.com: Skytte af Duderhof nr 8
Svenskt biografiskt handlexikon II:472, Skytte, Johan Bengtsson, Svenskt biografiskt handlexikon II:473, Skytte, Johan Bengtsson

Kategooria:Rootsi poliitikud
Kategooria:Liivimaa kindralkubernerid
Kategooria:Tartu ülikooli kantslerid
Kategooria:Sündinud 1577
Kategooria:Surnud 1645