Riia asehaldurkond

Riia asehaldurkond (läti keeles Rīgas vietniecība, vene keeles Рижское наместничество) oli Venemaa keisririigi halduspiirkond Lõuna-Eestis ja Põhja-Lätis.

Riia asehaldurkond moodustati Riia kubermangu asemele 1783. aastal vastavalt Venemaal 1775. aastast sisse seatud uue halduskorralduse seadusele.Полное собрание законов Российской Империи. Собрание Первое. Том XXI. 1781 - 1783 гг., стр. 967 Riia asehaldurkond piirnes põhjas Tallinna, idas Pihkva ja Polotski asehaldurkonnaga.

Asehalduskorra ajajärku Balti kubermangude ajaloos nimetatakse asehalduskorra perioodiks ja lõppes pärast Katariina II surma 1796. aastal, kui Venemaa keiser Paul I ukaasiga 26. veebruarist 1797 taastati asehalduskorra-eelne halduskord ja Liivimaa kubermang.

 Asehaldurkonna valitsemine 
Keisrivõimu kõrgeimaks kohapealseks esindajaks sai mõlema asehaldurkonna jaoks üks Liivi- ja Eestimaa kindralkuberner, aastatel 1783–1792 krahv George Browne ja 1792–1798 vürst Nikolai Repnin, kelle asukohaks määrati Riia linn. Liivi- ja Eestimaa kindralkubernerile allusid Riia asehaldurkonna ja Tallinna asehaldurkonna Eestimaa tsiviilkubernerid. Asehaldurkonna valitsemiseks moodustati Riia asehaldurkonna valitsus.

Loodi kroonupalatid  ja üldhoolekande kolleegiumid. Politseilisi ülesandeid maakondades asus täitma alamkohus, linnades politseivalitsus. Senine kohtusüsteem asendati uuega: moodustati piirkondlikud  kohtuasutused -  (Tsiviilasjade Palat ja Kriminaalasjade Palat). Talupoegade jaoks asutati alamkorrakohus ja ülemkorrakohus, aadlike jaoks maakohtu asemel kreisikohus ja õuekohtu asemel Liivimaa ülemmaakorrakohus. Ülemmaakohtute, mis asutati endiste sillakohtute asemele,  sillakohtuniku asemele asus kreisipealik  ja liikmeteks kutsuti ka kaks talupoega. Teise astme kohtus seati ametisse prokurörid, kes allusid kubermangu peaprokurörile. Reformi täiendas armuandmiskirjade kasutuselevõtt.

 Haldusjaotus 
Venemaa keisrinna Katariina II 1775. aasta ukaasiga ühtlustati Venemaa ning Balti kubermangude halduskorraldust. Liivimaa kubermangu asemele moodustati 1783. aastal vastavalt Venemaal 1775. aastast sisse seatud uue halduskorralduse seaduse alusel Riia asehaldurkond, mille juhiks oli Eestimaa kubermangu ja Riia kubermangu kindralkuberner George Browne.
Uus halduskorraldus muutis Liivimaa Venemaa sisekubermanguks. Kubermangud jagunesid maakondadeks – 20 000–30 000 revisjonihinge ja mitmeid maakondi muudeti väiksemaks ja moodustati uusi: Pärnu kreisist eraldati Viljandi kreis, Tartu kreisist Võru kreis, Riia ja Võnnu kreisi osadest Valga kreis, Valgast sai kreisilinn. Võru sai 1784. aastal linnaõigused, kui Võru rüütlimõisast sai maakonnalinn.

Asehalduskorra ajal moodustati ajutiselt kolm uut maakonda: Riia kreis, Võnnu kreis ja Pärnu-Koknese kreis.
pisi|Riia asehaldurkonna kaart 1792. aastal. Venemaa keisririigi kaartide atlas, Aleksandr Mikhaylovich Vilbrekht

pisi|Venemaa keisririigi Läänemere kubermangude Tallinna ja Riia asehalduskonnad uute kreisipiiridega
pisi|Eesti- ja Liivimaa asehalduskorra ajal, O. F. von Pistohlkorsi kaart 1783.
Katariina II 3. märtsi ukaasi alusel pidi Browne moodustama Läänemere saartest kaks maakonda.Рескрипты и указы Екатерины II лифляндскому и эстляндскому генерал – губернатору графу Броуну об учреждении Рижского и Ревельcкого наместничеств 3. juuli ukaasi alusel asutatud Riia asehaldurkonda kuulus 9 kreisi:
 Riia kreis – kreisilinn Riia, linnad Dünamünde ja Schlock (Шлок, tänapäeval Jūrmala osa), 25 kihelkonda, kreisipeamees ja -kohtunik aastail 1783–1786 krahv Ludwig August Mellin
 Võnnu kreis – kreisilinn Võnnu, 16 kihelkonda,
 Volmari kreis – kreisilinn Volmari, linn Lemsalu, 13 kihelkonda,
 Valga kreis– kreisilinn Valga, 11 kihelkonda,
 Võru kreis – kreisilinn Võru, 8 kihelkonda,
 Tartu kreis – kreisilinn Tartu, 14 kihelkonda,
 Viljandi kreis – kreisilinn Viljandi, 8 kihelkonda,
 Pärnu kreis – kreisilinn Pärnu, 13 kihelkonda,
 Kuressaare kreis – kreisilinn Kuressaare, 16 kihelkonda.

 Muudatused elukorralduses 
Sisse seati pearahamaks, 70 kopikat hinge pealt, mis nõuti talupoegadelt mõisavalitsuste kaudu sisse. 1784. aastal määras kubermanguvalitsus, et mõisnik maksujõuetule talupojale pearaha laenaks ja siis laenu tööde ja orjuste kujul laseks tasa teha, mis põhjustas pearaharahutused.

 Asehalduskorra likvideerimine 
Kuna uus halduskorraldus oli vastuolus Uusikaupunki rahuga Läänemereprovintsidele tagatud autonoomiaga, õnnestus kohalikel seisustel saavutada asehaldurkorra tühistamine uue keisri Paul I poolt 1796. aastal, mis jõustus 1797. Erandina asehalduskorra-eelsest ajast hakati nüüd Läänemere provintsidest nekruteid võtma.

 Vaata ka 
 Tallinna asehaldurkond
 Eestimaa kubermang
 Liivimaa kubermang

 Viited 

 Kirjandus 
 Lieflandischer Adress und Post Kalender 1784, Mitau 1784
 Wilhelm Christian Friebe (1794): Physisch: ökonomisch, und statistische Bermerkungen von Lief- und Ehstland: oder von den beiden Statthalterschaften Riga und Reval. Erste Abteilung: Die Rigische Statthalterschaft, Riga: bey Johann Friedrich Hartknoch, Google books:
Friedrich Gustav Bienemann vanem, Die Statthalterschaftszeit in Liv- und Estland, 1783-1796 : Ein Capitel aus der Regentenpraxis Katharinas II. Leipzig : Duncker & Humblot, 1886. Digitaliseeritud BSB: 
Месяцослов с росписью чиновных особ в государстве на лето от Рождества Христова. Рижское наместничество:
1785. стр. 415-422; 1786. стр. 346-352; 1787. стр. 357-364; 1789. стр. 337-343; 1790. стр. 371-378; 1791. стр. 354-361; 1792. стр. 366-373; 1793. стр. 378-385; 1794. стр. 388-395; 1795. стр. 399-406; 1796. стр. 449-455;


Kategooria:Venemaa keisririigi asehaldurkonnad
Kategooria:Liivimaa
Kategooria:18. sajand Eestis
Kategooria:18. sajand Lätis