Anton Vaarandi

Anton Vaarandi (kuni 8. juulini 1940 Anton Vachtmannhttps://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379783/326533/page/10; 12. september 1901 Rapla – 28. september 1979 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja Eesti NSV riigitegelane.

Elu ja tegevus
Lõpetas 1921. aastal Tallinnas õhtukeskkooli. Ta õppis aastatel 1921–1925 Tartu Ülikoolis filosoofiateaduskonnas, aastatel 1937–1940 Oslo Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja aastatel 1940–1941 uuesti Tartu Ülikoolis ajaloo-keeleteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta EÜS Ühendusse.

Osales Vabadussõjas kooliõpilaste pataljoni koosseisus.https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:108377/17277/page/105 Oli aastatel 1921-1922 algkooliõpetaja Petserimaal ja 1923-1924 Väike-Maarja Gümnaasiumi õpetaja. 

Aastatel 1922–1924 tegutses ta Sotsiaalfilosoofilises Üliõpilaste Seltsis. Samuti tegutses ta Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu Rapla osakonnas. 

Aastal 1922 astus ta Eestimaa Kommunistlikku Parteisse. Aastatel 1924–1931 oli ta kommunistliku tegevuse pärast vangis.

Paguluses
Pärast vabanemist läks Eestist ära NSV Liitu. Kui novembris 1933 saadeti ta õõnestustööle Skandinaaviasse, andis ta Taanis (aastatel 1933–1936), Rootsis (aastatel 1936–1937) ja Norras (aastatel 1937–1940) välja eestikeelseid kommunistlikke ajalehti Kommunist ja Rahva Hääl ning Meremeeste ja Sadamatööliste Internatsionaali Eesti sektsiooni poolt välja antud ajakirju "Tormi eel" ja Majakas.Olaf Kuuli. Illegaalne kommunistlik ajakirjandus Eestis 1930-ndail aastail. Keel ja Kirjandus nr 7, 1960, lk 402

Nõukogude Eesti tegelasena
Nõukogude teise okupatsiooni ajal oli ta eestirootslastele mõeldud ajalehe Sovjet-Estland toimetaja, 18. septembrist 1940 kuni 30. maini 1941 ajalehe Noorte Hääl toimetaja ning aastatel 1940–1941 ajalehe Sirp ja Vasar toimetaja. 

Aastatel 1941–1944 oli NSV Liidu tagalas ajalehe Rahva Hääl toimetaja asetäitja ja toimetaja. 

Pärast sõda viibis ta ainsa Nõukogude Eesti ajakirjanikuna Nürnbergi protsessil.
 1945–1948 Eesti NSV välisministri asetäitjaEESTI NSV TEATAJA nr 35, 26. oktoobril 1945, Art 561. Määrus sm. Anton Vaarandi Eesti NSV Välisasjade Rahvakomissari asetäitjaks kinnitamise kohta; tegeles pagulas- ja repatrieerimisküsimustega
 1948–1949 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja
 1951–1960 ajakirja Looming vastutav sekretär
 1960–1968 ajakirja Looming toimetaja

Aastast 1969 töötas ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu aparaadis nõunikuna.

Teoseid
 A. Vahtmann. Päästame neegertöölised dollarkuningate elektritoolilt. Leningrad: Külvaja 1932
 Kild killu kõrvale. Mälestused. 1975
 Helene Johani. Anton Vaarandi kirju 1920.–1930-ndaist aastaist. Keel ja Kirjandus, 1981, lk 161–172

Tunnustus
 1965 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 
Vaarandit on autasustatud Oktoobrirevolutsiooni ordeni, Tööpunalipu ordeni ja Punatähe ordeniga, paljude medalite ja  ENSV ÜN Presiidiumi aukirjadega.

Isiklikku
Ta oli 1.07.1941 kuni 8.03.1948  abielus Debora Vaarandiga. 

Hiljem oli ta abielus sisearhitekt Maimu Vaarandiga, nende tütar Kai Vaarandi oli keraamikuharidusega tõlkija.

 Viited 

Kirjandus
Aksel Tamm. Anton Vaarandi (nekroloog). Keel ja Kirjandus, 1979, lk 756–757 
"Anton Vaarandi". // Raamatus: Aksel Tamm. "Aga see oli üks mees. Eluvisandeid". Kuldsulg. 2003, lk 213–225

Välislingid
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

 Fotod Meediateegis
 Haud Tallinna Metsakalmistul

Kategooria:Eesti õpetajad
Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Kategooria:Tallinna Kooliõpilaste Pataljoni koosseis
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:EÜS Ühenduse liikmed
Kategooria:Eestlased Venemaal
Kategooria:Eestlased Taanis
Kategooria:Eestlased Rootsis
Kategooria:Eestlased Norras
Kategooria:Eesti NSV Välisministeeriumi koosseis
Kategooria:Eesti NSV teenelised kultuuritegelased
Kategooria:Punatähe ordeni kavalerid
Kategooria:Tööpunalipu ordeni kavalerid
Kategooria:Oktoobrirevolutsiooni ordeni kavalerid
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1901
Kategooria:Surnud 1979