Hiragana

Hiragana on üks kahest jaapani silbitähestikust ehk kanast, mida kasutatakse teiste märkidega läbisegi. Kui jaapani keeles kasutatavatel hiina märkidel ehk kanjidel on kindel tähendus, siis hiraganat ja teist silbitähestikku katakanat kasutatakse foneetiliselt. Hiraganat kasutatakse peamiselt grammatiliste elementide märkimiseks, näiteks kui kanji 読 tähendab "lugema", siis hiraganaga saab tähistada selle pööret: 読んでいる (yondeiru) – "loen".

 Kirjutamisreeglid 

Ē või ei on enamasti kirjutatud えい, kuid on traditsioonilise sõnu, kus esineb ええ-na.
おう tähendab ō (oo), kuid mõnes traditsioonilises sõnas kirjutatakse おお. Näiteks いもうと (imōto – 'noorem õde') ja おおきい (ookii – 'suur').
Topeltkonsonanti väljendatakse väikese tsu-ga (つ) esimese konsonandi kohapeal. Näiteks けっこん (kekkon – 'abielu'). Topeltkonsonant esineb ainult sõna keskel.
Ji ja zu kirjutatakse reeglina じ ja ず. Mõnes sõnas on traditsiooniliselt ぢ ja づ.
Hiragana järgib traditsiooni, kus kolm partiklit kirjutatakse hääldusest erinevalt. O, kasutatakse partiklina を, mitte お. E, kasutatakse partiklina へ, mitte え. Wa, kasutatakse partiklina は, mitte わ.
Hiragana sümbolite ゐ (wi) ja ゑ (we) kasutamisest on loobutud.

 Hääldus 

Romanjis ī, ā, ū, ō, ē tähendavad topelttäishäälikut. Jaapani keeles puudub üldine sõnarõhk, kuid esineb erinevaid dialekte. Jaapani keele hääldus sarnaneb üsna palju eesti keele omaga, kuigi leidub ka erandeid.

う u – eesti u ja õ vahepealne.　し (shi), ち (chi), じ (ji) häälduvad tugevalt palataliseeritud vastavalt s-na, t(s)-na ja dz-na. Poolvokaali j kasutatakse や (ya) puhul. わ wa – hääldub nagu (u)a eesti sõnas raua(raud). Eesti r ja l vahepealsena hääldub ra (ら) r. N (ん) hääldub nagu m b ja p ees. Näiteks ねんまつ (nenmatsu hääldatakse nemmatsu) või さんぽ (sanpo hääldatakse sampo).

 Joonte tõmbamise järjekord ja suund 

Üldine jaapani silbikirja sümbolite kirjutamise järjekord on järgmine:

lateraalne joon vasakult paremale;
vertikaalne joon ülevalt alla;
ringikujuline päripäeva joon.

center

 Hiragana tabel 

 Vokaalidyōonあ aい iう uえ eお o(ya)(yu)(yo)か kaき kiく kuけ keこ koきゃ kyaきゅ kyuきょ kyoさ saし shiす suせ seそ soしゃ shaしゅ shuしょ shoた taち chiつ tsuて teと toちゃ chaちゅ chuちょ choな naに niぬ nuね neの noにゃ nyaにゅ nyuにょ nyoは haひ hiふ fuへ heほ hoひゃ hyaひゅ hyuひょ hyoま maみ miむ muめ meも moみゃ myaみゅ myuみょ myoや yaゆ yuよ yoら ra (kana)raり riる ruれ reろ roりゃ ryaりゅ ryuりょ ryoわ waゐ wiゑ weを o/woん nが gaぎ giぐ guげ geご goぎゃ gyaぎゅ gyuぎょ gyoざ zaじ jiず zuぜ zeぞ zoじゃ jaじゅ juじょ joだ daぢ (ji)づ (zu)で deど doぢゃ (ja)ぢゅ (ju)ぢょ (jo)ば baび biぶ buべ beぼ boびゃ byaびゅ byuびょ byoぱ paぴ piぷ puぺ peぽ poぴゃ pyaぴゅ pyuぴょ pyo

 Vaata ka 

Jaapani keel
Katakana

 Kirjandus 
Jaapani keele grammatika, Elli Feldberg, 2009 Kirjastus Ilo ja Elli Feldberg ISBN 978-9949-17-059-3
How to use good Japanese, The Japanese Language School of The International Students Institute, Japan
First Course in Japanese, Character Workbook, Tamako Niwa, 1971, University of Washington Press, Seattle and London
Japanese for busy people, Association for Japanese-Language Teaching, 1986, Kodansha International LTD. ISBN 4-770-1099-0

Kategooria:Jaapani keel
Kategooria:Tähestikud
Kategooria:Kiri

sv:Kana (skriftsystem)#Hiragana