Aleksander Warma

Aleksander Warma, ka Aleksander Varma, VR I/3 (22. juuni 1890 Viinistu, Kõnnu vald, Harjumaa – 23. detsember 1970 Stockholm) oli Eesti riigimees, diplomaat ja sõjaväelane (kaptenmajor), peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis 30. märtsist 1963 kuni surmani. Aleksander Warma valiti 1966. aastal, 1968. aastal ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

Haridus ja tööelu algus
Hindreku talus Viinistu külas sündinud Aleksander Warma õppis Pärispea vallakoolis ja lõpetas 1905. aastal Kõnnu ministeeriumikooli. 1906. aastal perega Pernå valda kolinuna sai ta üheks esimeseks Kabböle eestlaseks. Aastail 1910–1912 õppis ta Käsmu merekoolis ja 1913–1914 Narva merekoolis. Kaugsõidukapteni eksami tegi ta Riias ja 1920. aastal tegi eksternina küpsuseksami Tallinna Õpetajate Seminari juures. Aastail 1907–1914 töötas ta vaheaegadega mitmel laeval, oli kütja, madrus, pootsman ja tüürimees.

Esimeses maailmasõjas osales Aleksander Warma Vene-Balti sõjalaevastiku koosseisus. 1916. aastal tegi ta Kroonlinnas mereväe lipniku eksami ja teenis kuni märtsini 1918 miiniristlejal Zarja vahiülemana.

Vabadussõja ajal oli Aleksander Warma Eesti merejõudude Mereväe Valitsuse osakonnajuhataja, Merejõudude Staabi ülema abi ja ülema kohusetäitja. Alates 1920. aastast töötas ta Merejõudude Staabi juristina ja oli sõjalaeva Mardus komandör, seejärel töötas ta Sõjaministeeriumi juristina.

Aastail 1921–1924 õppis Aleksander Warma Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas rahvusvahelist õigust ja kaitses 1929. aastal magistritöö "Enamsoodustusklauselist kaubalepingutes".Peep Pillak. Aleksander Warma 125. sünniaastapäeva puhul esitleti postmarki. Eesti Päevaleht (Rootsi), 1. juuli 2015

Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

 Diplomaadi teenistuskäik 
1925–1927 – Välisministeeriumi juriidilise büroo juhataja
1927–1931 – Välisministeeriumi administratiivosakonna juhataja 
1931Vabariigi Valitsuse otsus nr. II 20. märtsist 1931>–1932 – saatkonnanõunik Moskvas
1932–1938 – peakonsul Leningradis
1938–1939 – saadik Kaunases
1939–1944 – saadik Helsingis
?–1963 Teenetemärkide Komitee esimees
1953–1963 – välisminister
1. jaanuarist 1962 30. märtsini 1963 – peaministri asetäitja
30. märtsist 1963 23. detsembrini 1970 – peaminister vabariigi presidendi ülesandeis 
1964–1970 – Eesti esindaja Pariisis

 Teenetemärgid 
Vabadusristi I liigi 3. järk – 18. mail 1920
Valgetähe II klassi teenetemärk – 24. veebruaril 1938
Läti Kolme Tähe orden – 8. mail 1931
Soome Valge Roosi Ordu II klassi komandör – 29. aprillil 1931
Vene Georgi IV ja III järgu rist – 1915

 Isiklikku 
Oli aastatel 1918–1927 abielus õpetaja Anni Warmaga (sündinud Anni Pulk) ja alates 1931. aastast Marta Warmaga (sündinud Marta Alep). Isa Johannes Warma oli üks Kabböle kaluriküla asutajaid Pernaja vallas Soomes; Aleksander Warma oli üks küla esimesi elanikke 1906. aastal.

Aleksander Warma matusetalitus toimus 16. jaanuaril 1971 Stockholmi Jakobi kirikus, selle pidas peapiiskop Johannes Oskar Lauri. Ta maeti augustis 2002 koos abikaasaga ümber Tallinna Metsakalmistule.

Mälestuse jäädvustamine
pisi|180px|Mälestusmärk Viinistul
2005. aastal tähistati Aleksander Warma 115. sünniaastapäeva Viinistul konverentsiga.
22. juunil 2008 avati Eesti Vabariigi järjepidevuse eest seisnud riigimehe ja riigipea Aleksander Warma sünnikohas Viinistul mälestusmärk, millel on kiri: Siin Hindreku talus sündis peaminister presidendi ülesannetes Aleksander Warma VR I/3 22.06.1890 – 23.12.1970. Osalesid Riigikogu esimees Ene Ergma, riigisekretär Heiki Loot, Kuusalu vallavanem Kalmer Märtson. Mälestuskivi õnnistas EELK Kuusalu koguduse õpetaja Jaanus Jalakas. Kivi avamisele järgnes koosviibimine Viinistu kunstimuuseumis, kus Warma elust ja tegevusest andsid ülevaate Välisministeeriumi kantsler Matti Maasikas, Eesti mereväe ajaloonõunik Reet Naber ja ajaloolane Küllo Arjakas.Aleksander Warma sünnikoht saab mälestusmärgi www.syndikaat.ee Kasutatud 19.08.2012.Viinistul avati mälestustahvel president ALEKSANDER WARMALE www.sonumitooja.ee Kasutatud 19.08.2012.
2015. aastal andis Eesti Post välja tema mälestuseks postmargi.https://pood.post.ee/?id=1595&product_id=8806&c_tpl=1019

 Teosed 
Diplomaadi kroonika. Ülestähendusi ja dokumente aastatest 1938–44. Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1971; 2. trükk: Tallinn: Olion, 1993.

(Teos on ilmunud ka soome keeles: Lähettiläänä Suomessa 1939–1944: muistiinpanoja ja dokumentteja diplomaatin taipaleelta. Tõlkija Martti Rauhala. Helsingi: Otava, 1973.)

 Vaata ka 
 Aleksander Warma valitsus

Viited

 Välislingid 
 Ametisseastumise käskkiri
 Alo Lõhmus: "Suursaadik Warma tähtsaim noot" Postimees, 24. august 2002
 120 aastat diplomaat Aleksander Warma sünnist
 Reet Naber. Kõne Aleksander Warma 120. sünniaastapäeva tähistamisel

Kategooria:Eesti välisministrid
Kategooria:Eesti saadikud Leedus
Kategooria:Eesti saadikud Soomes
Kategooria:Eesti eksiilvalitsuse liikmed
Kategooria:Merejõudude Staabi koosseis
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Kategooria:Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Kategooria:Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liikmed
Kategooria:Vabadusristi I liigi 3. järgu kavalerid
Kategooria:Valgetähe II klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kolme Tähe ordeni kavalerid
Kategooria:Eestlased Soomes
Kategooria:Eestlased Rootsis
Kategooria:Sündinud 1890
Kategooria:Surnud 1970