Rein Rannap

Rein Rannap (sündinud 6. oktoobril 1953 Tallinnas) on eesti helilooja ja pianist.

Haridustee
1965–1972 Tallinna Muusikakeskkool
1972–1977 Tallinna Riiklik Konservatoorium (Virve Lippuse klass), klaveri eriala
1977–1979 Moskva konservatooriumi aspirantuur (Lev Naumovi klass)
1991–1995 USA Lõuna-California Ülikooli magistri- ja doktoriõpe (Stephen Hartke klass), helilooming, doktorikraad

Pianistikarjäär
Pianistina on Rein Rannap esinenud soolokontsertidega ja orkestrisolistina alates 14. eluaastast. Tema esituses koos Eesti NSV Riikliku Sümfooniaorkestriga kõlas 1968. aastal George Gershwini "Rhapsody in Blue".Rein Rannap. Eesti Heliloojate Liit. Esimesel vabariiklikul pianistide konkursil 1968. aastal jõudis ta finaali, järgmise konkursi 1973. aastal võitis ning jõudis finaali ka rahvusvahelisel Bachi-nimelisel konkursil Leipzigis 1976. aastal.Rein Rannap. interpreet.ee Ta on andnud klaverikontserte paljudes endise Nõukogude Liidu piirkondades, Euroopa riikides, Austraalias ja Ameerika Ühendriikides.

1987. aastal põgenes Rannap Nõukogude Liidust Itaalia kontserdireisi ajal. Algul elas ta Itaalias, seejärel Ameerika Ühendriikides. Hiljem on Rannap öelnud, et poleks lahkunud, kui oleks NSV Liidu lagunemist ja Eesti iseseisvumist ette teadnud."Rein Rannap: kavandasin Eestist emigreerumist kuus aastat!" Postimees, 28.08.2011.

Ta on olnud mitme eesti helilooja, sealhulgas Arvo Pärdi, Jaan Räätsa, Raimo Kangro klaveriteoste esmaesitaja.

Aastatel 1997–2010 korraldas Rannap Eestis ulatuslikke kontserdisarju (mõni neist koosnes koguni 30 kontserdist). Tema esinejanimi oli Klaveripoeg ja kaubamärk “Klaver tuleb külla” – selle raames andis ta oma isiklikul kontsertklaveril kontserte Eesti maakirikutes.

Ta on esinenud kontsertidega Saksamaal, Venemaal, Jaapanis ja mujal, eriti menukaks osutusid aga kontserdireisid Hiina suuremates linnades 2014. ja 2017. aastal.

Popmuusika
Popmuusikuna on Rannap tuntud kui ansambli Ruja asutaja ja juht. Esimest korda oli Ruja laval 1971. aasta sügisel. Esimesed Ruja lood, mis sama aasta 22. oktoobril Eesti Raadio stuudios salvestati, olid Rannapi loodud "Nii vaikseks kõik on jäänud" ja "Need ei vaata tagasi". 1972. aasta mais esines ansambel Vanemuise kontserdisaalis Jüri Lina korraldatud "Popsalongis", 1974. aastal ka Estonia kontserdisaalis. Okupatsioonivõimude arvates sobimatult läbi viidud kontsertide tõttu sai Ruja 1970. aastatel kaks esinemiskeeldu. 

Ansambli Ruja juhtliikmena ja heliloojana tegutses Rannap aastatel 1971–1975 ja 1981–1982. Ruja esituses on välja antud mitu heliplaati peamiselt Rannapi loodud pop- ja rokklugudega. Rein Rannap on öelnud: "Popmuusika oli midagi kõrvalist ja ajutist, aga 50 aastat hiljem tuleb tõele näkku vaadata ja endale aru anda, et vanuses 17–29 loodud laulud on just need, mille järgi inimesed mind tunnevad."Rein Rannap: muusika ei mängi mul mitte kunagi taustaks. menu.err.ee, 8. jaanuar 2023.

Helilooming
Rannapi isikupärane muusikaline käekiri kujunes välja varakult. Tema muusikat iseloomustab heakõlalisus ja meloodilisus. Suuremate mõjutustena on ta ise nimetanud rokki, varajast muusikat, rahvamuusikat, hiljem ka elektroonilist seisundimuusikat (ambient) ja ameerika minimalismi.

Rannapi loomingut iseloomustab improvisatsioonilisus. Juba 1968. aastal ehk seitsmenda klassi koolipoisina esines ta oma trioga Tallinna džässifestivalil. Sestpeale on improvisatsioonid jäänud tema loomingu iseloomulikuks osaks. Nendega on ta hiilanud ka paljudel rahvusvahelistel festivalidel ning andnud terviklikke soolokontserte, neid on jäädvustatud heliplaatidele. Tema nn vabad improvisatsioonid on kordumatult omapärases stiilis ega mahu rangelt ühtegi žanrisse, neis on ühendatud kaasaegne tõsine muusika, rokk, eesti rahvamuusika, new age ja džäss.Rein Rannapi elulugu portaalis õpetaja.edu. Vaadatud 06.11.2023.

Ooperid, muusikalid
 "Protsess" (rokkooper, 1975)
 "Muumimuinasjutt" (lastemuusikal, 1986)
 "Nurjatu saar" (2017)
 "Metsalaulupidu" (lasteooper, 2025)

Klaveriteosed ja -tsüklid
 "Naiivsed ja süütud palad" (1980–1982)
 "Klaverikontsert" (1984)
 "Cruise Control" (1991)
 "Six-pack piano" (1997)

Orkestriteosed
 "Sümfoonia" (1986)
 "Umbrellas" (1991)
 "Eleegia" (1995)
 "Papagoid" (1998)
 "TimeSculpture" klaverile ja suurele orkestrile (2000)
 "Fanfaarid" (2003)
 "La Sagrada Família" (kammersümfoonia, 2012, festivali Klaaspärlimäng tellimus)
 "Helisev Eesti" (2015)
 "Concerto in Rock" (2015)
 "Ülev Eesti" (kontsertmarss, 2017)

Rein Rannap on kirjutanud ka kammermuusikat, džässmuusikat, filmimuusikat, rahvalikku muusikat, lastelaule, muusikat estraadietendustele ja kuuldemängudele.

Filmimuusika
 1973 "Lend" (animafilm)
 1973 "Purjed" (dokumentaalfilm)
 1974 "Autojuhid" (dokumentaalfilm)
 1974 "Värvilind" (animafilm)
 1975 "Lugu jänesepojast" (animafilm)
 1976 "Foorum" (dokumentaalfilm)
 1977 "Karikakramäng: Promenaad" (mängufilm)
 1977 "Karikakramäng: Salakütt" (mängufilm)
 1978 "Passioon" (dokumentaalfilm)
 1978 "Tallinn" (dokumentaalfilm)
 1979 "31. osakonna hukk" I jagu (mängufilm)
 1979 "Sireen" (dokumentaalfilm)
 1980 "31. osakonna hukk II jagu" (mängufilm)
 1980 "Minu Tartu" (dokumentaalfilm)
 1982 "Šlaager" (mängufilm)
 1983 "Peremehetunne" (dokumentaalfilm)
 2004 "Sigade revolutsioon" (mängufilm)	

Levilaulud
Kaaluka osa tema loomingust moodustavad ligi 200 levilaulu. Rannap on kokku kutsunud ja juhtinud kolme ta enda loomingut esitanud rokkansamblit: Ruja (1971–1975 ja 1981–1982), Noor Eesti (1977–1978) ja Hõim (1979–1981). Rein Rannap on kirjutanud laule nii oma ansamblitele kui ka teistele solistidele, aktiivsem periood oli aastatel 1971–1983. Neid on esitanud näiteks Tõnis Mägi, Ivo Linna, Heidy Tamme, Marju Kuut, Maarja-Liis Ilus jpt. Tema laule (ja katkend kantaadist “Ilus maa”) on ette kantud ka üldlaulupidudel. 

1971. ja 1973. aastal võitsid Rannapi laulud Tippmeloodia lauluvõistluse ("Sa tule nüüd", "Mis küll saab") ning 1974. ja 1975. aastal Eesti Raadio aastalõpu lauluvõistluse ("Keegi tulla võib", "Sinu hääl"). 

ERR-i kultuuriportaali ja plaadifirma Vaiguviiul algatatud küsitlusel 2020. aastal tunnistati Eesti parimaks rokiheliloojaks Rein Rannap ning parimaks eesti rokilauluks tema ja Ernst Enno laul "Nii vaikseks kõik on jäänud".Suur Eesti rocki küsitlus: parim helilooja Rein Rannap, parim laul "Nii vaikseks kõik on jäänud" ERR Kultuur, 17.08.2020. Vikerraadio 2021. aasta küsitlusel tunnistati aegade parimaks kodumaiseks armastuslauluks Rein Rannapi ja Ott Arderi "Suudlus läbi jäätunud klaasi".Selgunud on parim armastuslaul Vikerraadio koduleht. 30.04.2021. 

Rannapi poplaulude hulka kuuluvad ka "Vana vaksal", "Raagus sõnad", "Nii vaikseks kõik on jäänud", "Ühes väikses Eesti linnas", "Eesti muld ja Eesti süda", "Eile nägin ma Eestimaad", "Must lind", "Rahu", "Kel on laulud laulda" jpt.

Diskograafia
 Aasta  Album  1978  "Rein Rannap - Johann Sebastian Bach", Мелодия 1982  "Improvisatsioonid", Мелодия 1986  "Solo Improvisations", Мелодия 1989  "Kiri sinises ümbrikus", Мелодия 2004  "Tantsib klaveril", Klaveripoeg 2006  "Läbi jäätund klaasi", koos Maarja-Liis Ilusaga 2007  "Klaver tuleb külla"2009"Ilus maa", koos Kosmikutega, Klaveripoeg 2016  "Keelatud! Ruja varased laulud", Klaveripoeg2018"Tagasirändur", koos Ott Leplandiga, Full House Agency 2020  "Ikka ja alati. Ever & Forever", Klaveripoeg	

 Aasta  Kogumik  2002  "Varajased laulud". 4 CD-d, hyper.records 2018  Eesti Kullafond. "58 parimat lugu", Hitivabrik 2023  "Anima POP – Music From Estonian Animations 1965-1986", Raadio Kohila Records

Tunnustus
1987 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
1997 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (idee "Klaver tuleb külla")
1999 – Suure Vankri auhind
2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
2001 – stipendium "Ela ja sära"
2003 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (aktiivne kontserttegevus)
2006 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
2013 – stipendium "Ela ja sära"
2014 – Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia
2019 – Eesti laulu- ja tantsupidude kodarraha 
2023 – Pimedate Ööde filmifestivali esimene elutööpreemia
2025 – Eesti Kultuurkapitali elutööpreemia

Isiklikku
Ta on muusiku ja muusikapedagoogi Heino Rannapi ning viiulisolisti ja muusikakriitiku Ines Rannapi poeg. Tema onu oli lastekirjanik Jaan Rannap. 

Kaur ja Pärt on Rein Rannapi pojad esimesest abielust. Abielust laulja Katre Kõivaga on tal poeg Ikevald Rannap (esinejanimega Ike Rann).Rein Rannapi poeg abiellub. ohtuleht.ee, 3. november 2011. Rannapi praegune elukaaslane on Eve Aus.Rein Rannap: mu varasemad suhted on lagunenud ... kroonika.delfi.ee, 10. september 2018.

Vaata ka
 "Tantsib klaveril"
 Ruja (ansambel)
 "Ruja" (ooper)
 "Tango"

Viited

Välislingid

Eesti Muusika Infokeskuse ülevaade

 Rein Rannap raadiosaates "Kukul külas" 10. märtsil 2002, 1. osa, 2. osa
Andres Laasik. Rein Rannap: vajan helitöö kirjutamiseks tellimust EPL.ee, 29. aprill 2009
Rein Rannapi kantaat "Ilus maa". ERR-i videosalvestis, esmaeeter: 24. veebruar 2008
Dokumentaalfilm "Päris Rannap" Eesti Filmi Andmebaas, 2021

Kategooria:Eesti heliloojad
Kategooria:Eesti pianistid
Kategooria:Eesti muusikud
Kategooria:Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Kategooria:Ruja
Kategooria:Eesti otsib superstaari
Kategooria:Eesti NSV teenelised kunstitegelased
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1953