1100

1100. aasta (MC) oli 11. sajandi 100. aasta.

 Sündmused maailmas 
24. veebruar – Huizong sai Hiina keisriks.
15. märts – rajati Wrocławi piiskopkond.
2. august – Inglismaa kuningas William II suri jahil saadud noolehaava tõttu.
pisi|180px|Henry I
5. august – Henry I krooniti Westminster Abbeys Inglismaa kuningaks.
10. september (arvatav kuupäev) – Theodoricus sai vastupaavstiks.
pisi|180px|Balduin I
 25. detsember – Balduin I (Baudoin I) Boulogne'ist krooniti Petlemmas Jeesuse sünnikirikus Jeruusalemma kuningaks. 
 Islandil otsustas Althing, et seadused tuleb kirja panna.
 Inglismaa anti välja vabaduste harta.
Kalmar sai kaubalinnaõigused.
Udalschak von Stille und Heft asutas Steitenstetteni kloostri.
Krahv Ottwin von Pustertal asutas Sankt Georgeni kloostri.
Piiskop Johannes von Speyer pühitses Sinsheimis augustiini kloostri ümber benediktlaste kloostriks.
Lothar von Supplinburg sai Saksi krahviks.
Otto II sai Dießeni krahviks.
Bernard Valence'ist sai Antiookia ladina patriarh.
Krahv Friedrich I. von Schwarzenburg sai Kölni peapiiskopiks.
Gerard sai Yorki peapiiskopiks.
Burchard von Lechsgemünd sai Utrechti piiskopiks.
Czesław sai Krakówi piiskopiks.
Balduin ja Kuno said Strasbourgi piiskopiks.
Hugo sai Bozen-Brixeni piiskopiks.
Guillaume sai Aire'i piiskopiks.
Étienne de Garlande sai Beauvais' piiskopiks.
Hugues sai Châlonsi piiskopiks.
Adelgaire I sai Albi peapiiskopiks.
Boemondo Tarantost võeti lahingus vangi.
 Berberid said Põhja-Aafrikas võimu enda kätte. 
Filosoof ja teoloog Pierre Abélard läks õppima Champeaux' Guillaume'i juurde. 
Tulevane Saksa-Rooma keiser Lothar III abiellus Richenza von Northeimiga.
Tulevane Prantsusmaa kuningas Louis VI sai oma isa Philippe I kaasvalitsejaks.
Tankred sai Antiookia regendiks.
Essert-Pittet'd mainiti esimest korda kirjalikult.
 Aachi, Bühlenhausenit, Calmbachi, Dembachi, Eberdingenit, Fautenbachi, Hohenheimi, Kieselbronni (6. jaanuar), Muddenhagenit, Nussdorfi, Oberackerit, Obersteetenit, Opherdicket, Raabsi linnust, Rot an der Roti, Sachsendorf bei Calbet, Sindlingeni, Zaisersweiherit (6. jaanuar), Tannheimi ja Wurmlingeni mainiti ürikutes esimest korda.
Bonvillarsi mainiti esimest korda kirjalikult.
 Chraberce, Skršíni, Tursko ja Vražkovi küla mainiti esimest korda.
 Londonis oli umbes 20 000 elanikku.

 Sündinud 
 Qinzong, Hiina keiser
 Mary ja Eliza Chulkhurst, Siiami kaksikud
 Geber, matemaatik
 Otto Canella, Monaco vürstide esiisa

 Surnud 
20. juuni – Guillaume I, Neversi krahv, Auxerre'i krahv, Tonnerre'i krahv
18. juuli – Godefroy Bouillonist, Esimese ristisõja juht
 2. august – William II, Inglismaa kuningas (Walter Tirel tabas teda jahil noolega)
3. august – Otto von Büren, Strasbourgi piiskop
 8. september – Clemens III, vastupaavst
22. oktoober – Břetislav II, Böömi vürst
 Zhezong, Hiina keiser
Adelheid von Orlamünde-Weimar, pfaltskrahv Heinrich II von Laachi abikaasa
Godefroy, Mortagne'i krahv
Adalbert I von Eurasburg, Noritali krahv
Johannes VI, Aleksandria patriarh
Thomas I, Yorki peapiiskop
Lambert III, Krakówi piiskop
Balduin, Strasbourgi piiskop
Anto, Bozen-Brixeni piiskop
Philippe I de Champagne, Châlonsi piiskop
Friedrich, Hersfeldi kloostri abt
Naropa, India budistlik müstik ja munk
Huitang Zuxin Maidō Soshin, budistliku Ōryo koolkonna patriarh
Bernold Konstanzist, kroonik
Domingo García, palverändurite vastuvõtja

Valitsejad
Paavst: Paschalis II
Saksa-Rooma riik: Saksa-Rooma keiser Heinrich IV
Inglismaa:
kuningas William II (2. augustini) 
Henry I (2. augustist; valitses 1100–1135
Prantsusmaa: kuningas Philippe I (valitses 1060–1108)
Böömimaa: 
Böömi vürst Břetislav II (22. oktoobrini; valitses 1092–1100)
Böömi vürst Bořivoj II (22. oktoobrist; valitses 1100–1107 ja 1117–1120)