Toompea

Toompea on kõrgendik Tallinna vanalinnas Toompea pangal.

Toompea on Tallinna vanim asustatud piirkond. Seal paikneb keskaegne Toompea linnus, algselt muinaseestlaste kindlustatud asulakoht, mis pärast 1219. aastat oli Taani, Saksa ordu ja Rootsi kindlus. Toompea oli kuni 1878. aastani Tallinna all-linnast eraldi seisev haldusüksus, mis allus vahetult algul ordule ja hiljem Eestimaa rüütelkonnale.Eesti kohanimeraamat, lk. 671

Toompea on nime saanud seal paikneva Tallinna toomkiriku (Domus Mariana) järgi.

 Looduslik asend ja moodustumine 
pisi|400px|Vaade Toompeale mere poolt
Toompea pind paikneb muust kesklinnast kuni 24 m kõrgemal kirde-edela sihilisel ligi 7 ha (umbes 400×250 meetri) suurusel paesel saarlaval, mis ulatub kuni 48 m üle merepinna (kultuurikihita 45,5 m).Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 500

Geoloogiliselt on Toompea aluspõhjalisel Tallinna keskkõrgendikul asuv paene kirde-edelasihiline kõvik, mille jalamiosaks on kambriumi liivakivid, kehamiks ordoviitsiumi lubjakivid Pakerordi lademest Lasnamäe lademeni. Toompea lava läbivad edelast kirdesse kaks tektoonilist rikkevööd, jalamit palistab rusukalle.

Toompea oli juba enne jääaega Põhja-Eesti paelavast kulumise tagajärjel eraldunud panganeemik. Hiljem on Toompea pinnamoodi kujundanud mandrijää, meremurrutus ja viimasel aastatuhandel peamiselt inimtegevus. Läänemere arenguloos ilmus Toompea esile saarekesena Antsülusjärve staadiumil. Litoriinamerest ulatus Toompea välja juba kõrge neemeotsana, mida üle Tõnismäe ühendas Ülemiste luiterannikuga kitsas tombololaadne kruusavall.

Toompea paljand asub Toompea läänenõlval. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina., vaadatud 4.05.2013.

 Nimelugu 
pisi|Raamatuillustratsioon vaatega Toompeale (1842)
Toompea on nime saanud Tallinna toomkiriku (Domus Mariana) järgi: 1486. aastal viidati saksa keeles esimest korda sellele kui Domberg ("toomimägi"). Varasemad säilinud ürikud mainivad piirkonda lihtsalt mäena (1327 ladina mons, 1372 saksa bergh) või linnusena (ladina castrum).

Esimest korda mainis kirjalikes allikates Toompead eesti keeles Anton thor Helle 1732. aasta nimeloendis, mis kajastas piirkonna jagunemist kaheks. Toompea all pidas ta silmas suurt linnust, kus asusid toomkirik ja aadli elamud. Ülejäänud Toompead ehk väikest linnust nimetas ta Linnapeaks (tollases kirjapildis Toompä ja Linnapä).

Toompea mäe muistne nimi võis olla Härjapea või Härjänpää ("Härja neem"), mille järgi sai nime ka Härjapea jõgi.Kirill Teiter: "Härjapea lugu" Reisimaailm, 2/2009 Kaudselt kinnitab seda ka 13. sajandil Taani hindamisraamatus esinev Harju kirjapilt Hæriæ (ehk "Härjä").

 Rahvaluule 
Eesti rahvuseeposes Kalevipoeg on Toompead kirjeldatud Kalevi kalmuna, mille kandis kokku tema lesk Linda.

 Vaata ka 
 Toompea pank
 Toompea tugimüür

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Eesti künkad