Aleppo

Aleppo (varem ka Haleb, ar حلب Ḩalab) on linn Süürias, Ḩalabi provintsi (Muḥāfaẓat Ḥalab) halduskeskus. See asub Süüria loodeosas.

Suurem osa elanikest on araablased. Suuremad vähemused on kurdid ja armeenlased.

Alates 1986. aastast kuulub Aleppo vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse. Alates 1993. aastast on seda rahvusvahelise arengukoostööorganisatsiooni GTZ (Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit GmbH), Aga-Khani kultuuripärandi arenguvõrgustiku ja  Araabia sotsiaal- ja majandusarengu fondi toel restaureeritud. 2004. aastal pälvis projekt Harvardi disainikooli linnaehituse auhinna. Aleppo on alates 2013. aastast Süüria kodusõja tõttu UNESCO maailmapärandi ohustatud maailmapärandiobjektide nimekirjas.

 Ajalugu 

Aleppo antiikajal
Aleppo on piirkonna üks vanimaid linnu. Alates 1800. aastast eKr oli Aleppo Jamhadi kuningriigi keskus Põhja-Süürias. XVI sajandil eKr vallutasid linna hetiidid. 800 eKr läks linn assüürlaste kätte. Aastal 333 eKr vallutas linna Aleksander Suur. Pärast viimase surma langesid Süüria alad tema väepealiku Seleukos I kätte, kes rajas sinna hellenistliku asumi, mille nimetas Makedoonia linna järgi Beroiaks. Seleukiidide kätte jäi linn aastani 88 eKr, mil selle hõivas Armeenia kuningas Tigranes Suur. Aastal 64 eKr liideti linn Rooma keisririigiga ja sellest sai Süüria provintsi osa. Pärast Rooma impeeriumi jagunemist Lääne- ja Ida-Rooma ehk Bütsantsi keisririigiks kuulus linn viimase koosseisu.

Linn keskajal
Linn oli Bütsantsi valdus VII sajandi alguseni. Lühikest aega kuulus see Sassaniididele, kuid aastal 637 vallutasid selle araablased ja linnast sai kalifaadi osa. 945. aastal rajasid Hamdaniidid iseseisva Aleppo emiraadi, mille keskus oli Aleppo. Hamdaniididele kuulus linn aastani 1004; lühikest aega aastatel 974–987 oli linn Bütsantsi koosseisus. Aastail 1016−1025 valdas linna Egiptuse Fatimiidide dünastia, keda esindas kohapeal asehaldur. Seejärel vallutasid Aleppo Mirdasiidid, kes valitsesid seda 1080. aastani. 1086. aastal vallutasid linna Seldžukid, kes jäid võimule 1117. aastani. Nende ajal 1098. aastal piirasid ristisõdijad linna, kuid tulemusteta. 1117−1128 oli Aleppo Artukiidide dünastia võimu all. Ristisõdijad püüdsid linna aastal 1124 vallutada, kuid ka seekord jäi see tulemusteta. 1135−1183 oli Aleppo Zengiidide emiraadi pealinn. Seejärel kuulus see ligi sajandi (1183−1260) Aijubiididele. Järgnevalt langes linn Egiptuse mamelukkide kätte, kes valdasid seda XVI sajandi alguseni. 1260 rüüstasid linna mongolid, aastal 1400 Timuri väed. XVI sajandi algul oli linnas umbes 50 000 elanikku.

Osmanite impeeriumi osana
Mamelukkidega peetud sõja tulemusena liitis Türgi sultan Selim I Aleppo 1516. aastal oma impeeriumiga. Kuni 1534. aastani oli see allutatud Damaskuse ejaletile. Seejärel oli see aastatel 1534−1864 Aleppo ejaleti pealinn. XVI ja XVII sajandi oli see Osmanite riigi suuruselt kolmas linn. Haldusreformiga sai Aleppost 1866. aastal samanimelise vilajeti keskus. Selline korraldus jäi kehtima 1918. aastani. 

XIX sajandi alguses oli Aleppos 200 000 elanikku. See oli tähtis kaubandus- ja tööstuskeskus, mille kaudu varustati kogu Lähis-Ida siidi, paberi, villa ja brokaadiga. Linna heaolu lõpetasid 24. augustil 1822 toimunud maavärisemine, 1827. aasta katkupuhang ja 1827. aasta kooleraepideemia. Sajandi keskel sai Aleppo tuntuks kristlaste genotsiidiga. Sellele vastuseks 1850 puhkenud kristlaste ülestõusu uputasid Kerim-paša ja tema kindralid verre.

Aleppo tänapäeval
Aleppo oli 2006. aastal islami kultuuripealinn.

Varia
9. augustil 1138 raputas linna ja ümbruskonda hävitav maavärin. Kuigi selle aja kohta saavad arvestused olla vaid ligikaudsed, on hukkunute arvuks oletatud umbes 230 000, mis teeks sellest hukkunute arvult neljanda maavärina inimkonna ajaloos.

 Majandus 
Ajalooliselt on Aleppo tänu asukohale kaubateede ristumiskohal olnud piirkonna üks suuremaid kaubalinnu. Ottomani impeeriumi ajal võis öelda, et see oli riigi suuruselt ja arengult kolmas kaubandus- ja tööstuskeskus Konstantinoopoli ja Kairo järel. Aastal 1885 asutati Aleppo kaubanduskoda, mis oli esimene Lähis-Idas ja araabia maailmas.

Tuntud inimesi Aleppost
Philipp Stamma, maletaja. Tema auks on Lipugambiiti nimetatud ka Aleppo gambiidiks.

 Uudistes 
 2012 
 10. veebruar 2012, Süüria suurlinnas kärgatasid plahvatused
 24. juuli 2012, Aleppos käib lahing ajaloolises vanalinnas
 25. juuli 2012, Süüria valitsus koondab vägesid Aleppo piirkonda
 26. juuli 2012, Damaskuses ja Aleppos käib endiselt intensiivne lahingutegevus
 27. juuli 2012, USA: Assadi väed valmistuvad Aleppo linnas veresaunaks
 28. juuli 2012, Erdogan: Aleppos toimuva suhtes ei tohi pealtvaatajaks jääda
 28. juuli 2012, Lavrov: ei maksa eeldada, et Süüria valitsus laseb end kukutada
 30. juuli 2012, USA kaitseminister: Aleppost saab Bashar al-Assadi kirstunael
 30. juuli 2012, Süüria mässulised: valitsus pole Aleppot enda valdusse saanud
 31. juuli 2012, ÜRO: tuhanded inimesed on Aleppo linnas lõksus
 31. juuli 2012, Aleppo lahingud jätkuvad mitmendat päeva
 1. august 2012, ÜRO vaatlejate hinnangul eskaleerub Süüria konflikt iga päevaga

 2016 
 6. aprill 2016, Süüria valitsusväed alustasid pealetungi Aleppo eeslinnale
 23. aprill 2016, Süürias Aleppos hukkus taas õhurünnakutes 12 inimest
 24. aprill 2016, Süürias Aleppos hukkus rünnakutes 26 inimest
 28. aprill 2016, Fotod ja video: Aleppo haiglat tabasid õhurünnakud, hukkus ligi 30 inimest
 30. aprill 2016, Moskva ei survesta Assadi Aleppo lähistel sõjategevust peatama
 1. mai 2016, Nädalaga on Süürias Aleppos hukkunud 250 inimest
 2. mai 2016, Kerry: Süüria konflikt on mitmes mõttes kontrolli alt väljunud, Al-Jubeir nimetas olukorda Aleppos "humanitaarseaduse kuritegelikuks rikkumiseks" ...
 21. juuli 2016, Samuti tabasid valitsuse rünnakud mässuliste kontrolli all olevaid Aleppo linnaosi, kus hukkus 15 inimest, nende seas viis last.
 22. juuli 2016, 15:06, Aleppos hukkus tunneliplahvatuses ligi 40 valitsusvägede sõdurit, Aleppo oli enne kodusõja lahvatamist 2011. aastal Süüria majanduskeskuseks.

2017
 "Tagasiteed ei ole". Autorid Hille Hanso ja Ene-Maris Tali, režissöör Sander Allikmäe, toimetaja Marika Kaasik, ETV, 23. november 2017 (Saade jutustab kolme Aleppost, Süüria suurimast linnast, sõja jalust põgenenud inimese – Marwa, Fuadi ja Hani loo.)

Vaata ka
Aleppo koodeks
Süüria kodusõda

Viited

Välislingid

 The Director-General of UNESCO appeals for the Protection of the World Heritage City of Aleppo
  ICOMOS warns on Aleppo’s cultural heritage
 Jacob Simkin, Aleppo: a Syrian nightmare – in pictures. The Guardian

 14. sept 2019, Eva zu Beck, ALEPPO, SYRIA, What's It Like to Be a Tourist in ALEPPO in 2019?
 27. okt 2019, Aleppo before and after the war

Kategooria:Süüria linnad
Kategooria:UNESCO maailmapärand
Kategooria:Ohustatud maailmapärandiobjektid