Belgrad

Belgrad on Serbia pealinn. Sellel on 2. järgu haldusüksuse staatus. 

Suurlinnas, mis asub Sava jõe Doonau peajõkke suubumise kohas, elab ligi veerand riigi elanikest. Jõgede liitumiskohal asub Suur sõjasaar (serbia Велико ратно острво), ja selle lähedal Belgradi sadam, mis kooldub ümber vanalinna kirdepoolsema osa.

Nimi
Lõunaslaavi päritolu nimi Beograd tähendab serbia keeles valget linna.

 Ajalugu 
Belgrad kui ajalooline piirilinn, mis paiknes Austria-Ungari ja Osmanite impeeriumite vahel, on läbi aegade jäänud sadakonna sõja teele ning seda on vähemalt 44 korral vallutatud ja laastatud.

Vanaaeg
Belgradi lähistel asunud Vinča on oluline arheoloogiline leiukoht, mille järgi on nime saanud 6.–3. aastatuhandel eKr Doonau aladel levinud Vinča kultuur.

Tänasele linnale panid aluse keldi hõimud 3. sajandil eKr. Linna keldikeelse nime Singidūn muutsid roomlastest vallutajad ladinapäraseks Singidunum'iks. 3. sajandil anti Singidunumile Rooma koloonia staatus. 395. aastal läks linn Bütsantsi riigi koosseisu.

Keskaeg
Keskajal hõivasid Belgradi üksteise järel mitmed rändhõimud ja pikemat aega oli linn avaaride käes. Lõunaslaavlased saabusid piirkonda 7. sajandil. Aastasadade vältel võitlesid Belgradi pärast Bütsants, Ungari kuningriik ja Bulgaaria kuningriik.
Serblasest valitsejate kätte läks Belgrad kingitusena Dragutinilt, Ungari kuninga äialt.

Aastatel, mil Serbia impeerium oli sunnitud taanduma lõunast peale suruvate Osmanite ees, sai Belgradist Serbia despootide pealinn. 1427. aastal loovutati linn Ungarile, serblaste pealinnaks sai Smederevo.

Juulis 1456, 3 aastat pärast Konstantinoopoli langemist Osmanite kätte, piiras Türgi sultan Mehmed II suurte vägedega Belgradi, kuid ei suutnud Ungari väejuhi János Hunyadi juhitud kristlaste vägesid võita. Paavsti korraldusel pidid kirikud üle Euroopa Belgradi kaitsjate eest palvetama, kutsuma lõunakella lüües. Katoliiklikes kirikutes on selline komme säilinud tänapäevani.

Uusaeg
pisi|vasakul|Belgradi kujutav gravüür aastast 1521
pisi|vasakul|Belgradi kujutav vana postkaart aastast 1890
pisi|vasakul|Belgradi kaart aastast 1905
1521. aastal vallutas Osmanite riik lõpuks siiski Belgradi. Linnast sai Belgradi pažalíki keskus ja Osmanite riigi suuruselt teine linn Euroopas, suurem oli vaid pealinn Konstantinoopol. 17. ja 18. sajandil vallutasid Belgradi mitu korda Saksa-Rooma riiki kuulunud Austria ertshertsogkonna väed, kuid Osmanitel õnnestus linn alati tagasi võita.

Pärast Serbia osalist iseseisvumist 19. sajandil viidi esialgu Kragujevacis asunud Serbia vürstkonna pealinn 1841. aastal Belgradi üle, olles aastatel 1882–1918 Serbia kuningriigi pealinn. Teisel pool Sava jõge asuv Zemun kuulus Esimese maailmasõjani Austria-Ungarile ja ühendati alles seejärel Belgradiga. 

Uusim aeg
Aastatel 1918–2003 oli Jugoslaavia pealinn ja 2003–2006 Serbia ja Jugoslaavia pealinn.

Üritused
228px|pisi|Štark Arena
Belgradis on toimunud
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus;
2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus.

Haldusjaotus
pisi|228px|Belgradi omavalitsuste kaart
pisi|vasakul|Aerofoto
Linn jaguneb 17 omavalitsuseks, neist 10 on linnalised ja seitse eeslinna staatusega.
 Nimi Pindala (km²) Rahvaarv (2002) Linn/eeslinn Barajevo  213  24 641  Eeslinn Čukarica  156  168 508  Linn Grocka  289  75 466  Eeslinn Lazarevac  384  58 511  Eeslinn Mladenovac  339  52 490  Eeslinn Novi Beograd  41  217 773  Linn Obrenovac  411  70 975  Eeslinn Palilula  451  155 902  Linn Rakovica  31  99 000  Linn Savski Venac  14  42 505  Linn Sopot  271  20 390  Eeslinn Stari Grad  5  55 543  Linn Surčin  285  55 000 (hinnang)  Linn Voždovac  148  151 768  Linn Vračar  3  58 386  Linn Zemun  154  136 645  Linn Zvezdara  32  132 621  Linn Kokku  3227 1 670 000   Allikas: Serbia Vabariigi Statistikaamet

Rahvastik
pisi|228px|Uus-Belgradi vaade "Pobedniku" monumendi juurest
2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Belgradis 1 659 440 inimest. Rahvuslik koosseis oli järgmine:pod2.stat.gov.rs vaadatud 13.02.21
serblased (1 505 448) 90,72%
mustlased (27 325)	1,65%
montenegrolased	(9902)	0,60%
jugoslaavlased	(8061)	0,49%
horvaadid	(7752)	0,47%
makedoonlased	(6970)	0,42%
goraanid	(5328)	0,33%
moslemid	(3996)	0,25%
slovakid	(2104)	0,13%
ungarlased	(1810)	0,11%
sloveenid	(1539)	0,10%
bulgaarlased (1489) 0,09%
venelased	(1301)	0,08%
rumeenlased (1282) 0,08%
albaanlased (1252) 0,08%
bosnialased (780) 0,05%
teised rahvused (8598) 0,52%
kohalik identiteet	(1289)	0,08%
teavitamata (38 971) 2,35%
teadmata	(23 728) 1,40%

Majandus
2009. aasta seisuga toodetakse 40% Serbia SKP-st Belgradis.kombeg.org.rs vaadatud 23.05.11

 Vaata ka 
pisi|228px|Avala teletorn
 FK Partizan
 Partizani staadion
 Belgradi kindlus
 Belgradi loomaaed
 Kalemegdani park
 Belgradi vana postimaja

Viited

 Välislingid 

 Belgradi koduleht

Kategooria:Serbia linnad
Kategooria:Pealinnad