Jaak Urmet

pisi|320px|Wimberg 2007. aasta mais Tartus Athena ees Foto: Inno Tähismaa
pisi|320px|Wimberg (keskel) 2009. aasta augustis esinemas Eesti hiphopfestivalil Elvas. Kõrval Jaan Pehk ja Contra.Foto: Jekaterina Rodionova

Jaak Urmet (pseudonüüm Wimberg; sündinud 30. jaanuaril 1979 Sakus) on eesti kirjanik. 

Elukäik
Jaak Urmet õppis 1986–1994 Tallinna Sikupilli Keskkoolis, 1994–1997 Lasnamäe Üldgümnaasiumis, 1997–2002 Tallinna Pedagoogikaülikoolis eesti filoloogiat ja ajalugu ning 2002–2004 samas ülikoolis kirjandusteadust, lõpetades magistrikraadiga.

Kuulus aastail 1998–2000 Tallinna noorte kirjanike rühma Tallinna Noored Tegijad (TNT), oli 2000–2009 Tartu Noorte Autorite Koondise (NAK) liige. Aastast 2006 Tallinna Bibliofiilide Klubi liige. Aastast 2007 Eesti Kirjanduse Seltsi ja Eesti Kirjanike Liidu liige. MTÜ Tartu NAK asutajaliige (2009).

Aastail 2001–2007 töötas ta Eesti Päevalehe kirjanduslisa Arkaadia toimetajana. Ta on üks kirjastuse Jutulind rajajaid (2006), aastail 2006–2010 juhatuse liige, toimetaja ja projektijuht. 2007. aastal oli ta lühikest aega kirjastuse Tänapäev toimetaja. 2010. aastast on ta vabakutseline kirjanik, toimetaja ja stsenarist.

Looming
Wimbergi esimene ilukirjandusteos ilmus 1997. aasta kevadel noorte ajalehes Meie Meel, esimest korda figureeris ta raamatukaante vahel 1998. aasta suvel ilmunud sõpruskondlikus koguteoses "Kruogan". Väga oluline mõjutaja kirjanikuks kujunemisel olid tutvumine teiste noorte kirjandushuvilistega (nende seas Jürgen Rooste) 1997. aasta suvel Tallinna vanalinnas, aasta hiljem rühma Tallinna Noored Tegijad (TNT) moodustamine ja tollase Tallinna Pedagoogikaülikooli vaimselt inspireeriv õhkkond, eriti professor Toomas Liivi isiksus. 2000. aasta suvel tekkis Wimbergil tihedam läbikäimine Tartu NAK-i liikmetega (Aapo Ilves, Jaan Pehk, Veiko Märka, Olavi Ruitlane, Contra jt), mis viis ka tema liikmeks saamiseni selle aasta oktoobris. Naklaslikud vaated elule ja loomingule sobisid Wimbergi loojanatuurile ning olid samuti tähtis mõjur tema arengus.

Proosa
Wimbergi esimesed jutud ilmusid 1997–1998 Meie Meeles, "Kruoganis", levitatud ka käsikirjas, olid vähenõudlikud, fragmentaarsed seisundi- ja mõttekajastused. Selle suunaga tegi Wimberg peatselt kindlakäelise lõpu, arenes edasi realistliku ja süžeelise kirjutamislaadi poole. 1999. aastal hakkas ta kirjutama lugusid, millest sai romaani "Lipamäe" (2002) algus.

"Lipamäe", mis jõudis 2002. aasta romaanivõistlusel äramärgitud tööde hulka ja millele määrati samal aastal Virumaa kirjanduspreemia, on lugu pärast vanaisa surma maale kolinud noore linnamehe elust. Romaanis põimuvad realism ja fantaasia, autobiograafilisel ainesel põhinevad tagasivaated Eesti NSV lõpuaastate küla- ja sovhoosiellu vahelduvad muinasjutuliseks pöörduva olevikuga. Tekstis on ohtralt mängulisust ja kompositsioonilisi ootamatusi, selles esineb viiteid tuntud kirjandusteostele ja filmidele (August Gailiti "Nipernaadi", E. A. Poe "Usheri maja hukk", Johnny B. Isotamme ja Bernard Kangro luule, "Twin Peaks" jpt). Teose vorm on pigem romaan lugudes kui sidus jutustus. Sündmused leiavad aset reaalses Eesti paigas – Kaaruka külas Järvamaal. Raamatu lõppu on autor paigutanud oma vanavanemate ja lähisugulaste mälestusi ja kirjavahetust, mis lubavad lugejal tutvuda tegelaste prototüüpidega.

Pärast "Lipamäe" ilmumist jäi Wimbergi tegevus prosaistina pikaks ajaks soiku, põhjuseks töö Eesti Päevalehes ja muutused eraelus, pühendumist nõudva proosa kirjutamiseks polnud aega ega energiat. Sel ajal kirjutas Wimberg luulet ja tõlkis/kirjutas stsenaariume telesarjadele.

pisi|160px|Grete Márqueze romaani "Eesti naise õnn" esikaas
Alles 2008. aastal, mil Wimberg töötas juba sisuliselt vabakutselise kirjanikuna, sai ta hakata taas proosaga tegelema. Peaaegu iseenesest hakkas ta kirjutama lugusid, millest hiljem sai raamat "Pille-Riin. Kakskümmend üks lugu ühe tüdruku elust" (2009). Raamatu läbivad peategelased on tavalise tänapäevase pere liikmed: isa, ema ja varateismeline laps. Lugu loo haaval jälgib autor nende argielu, näidates lugejale tagaplaanil isa ja ema võõrandumist ja lapse muutumist üha täiskasvanumaks. Selle iseseisvatest lugudest koosneva teose, mille Wimberg klassifitseeris romaaniks, sihtgrupina määratles autor eelkõige täiskasvanuid, ehkki peategelane on tüdruk ja pealkiri assotsieerub eesti lastekirjandusega. "Pille-Riin" algab lühikeste ja üsnagi lastepäraste lugudega, kus esineb ka muinasjutulisust, kuid mida edasi, seda pikemaks, süngemaks ja realistlikumaks lood muutuvad. Viimased lood ei ole kindlasti enam lastepärased. See raamat oli Wimbergile eksperiment – kirjutada näiliselt lastele, kuid tegelikult täiskasvanutele.

Samal aastal, mil ilmus "Pille-Riin", sai Wimberg sõbralt idee järgmise romaani kirjutamiseks. See pidi välja naerma arutute võõrsile elama kippujate ja kodumaa halvustajate põhimõtteid, parodeerides moodi tõusnud "eestlased välismaal" tüüpi edulugusid. Wimbergi romaan "Eesti naise õnn" (2009) ilmus pseudonüümi Grete Márquez all. Teos valmis kirjutamistuhinasse sattunud autoril kümne päevaga ja on kirjutatud žanrile omaselt mina-isikus.

Luule
Kui mitte võtta arvesse avaldamist kooliajalehes, ilmusid esimesed Wimbergi luuletused 1998. aastal "Kruoganis" ja Meie Meeles, seejärel Sirbis, Eesti Ekspressis (Areen), Eesti Päevalehes (Arkaadia) jm, samuti käsikirjalises kirjanduslikus kogumikus URDU (1999), mille koostaja, toimetaja ja levitaja oli Wimberg ise. Esimesed luuletused olid puhtalt mehaaniline sõnadega mängimine, kuid 1999. aastal Sirbis ilmunud kimp oli kantud juba poeetilisest mõttest. Arusaam luule tähendusest tuli Wimbergi juurde eeskätt autobiograafilise maa-, küla-, vanavanemate teema kaudu. Kõrvuti sellega tekkis vormiteadlikkus. Lisaks autobiograafilistele motiividele harrastas Wimberg ühiskonnakriitilist ärapanemist.

Esimene luulekogu "Maaaraamat" (2000) on hoolikalt kokkupandud teos, millesse valitud luuletustest on peaaegu kõik kirjutatud poeetilise teadlikkuse ja vastutustundega. See on läbinisti autobiograafilistel motiividel kirjutatud kogu: vanaema, vanaisa, heinategu, lavka, pesupäev, külateed läbiv öine ralli, kevadine veeuputus, nahkhiired suveöös. Raamatu esimeses pooles on rõhuline, rütmiline ja riimiline luule, teise poolde on koondatud jutustavad vabavärsid. Kriitikud võtsid raamatu heade sõnadega vastu, ajakirja Vikerkaar kriitikutering (Vikergallup) valis selle 2000. aasta parimaks debüüdiks. Sellest raamatust alates kasutab Wimberg ka endapärast kirjaviisi (vt allpool).

Järgmine luulekogu "Kärppsed" ilmus 2006. aasta novembris. Selles kogus jätkab Wimberg "Maaaraamatust" tuntud autobiograafilistel teemadel kirjutamist, kuid ainevald on avardunud ja stilistika mitmekesistunud. Siin parodeeritakse heititalviklikku laadi, lehvitatakse sotsiaalseid loosungeid, arutletakse Euroopa Liidu üle, talletatakse elamusi, meenutatakse lasteaia- ja kooliaega, kasutatakse regivärsi väljendusvahendeid, poetatakse miniatuure jne. Muuhulgas kutsub Wimberg lühiajaliselt elule uue pseudonüümi Jakob Chr. Wimberg (1828–1915). Raamatu lõpus on valik Wimbergi luuletusi soome keeles (tlk Mika Keränen) ja inglise keeles (tlk Kalju Kruusa). See teos on ühtlasi kirjastuse Jutulind esimene raamat.

2006. aasta algul ilmus Wimbergilt ka ainult PDF-faili kujul luulekogu "Bootleg". Sellesse koondas ta hulga juhu- jms luulet, mis ametlikes kogudes ei oleks väärt avaldamist, kuid mida kindlas, lahtiseletatud kontekstis tasub huviliste jaoks siiski põlistada. (Loe.)

pisi|vasakul|160px|Wimbergi luulekogu "Wabastatud wärsid" esikaas
2010. aastal ilmus Wimbergilt koguni kaks luulekogu: "Eesti köökk" ja "Wabastatud wärsid". Neist esimene on tegelikult mitme funktsiooniga teos, sisaldades Wimbergi söögiteemalist luulet, valikut toiduretsepte ja saatesõna retseptide juurde. Tervet raamatut kannab kodus tehtavate, lihtsate, maitsvate, toitvate eesti toitude kui tõelise Eesti köögi ülistus. Retseptid õpetavad tegema munaputru, tangu-kartulisuppi, vorstisousti, piima-juurviljasuppi jt muid Wimbergi lapsepõlve meelisroogi ja need on autor üles kirjutanud oma emalt. Saatesõnas kutsutakse kõiki üles oma lapsepõlve armastatud sööke uuesti avastama ja nende retsepte õigel ajal talletama. Raamat sai palju tagasisidet ja kioskites müüdi seda Jamie Oliveri kokaraamatute kõrval.

Seni viimane Wimbergi luulekogu "Wabastatud wärsid" ilmus 2010. aasta septembris. Wimberg kirjutas oma blogis selle raamatu kohta (7.9.2010): "Pealkiri vihjab – olgugi ka muid tõlgendamisvõimalusi, nagu alati – esmalt sellele, et raamatus on ainult vabavärsid. Miks? Sest siis on mulje terviklik. Kirjutasin neid just mõni aasta tagasi suure hulga, leidsin oma lausumise rütmi. Ja hiljem olen ka kirjutanud." "Wabastatud wärsid" on Wimbergi kõige mahukam luulekogu – 144 lk. Alapealkirja järgi on raamatus luulet aastaist 2006–2010. Võrreldes "Maaaraamatu" ja "Kärppsetega" on "Wabastatud wärsid" isiklik ja vahetu. Autor räägib oma elust ja mõtetest, arutleb naiste, seksi, meedia ja ühiskonna teemal. Kriitikud on teose puhul esile tõstnud ka huumorit, kuid see ei ole siiski tartunakilik laadanali, vaid seotud pigem Wimbergi optimistliku elukäsitlusega.

Näitekirjandus
Kõige mahukam osa Wimbergi loomingust on kirjutatud näitekirjanduse vormis. Aastail 2001–2003 tõlkis ta Eesti Televisioonile BBC lastesarja "Tweenie-põngerjad" (98 osa). Aastail 2002–2005 kirjutas ta stsenaariumi ETV lastesarjale "Buratino tegutseb jälle" (83 osa). Aastail 2006–2010 oli ta ETV lastesaate "Saame kokku Tomi juures" stsenarist (koos Jaanus Vaiksoo ja Kristiina Kassiga). TV3 jaoks on ta eestindanud aastail 2005–2006 animasarja "Teismelised ninjakilpkonnad" (26 osa) ja seriaali "Mu armas paksuke" (63 osa).

Veel on Wimberg kirjutanud stsenaariumi ETV ja ERSO ühiskontserdile "Buratino, sõbrad ja orkester" (2005), keeleõppeteemalisele DVD-le "Eesti keel ja meel" (2005, peaosades Karol Kuntsel ja Karin Lätsim), kolm sketšikava noorteorkestrile Reaalmažoor (2009–2010), stsenaariumi laste mängufilmile "Vihmase suve saladus" (Buratino-sarja tegelastega, 2005, lavastamata), libreto muusikalile "Pronksivalu" (2008, lavastamata), näidendeid lastele ja noortele ( "Prügihunt ja Superjänes", 2010) jm. Lisaks on ta laste mängufilmi "Röövlirahnu-Martin" (2005) dialoogi toimetaja.

Lastekirjandus
Wimberg on lastele kirjutanud – lisaks draamaloomingule – nii luuletusi kui ka proosat. Eriti rohkelt on ta avaldanud lasteluulet. Koos Jürgen Rooste ja Karl Martin Sinijärvega avaldas ta 2002. aastal ühise jõuluteemaliste lasteluuletuste kogu "Kolme päkapiku jõulud". Teos kandideeris Kultuurkapitali lastekirjanduse preemiale.

2005. aastal avaldas Wimberg luulekogu "Buratino laulud", mis sisaldab ETV telesarjale "Buratino tegutseb jälle" kirjutatud luuletuse vormis laulutekste. Raamatu teises pooles on ära toodud ka laulude noodid, mille autor on helilooja Tauno Aints. 2006. aastal ilmus Wimbergilt luulekogu "Põngerjate laulud", mis on mahukas valik "Tweenie-põngerjate" jaoks tõlgitud-mugandatud-loodud laulutekstidest.

Luulekogu "Härra Padakonn" (2008) sisaldab kuut humoorikat lühipoeemi, mille kirjutamise idee sündis Wimbergil 2001. aasta varakevadel koos muusiku ja animaatori Kaspar Jancisega uut multifilmisarja kavandades. Multifilmisari jäi sündimata, aga kuus lühipoeemi veidi kummalisest, kuid üdini helgest ja heatahtlikust härra Padakonnast said kirjutatud. (Loe pikemalt Wimbergi blogist.) "Härra Padakonn" oli nii Kultuurkapitali lastekirjanduse preemia kui ka Tallinna Ülikooli kirjanduspreemia nominent.

2009. aastal ilmus Wimbergilt lastele juturaamat "Suur pidusöök", kus on 12 lühemat või pikemat juttu. Enamik neist juttudest sündis samuti stsenaristitöö tulemusena: need on kirjutatud Buratino-sarja või Tomi-saatesse ettelugemiseks. Mõned jutud kirjutas autor ka enne raamatu kokkupanemist juurde. Osa "Suure pidusöögi" juttudest on (kunst)muinasjutu laadis, osa on realistlikud ja käsitlevad mitmeid tänapäeval lapsi puudutavaid probleeme (rahapuudus, lahus elavad vanemad, vanavanematest kaugenemine). "Suure pidusöögi" nimilugu kannab taas lihtsate, koduste, maitsvate roogade sõnumit.

"Buratino tegutseb jälle. 15 valitud lugu" (2010) sisaldab esimest poolt autori valitud 30 parimast Buratino-sarja stsenaariumist. Raamat kuulub näitekirjanduse valdkonda, stsenaariumid on ära toodud kujul, nagu nad said algselt televisiooni jaoks kirjutatud. Saatesõnas raamatule ütleb Wimberg, et need stsenaariumid võiksid huvi pakkuda nii sarja fännidele kui ka teatri-, eriti kooliteatri tegijatele, kes otsivad sobivat repertuaari. Raamatus on ka telesse mitte jõudnud materjali.

Kõik Wimbergi lasteraamatud on illustreeritud hinnatud ja omanäoliste eesti kunstnike poolt: "Buratino laulud" – Kristiina Kass, "Põngerjate laulud" – Priit Rea, "Härra Padakonn" – Katrin Ehrlich, "Suur pidusöök" – Anni Mäger, "Buratino tegutseb jälle" – Marja-Liisa Plats.

Publitsistika
Jaak Urmet on 1999. aastast alates avaldanud ajakirjanduses arvustusi, artikleid ja esseesid, peamiselt kirjanduslikel teemadel. Eriti viljakas publitsist oli Urmet aastail 2001–2007, mil ta töötas Eesti Päevalehes kirjandustoimetajana. Sellest ajast pärineb temalt hulgaliselt intervjuusid nii eesti kui ka välismaa kirjanikega. Meelisžanriks publitsistikavallas on intervjuu jäänud Urmetile ka hiljem. Iseäranis väärivad märkimist Loomingus ilmunud põhjalikud kirjandusloolised vestlused Enn Vetemaa ja Ralf Parvega. Reeglina kirjutab Urmet publitsistina oma kodanikunime all, kasutades Wimbergi pseudonüümi ainult erandlikel puhkudel.

Ühiskondlikel teemadel kirjutatust on kogunud enim tähelepanu esseed, millega autor on toetanud ateistlikku hoiakut ja vastustanud religiooni, kutsunud üles leidma positiivseid väärtusi Nõukogude Eesti kultuuris, teinud ettepaneku vahetada välja Eesti riigihümn ja solidariseerunud lastest lahus elavate isade võitlusega oma õiguste eest. Palju vastukaja said ka tema kirjutised teemal, et eestlased on liiga kinni oma rahvustundes, mistõttu ta tunneb häbi eestlaste pärast, kes kõik on teiste rahvuste vastu sallimatud. Samas kirjutises kutsus ta ka eestlasi olema mõistvamad nende vastu, kelle jaoks on Stalin sõja võitnud riigijuht mitte kurjategija.

Keel
Oma ilukirjandusteostes kasutab Wimberg alates "Maaaraamatust" isikupärast uuenduslikku keelt, millele on omane kolmandavältelise silbi lõpus k, p, t kirjutamine topelt (juhul kui neile ei järgne kaashäälikut):
nurkk, tarkkus, karpp, lomppi, kilppi, karttul, vilttu
kookk, vaikkus, koukkis, vaippa, peattub, heittis
aga: viskas, kalpsas, tonksas, lirtsus, kompsu, kõiksus, vaikne

 Tunnustus 
 2002 Virumaa kirjandusauhind ("Lipamäe")
 2011 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Rokenrol", kunstnik Marja-Liisa Plats)
 2017 Muhvi auhind

Teosed
Ilukirjandusteosed
Luulekogu "Maaaraamat" (Huma 2000)
Romaan "Lipamäe" (Varrak 2002)
Luulekogu lastele "Kolme päkapiku jõulud" (koos Jürgen Rooste ja Karl Martin Sinijärvega) (Huma 2002)
Luulekogu lastele "Buratino laulud" (Varrak 2005)
Võrgu-luulekogu "Bootleg" (2006) Loe siit
Luulekogu lastele "Põngerjate laulud" (Varrak 2006)
Luulekogu "Kärppsed" (Jutulind 2006)
Luulekogu lastele "Härra Padakonn" (Varrak 2008)
Romaan "Pille-Riin. Kakskümmend üks lugu ühe tüdruku elust" (Jutulind 2009)
Romaan "Eesti naise õnn" (J&U 2009)
Juturaamat lastele "Suur pidusöök" (Maalehe kirjastus 2009)
Luulekogu "Eesti köökk" (Ajakirjade Kirjastus 2010)
Näidendiraamat lastele "Buratino tegutseb jälle. 15 valitud lugu" (Pegasus 2010)
Luulekogu "Wabastatud wärsid" (Pegasus 2010)
Romaan lastele "Kutsutud külaline" (Pegasus 2010)
Luulekogu "Hõõguvad read" (J&U 2011)
Luulevalimik soome keeles "Soittolista" (Palladium 2011, tlk Mika Keränen)
Luulekogu lastele "Rokenroll" (TEA 2011)

Muid teoseid
"Eesti keele õpik 5. klassile. Kirjandus. I osa" (koos Lauri Vanamöldriga, Avita 2004)
"Eesti keele õpik 5. klassile. Kirjandus. II osa" (koos Lauri Vanamöldriga, Avita 2004)
"Eesti keele õpik 6. klassile. Kirjandus. I osa" (koos Lauri Vanamöldriga, Avita 2005)
"Eesti keele õpik 6. klassile. Kirjandus. II osa" (koos Lauri Vanamöldriga, Avita 2005)
"Eesti keele õpik 4. klassile. I osa" (kirjandusosa, koos Lauri Vanamöldriga, Avita 2007)
"Eesti keele õpik 4. klassile. II osa" (kirjandusosa, koos Lauri Vanamöldriga, Avita 2007)
Ralf Parve, "Minu aeg. Kirjandusloolised vestlused. Küsinud ja üles kirjutanud Jaak Urmet" (intervjuud, Eesti Keele Sihtasutus 2010)
Enn Vetemaa, "Mees nagu saksofon. Küsinud ja koostanud Jaak Urmet" (mälestused, Tänapäev 2012)
"Saarineni maja" (Baltek Arendus 2013), ISBN 9789949330614
"Tühjad pihud. Gunnar Grapsi elu ja muusika" (koos Margo Vainoga, Pegasus 2013)

Antoloogiad, koguteosed, kogumikud
"Kruogan" (noorte autorite koguteos, Vares 1998)
URDU 1 (kirjanduslik kogumik [Tallinn] 1999)
URDU 2 (kirjanduslik kogumik [Tallinn] 2000)
"Mõned ei tahtnudki" (Tallinna Noorte Tegijate koguteos, Kupar 2000)
"Tagasi prügimäele" (eesti punkluule antoloogia, Tänapäev 2000)
"Viie tunni tee / Five Hours Away" (Põhjamaade Luulefestivali koguteos, Põhjamaade Ministrite Nõukogu Tallinna Infobüroo 2001)
URDU 3 (kirjanduslik kogumik [Tallinn] 2001)
"Emajõe kondor" (Tartu Noorte Autorite Koondise koguteos [Tartu] 2002)
"Jõulutunne ongi see" (jõululuule kogumik, Sild 2002)
"Taadu, palun loe mulle!" (lastekirjanduse tekstide kogumik, Ilo 2002)
"Puuduta oma ligimest" (luuletusega postkaartide kogu, Huma 2003)
"Eesti ballaad" (eesti ballaadide kogumik, Tänapäev 2003)
"Õudne Eesti" (valimik eesti õudusjutte, Varrak 2005)
"Naised on nii imelised" (antoloogia naise teemast eesti luules, Tänapäev 2006)
"Ajattelen koko ajan rahaa. Kivikovaa virolaista nykyrunoutta" (kogumik tänapäeva eesti luulest, Johnny Kniga [Soome] 2006)
"Suur valmiraamat" (valmiantoloogia, Avita 2006)
"Draamake. Eesti teatri festival 2006" (kokkuvõtteline koguteos 2006)
"Väike pornoraamat" (Tartu NAK-i koguteos, Tänapäev 2007)
"Minu esimene raamat" (eksklusiivne koguteos 2008. a sündinutele, Tänapäev 2007)
"Las laps loeb" (antoloogia, SA Kultuurileht 2008)
"Tule, ma jutustan sulle loo" (koguteos, Petrone Print 2008)
"Siis kui sajab päkapikke" (lastejuttude kogu, Ilo 2008)
"Eesti lasteluule kuldraamat" (antoloogia, TEA 2008)
"Uus luulevihk" (miniantoloogia, DDB 2008)
"Meie inimesed" (koguteos, Pilgrim 2008)
"Lahedaid lastelaule" (antoloogia, Pegasus 2009)
"Lahedaid talvelaule" (antoloogia, Pegasus 2009)
"Väikese inimese suured reisid" (reisiluule antoloogia, Go Group 2009)
"Viinakuu" (luuleantoloogia, Tänapäev 2010)
"Ajast, mis pole minevik" (eri autorite mälestuste kogumik, SA Kultuurileht 2010)
"Lemberaamat" (Tartu NAK-i koguteos, A-Disain 2010)

Olulisemaid koostatud ja toimetatud teoseid
kolm numbrit ilukirjanduslike tekstide kogumikku URDU (1999, 2000, 2001) **loe võrgust
luuleantoloogia "Naised on nii imelised" + järelsõna (Tänapäev 2006) ***
Olimar Kallas, koomiksikogumik "Kogu lugu" + ees- ja järelsõna (Jutulind 2006) **
eri autorite novellikogumik "Jalutuskäigu kaugusel" (Telemedia Eesti 2007) *
Artur Adson, mälestusteraamat "Siuru-raamat" (Tänapäev 2007) *
Ralf Rond, luulevalimik "Naised kirglised" + järelsõna (Tänapäev 2008) **
Richard Kaljo, kunstiraamat "Musketärid" + eessõna (Jutulind 2008) **
Mika Keränen, lasteromaan "Varastatud oranž jalgratas" (Jutulind 2008) *
Mika Keränen, lasteromaan "Peidetud hõbedane aardelaegas" (Jutulind 2009) *
Tiit Kändler, artiklikogumik "Selles tarkuses näha süsteemi" (Jutulind 2010) *
luuleantoloogia "Sõnad soojas süliriimis" + järelsõna (Pegasus 2011) **

(*toimetaja, **koostaja ja toimetaja, ***koostaja)
Tõlked
Värsid tšehhi ja saksa keelest (Leo Metsari reaaluse tõlke järgi) Jaroslav Hašeki romaanis "Vahva sõduri Švejki juhtumised maailmasõja päevil" (Eesti Päevaleht 2006)

Publitsistika
Arvustusi

Erak ja moonid, Sirp, 19. november 1999
Suur humanist kaleidoskoobis, EPL, 10. november 2000
Ausa mehe sõbrad ja vainlased, EPL, 30. august 2002
Sini-must-valge stalinism ja Eesti ajalugu, EPL, 20. detsember 2002
Elas kord J.R.R. Tolkien..., EPL, 10. jaanuar 2003
Selle nädala kogutud teoseid, EPL, 11. juuli 2003
Vene hinge otsinguil, EPL, 23. jaanuar 2004
Kirjeldades Eestit, EPL, 19. märts 2004
Kes need jäljed siia jättis??, Sirp, 9. juuli 2004
Mitte üle-, waid sissewaade meie riigi poisipõlwe, EPL, 5. november 2004
Mööda Järvamaa kultuurijälgi – järvede ja külade saladused, EPL, 3. detsember 2004
Henno Käo – mees, kes oskas välja mõelda, Sirp, 17. detsember 2004
Sirbi sari kahe lugupeetud isanda võrra rikkam, EPL, 24. detsember 2004
Esseed, mis lisavad uusi jooni ikoon-Tammsaare näole, EPL, 7. jaanuar 2005
Kirjandusloo ja seksi radadel, Sirp, 2. september 2005
Maagiahõnguline utoopia Eestist, EPL, 5. september 2005
Mõnusad muinaseestlased õllekapa taga, EPL, 23. detsember 2005
Ilusad pildid, mis jagavad teadmisi, EPL, 28. juuli 2006
Lastekirjanduse leksikon tuleb huvikonksuga, EPL, 8. detsember 2006
Kui Jan Uuspõld läks Tartusse, Sirp, 30. märts 2007
Sauter suunab tumedad tungid paberile, EPL, 5. detsember 2008
Mihkel Mutt pani kirja oma kaugete sugulaste lood, EPL, 13. märts 2009
Kolme käsikirja vahel. Buratino uued seiklused Venemaal, Sirp, 20. märts 2009
Adsoni pealt maha kirjutatud Marie Under, EPL, 29. jaanuar 2010
"Viinakuu. Alkohol eesti luules", Eesti Ekspress (Areen), 10. juuli 2010
Luuletaja, ole ometi julgem!, Looming, nr 9, 2010

Intervjuusid, portreelugusid

Muhelev Frieda ja tihane Elo, EPL, 2. november 2001
Raudne leedi seisab sirgelt iseenda najal, EPL, 16. november 2001
Toop õlut rahva- ja naljamees Juhan Smuuliga, EPL, 15. veebruar 2002
Suumani Sass näeb elu läbi kunsti, EPL, 26. aprill 2002
Mati Hint hoiab humanisti rühti, EPL, 20. detsember 2002
Valter Ojakäär naudib ka Madonnat ja Eminemi, EPL, 27. juuni 2003
Jaan Kaplinski paneb katust ja jändab mesilastega, EPL, 29. august 2003
Mati Undi ilusamad ajad on alles ees, EPL, 30. detsember 2003
Valda Raud praegu enam "Pygmalioni" tõlkida ei võtaks, 10. mai 2004
Jaan Pehk – Laululind ja Orelipoiss Türilt, EPL, 23. juuli 2005
Edgar Valter – mees, kes teeb, mida õigeks peab, EPL, 1. oktoober 2005
Göteborgi raamatumess 2005: kümme Nilssoni ja peaosas Leedu, EPL, 7. oktoober 2005
Tonn Balzaci kogutud teoseid ja meetrijagu "Jäist raamatut", EPL, 19. detsember 2005
Vaino Vahing: kirjanikuna pead kõigeks valmis olema, EPL, 19. detsember 2005
Olimar ja Kiviküla kangelased, EPL, 17. märts 2006
Heiki Ernits: ega joonisfilmid ole mingi igapäevatoit, EPL, 19. august 2006
"Vaadake, kui ilusad lilled mul on!" – Betti Alver 100, EPL, 24. november 2006
Tarmo Teder: "Onaniste" võib pidada tragikomöödiaks, EPL, 2. veebruar 2007
Smuul: "Sellised lollid on pandud riiki juhtima!", EPL, 16. veebruar 2007
Debora Vaarandi: lootused olid suured ja ka teadmatus suur, EPL, 18. mai 2007

Esseid

Kuum! Ohtlik! Tagaotsitav! See on noorteväljaanne, EPL, 21. september 2001
Eesti-soome kirjarahvas seikles Käsmu seeneriigis, EPL, 5. oktoober 2001
Särab kuusk ja särab tuba!, EPL, 21. detsember 2001
Kuhu kirjanik kirjutab nime, EPL, 19. aprill 2002
Lastekirjandus annab pallile pihta, EPL, 2. august 2002
Karude käpajäljed inimeste hinges, EPL, 6. detsember 2002
Miks Tamjärv Coelho sõrme ei hammustanud?, EPL, 13. detsember 2002
Ka mehed tahavad lugeda, EPL, 6. detsember 2003
Vilja riigile!, 2. aprill 2004
Kõusaar – kirjanik!, EPL, 14. mai 2004
Luuleklubi Nartsiss avaõhtu, EPL, 15. mai 2004
Vedeleda on mõnus, EPL, 10. juuni 2004
Kodanikud! Taastagem head suhted taaraga, EPL, 15. juuli 2004
Robert Vaidlo, doktor Meerike ja Kukeleegua, EPL, 8. oktoober 2004
Ühiskond vajab ateistlikku selgitustööd, EPL, 12. oktoober 2004
Peldikubaar: ühe lauaga dekadentlik elukabaree, EPL, 26. november 2004
Raamat ei ole suveniir ega seinakaunistus, EPL, 11. jaanuar 2005
Eesti hümni sõnad sisuliselt, vormiliselt ja moraalselt vananenud, EPL, 15. märts 2005
Kas eesti kirjanik on dissident ka liikluspildis?, EPL, 11. juuni 2005
Arhitektid Tallinna linna lagastamas, EPL, 10. august 2005
Banaanikoor eesti kirjaniku jala all, EPL, 4. veebruar 2006
Romaani kadumise saladus, EPL, 1. aprill 2006
Kirjaniku töö tuleb kalliks kuulutada, Sirp, 8. september 2006
Pärt Lias – õpetlase kehastus, EPL, 27. oktoober 2006
Japel andis endast märku järgmine kirjanduspõlvkond, EPL, 21. detsember 2006
Lahutatud isad – riigile tühi koht, Delfi, 17. jaanuar 2008
Isade vastus seadusandjatele, EPL, 11. märts 2008
Raamatud, kirjanikud, lugejad, EPL, 5. juuli 2008
Veristamine tele-eetris, EPL, 15. september 2008
Sead tamme all, Delfi, 16. aprill 2009
Mõtleva revolutsiooni päevil, EPL, 11. juuli 2009
Mina ja kombainid, Õpetajate Leht, 28. august 2009
Toomas Liiv – meisterlik teenäitaja, EPL, 22. detsember 2009
2010. aasta Tuglase novelliauhind, Sirp, 12. märts 2010
Nali kui ohu märk?, Keskus, nr 4, 2010
Pidu katku ajal, 60 aastat tagasi, Keskus, nr 7, 2010
Kuidas taldrik kutsus välja mureliku ema, Postimees, 14. oktoober 2010
Pilguheit sellesügisesele telepõllule, EPL, 21. oktoober 2010
Väärt- ja rämpseestlased, EPL, 3. detsember 2010
 Mineviku käes vangis: eestlastel on liiga palju rahvustunnet, Delfi, 1. august 2013
 Eestlased ja mitteinimesed, Pealinn, 17. veebruar 2014

 Vaata ka 
Tallinna Noored Tegijad
Tartu Noorte Autorite Koondis

Viited

 Välislingid 
Jaak Urmeti blogi

Kalju Kruusa, Aare Pilv, "Kui tallinnamees vanaisaga Kaarukas kadund aega otsimas käis", Sirp, 10.11.2000
Marko Mägi, "Üllatavalt moodne külarealism", Eesti Ekspress, 30.11.2000
Veiko Märka, Kahekümne esimese sajandi klassikud, EPL, 26. jaanuar 2001
Ivar Sild, "Tähelepanekuid Wimbergist ja luulest", Keel ja Kirjandus 2001, nr 2, lk 127–128
Vaapo Vaher, "Vere hääl meis kõigis", Maaleht, 15.3.2001
Marko Mägi, "Wimberg, Sinijärv, Rooste. "Kolme päkapiku jõulud"", Eesti Ekspress, 26.12.2002
Mare Müürsepp, "Wimberg. "Buratino laulud"", Eesti Ekspress, 31.8.2005
Veiko Märka, "Wimberg. "Põngerjate laulud"", Eesti Ekspress, 19.10.2006
Mare Müürsepp, "Wimberg kutsub laulma ja tantsima", Eesti Päevaleht, 22.12.2006
Indrek Tart, "Palju kella tiksumist ja kärppsete suminat", Eesti Päevaleht, 13.1.2007
Riina Mägi, "Kärbsed aitasid Liblikapüüdjal peapreemiat võita", Vooremaa, 23.1.2007
Karl Martin Sinijärv, "Ühe eestlase elu", Sirp, 26.1.2007
Mehis Heinsaar, "Wimberg. "Kärppsed"", Eesti Ekspress, 15.2.2007
Kadri Tüür, "21. sajandi Runnel", Vikerkaar 2007, nr 4-5, lk 197–200
Mare Müürsepp, "Lood veidrast härrast nimega Padakonn", Eesti Päevaleht, 9.1.2009
Kaarel Kressa, "Loovtöölise raevukas karje", Eesti Päevaleht, 24. september 2010
Ott Kilusk, "Nii lihtne on kirjutada, aga lugeda – raske", Postimees, 24. oktoober 2010
Peeter Helme, "Imehästi, imehästi – nõnda ­maitseb tema!", Eesti Ekspress (Areen), 28. oktoober 2010
Kristiina Mõttus, "Buratino seikleb jälle sõpradega teleekraanil", Postimees, 12.12.2002
Nils Niitra, "Buratino, laste peal testitud", Postimees, 17.2.2003
Contra, "Nädal lastesaadete lainel", Maaleht, 17.4.2003
"Buratino nina ei kuku küljest ära!", Täheke, 6.5.2004
Marii Karell, "Buratino" autor Wimberg hakkab uusi osasid kirjutama", Eesti Päevaleht, 31.7.2004
Maarius Suviste, "Buratino tegutseb jälle", Maaleht, 16.9.2004
Maarius Suviste, "Buratino küsimärgi all", Maaleht, 21.10.2004
Jürgen Rooste, "Nali on koomas", Maaleht, 23.12.2004
Triin Thalheim, "Buratino jõuab kinno?", SL Õhtuleht, 2.7.2005
Jana Rand, "Tomi juures pööningul on mõnus", Maaleht, 15.2.2007
"Tom ja Anni räägivad emakeelepäevast", Täheke, 28.3.2007
Simo Meinert, "Lastesaadete seljatagune", Nädal [sügis 2007]
"Tom ja sõbrad Lasteekraanil tagasi", Maaleht, 6.9.2007
Külli Värnik, "Tomil külas", SL Õhtuleht, 13.10.2007
"ETVs ootavad taas lapsi Tom ja Anni", SL Õhtuleht, 11.1.2008
Erika Klaats, "ETV2 kutsub lapsed teleka ette kokku", Maaleht, 24.7.2008
Berk Vaher, "Kirju Koer laenatud elumerel ehk Kutsu lapsi lugema!", Sirp, 17.9.1999
Marko Mägi, "Wimberg hakkas kunstnikuks", Eesti Ekspress, 29.7.2003
Kirsi Rannaste, "Põhikooli uutest kirjandusõpikutest", Õpetajate Leht, 4.11.2005
Barbi Pilvre, ""Naised on nii imelised"", Eesti Ekspress, 3.5.2006
Karilin Engelbrecht, "Eestlaste minevik saab muusikaliks", Postimees, 30.4.2008
Veiko Märka, "Wimberg – monumentide kokkukeevitaja, Eesti Ekspress, 8.5.2008
Teet Korsten, "Jaak Urmet paneb pronksmehe laulma", Põhjarannik, 13.5.2008
Andres Langemets, "Pille-Riini kolmas ilmumine avalikkuse ette", Eesti Päevaleht, 5.6.2009
Kaupo Meiel, "Wimbergi süntees – lasteraamat pole lastele", Sirp, 20.8.2009
Liivi Šein, "Igal Wimbergi muinaslool on alati pisike vimka sees", Eesti Päevaleht, 4. detsember 2009
Maris Meiessaar, "Grete Márquez teab, kust leida puhtust pidav mees", Eesti Päevaleht, 12. detsember 2009
Peeter Helme, "Pisimina mikrokogemus puust ette ja punaseks", Sirp, 1. aprill 2010
Jürgen Rooste, "Family Tale in the Era of Miniatures", Estonian Literary Magazine, no. 30, 2010
Andrus Kivirähk, "Lastesaate Buratino kolis koos sõpradega telerist raamatusse", Eesti Päevaleht, 13. august 2010
Priit Kruus, Hedda Maurer, "Progressi pole olemas", Sirp, 5.10.2001
"Luuletramm käis liinil ringi", Postimees, 29.4.2002
Ilme Post, "Raamatukülas kohtus kirjandus lugejatega", Virumaa Teataja, 28.8.2002
Kaile Kabun, "Lapsed ja luuletajad said Pokumaal kokku", Võrumaa Teataja, 16.9.2004
Kristiina Vaarik, "Luuleööpäev raputas, hellitas ja julgustas kuulajaid", Sakala, 23.5.2006
Kalev Kesküla, "Kui sõna võib tappa", Eesti Ekspress, 28.9.2006
Urve Eslas, "Väljendusvabaduse ja sallimise praktiline õppetund Göteborgis", Postimees, 29.9.2006
Urve Eslas, "Wimbergile meeldib kuulajaid raputada", Postimees, 29.9.2006
Urve Eslas, "Konfliktid meis endis", Postimees, 29.9.2006
Kaarel Kressa, "Sotsia festivali vabalava võitja läks koju reha ja punase jalgrattaga", Eesti Päevaleht, 13.4.2007
"Eesti kirjanduselu keerises", Eesti Päevaleht, 12.5.2007
Contra, "Noorte Autorite Koondise seminar ehk laulupidu Kettamaailmas", Eesti Päevaleht, 20.7.2007
"NAK esines presidendi korraldatud aastapäevaüritusel", Tartu NAK-i blogi, 22.8.2007
Mihkel Samarüütel, "Pikad kõhnad mehed ja blondiin lamedatest üheksakümnendatest", Postimees – Arter, 15.1.2000
Udo Uibo, "Wimberg kui erinewus", Eesti Ekspress, 25.1.2001
"Valgusfestival jõuab õhtuks Koplisse", Postimees Online, 22.1.2002
Erika Klaats, "Seinast seina pilte silmitsemas", Maaleht, 16.1.2003
Maarius Suviste, "Wimberg: kirjanik olgu kogu elu noor", Maaleht, 7.10.2004
"Kolm küsimust", Eesti Ekspress, 11.1.2007
Kristiina Vaarik, "Jaak Urmet säilitab mälestused luuletustes", Sakala, 10.2.2007
Sandra Otsus, "Poeet Contra: "Panin tallele!"", SL Õhtuleht, 8.9.2007
Kaile Kabun, "Lõunafestivalist õhkus lõunale kohaselt soojust", Võrumaa Teataja, 5.4.2008
Pamela Parts, "Kirjanik Wimberg hindab Kaaruka suvesid", Järva Teataja, 20.9.2008
Jukko Nooni, "Wimbergile meeldib Nõmme" Nõmme Sõnumid, 20. veebruar 2009 (pdf), lk 5
"Saame kokku Tomi juures", ETV, 1. aprill 2009 (külas on Wimberg)
"Vabariigi kodanikud", ETV, 1. detsember 2009 (mitteabielulisest kooselust)
"Värske Ekspress", TV3, 23. aprill 2010 (ausammastest ja mälestusmärkidest)
"Ringvaade", ETV, 8. september 2010 (luuletamisest)
"OP!", ETV, 5. oktoober 2010 (luulekogust "Wabastatud wärsid")
"Terevisioon", ETV, 19. oktoober 2010 (autograafidest, 09:25–18:22)
"Ringvaade", ETV, 21. oktoober 2010 (raamatuedetabelitest)
Peeter Helme arvustus "Eesti naise õnnest" Klassikaraadio saates "Uus raamat" (kuula saadet), 26. märts 2010
Peeter Helme arvustus "Eesti köögist" Klassikaraadio saates "Uus raamat" (kuula saadet), 3. september 2010
Excerpt from the novel "Lipamäe" (translated in English by Ulvi Haagensen, Estonian Literary Magazine no. 17, Autumn 2003)
Interview by Sven Vabar (Estonian Literary Magazine no. 17, Autumn 2003)
"Viie tunni tee. Five Hours Away", Nordic Poetry Festival 2001 booklet (translated in English by Kalju Kruusa, Põhjamaade Ministrite Nõukogu Tallinna Infobüroo, Tallinn 2001, )
Review of novel "Pille-Riin" by Jürgen Rooste (Estonian Literary Magazine no. 30, Spring 2010)
Extrait du roman de Wimberg "Lipamäe" (traduit en français par Eva Toulouze)
Ein Abschnitt aus dem Roman "Lipamäe" von Wimberg (ins Deutsch übersetzt von Ahti Saares)
Esittely Tuglas-seuran kotisivulla (Hannu Oittinen)
Esittely teoksesta "Maaaraamat" ja esittely teoksesta "Lipamäe" Tuglas-seuran kotisivulla (Tuula Lyytikäinen)
Valikoima runoja kokoelmasta "Kärppsed" ja valikoima julkaisemattomia runoja Tuglas-seuran kotisivulla (suomentanut Mika Keränen).
Runoantologia "Ajattelen koko ajan rahaa. Kivikovaa virolaista nykyrunoutta"
(suomentanut Mika Keränen, Johnny Kniga, Helsinki 2006, )

Kategooria:Eesti kirjanikud
Kategooria:Eesti luuletajad
Kategooria:Eesti kirjanduskriitikud
Kategooria:Tallinna Ülikooli vilistlased
Kategooria:Sündinud 1979