Oskar Kask

Oskar Reinhold Kask (7. jaanuar 1898 (26. detsember 1897 vkj) Pärnu – 13. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik. 

Ta oli aastail 1924–1936 Pärnu linnapea ja 1936–1940 Eesti sotsiaalminister.

Ta oli ka Riigikogu liige (15. juuni 1926 – 14. juuni 1929 ja 7. mai 1930 – 31. detsember 1937), Rahvuskogu liige ning I Riigivolikogu liige (32. valimisringkonnast).

Elulugu
Ta võttis osa Eesti Vabadussõjast, lõpetas 1919. aastal Sõjakooli (1. lend) ja 1923. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Kask oli ajakirjanik ja Eesti Tööerakonna aktivist Pärnus, Pärnu linnavolikogu liige ja Pärnu linnapea (1924–36; ametisse astudes oli ta noorim Eesti linnapea). Ta oli Tööerakonna esimees aastail 1930–1932. III Riigikogu, IV Riigikogu ja V Riigikogu liige. V Riigikogus oli ta algul Rahvusliku Keskerakonna nimekirjas, alates 1933. aastast sõltumatu saadik. Konstantin Pätsi viienda valitsuse valimise eel 21. oktoobril 1933 astus ta Rahvusliku Keskerakonna Riigikogu rühmast välja. Sel puhul teatas ta: "Olen küll vabadussõjalane ja olen sümpatiseerinud noorema generatsiooni võitluse riigielu põhjalikuks uuenduseks, kuid ei ole aga vabadussõjalaste liidu liige ja loomulikult ei või ka olla vabadussõjalaste liitude esindajaks riigikogusMiks O. Kask lahkus keskerakonna riigikogu rühmast. Vaba Maa, 24. oktoober 1933, nr. 249, lk. 3.." Aastail 1935–1940 oli Kask Isamaaliidu juhatuse liige, Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. Aastail 1936–1940 oli ta sotsiaalminister Konstantin Pätsi viiendas valitsuses, Kaarel Eenpalu teises valitsuses ja Jüri Uluotsa valitsuses. Tema isa, Pärnu majaomanik Jaan Kask (4. veebruar 1859 – 24. märts 1936), suri päev pärast tema ametisse astumist.

Tunnustus
Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1928
Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk (7. veebruar 1929)
Kotkaristi V klassi teenetemärk (10. juuni 1929)
Valgetähe I klassi teenetemärk (31. detsember 1937)
Looduskaitsemärgi II järk (1. mai 1940)

Surm
NKVD vahistas Oskar Kase 1941. aasta juunis. Ta lasti maha Sverdlovski oblastis 13. märtsil 1942. Tema ja veel kahe endise Pärnu linnapea (Hugo Kuusner ja Priit Suve) mälestuseks on Pärnu Alevi kalmistule püstitatud hauakivi.https://www.kalmistud.ee/haudi?action=kaart&kalmistu=129&o=224350 Kalmistud.ee

Viited

Kirjandus
Tööteenistuse sisseseadmine kaalumisel. Uus Eesti, 6. jaanuar 1939, nr. 5, lk. 3.

Kategooria:Eesti sotsiaalministrid
Kategooria:III Riigikogu liikmed
Kategooria:IV Riigikogu liikmed
Kategooria:V Riigikogu liikmed
Kategooria:Rahvuskogu liikmed
Kategooria:I Riigivolikogu liikmed
Kategooria:Riigikaitse Nõukogu liikmed
Kategooria:Pärnu linnapead
Kategooria:Rahvusliku Keskerakonna poliitikud
Kategooria:Eesti juristid
Kategooria:Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Karutapja ordeni kavalerid
Kategooria:Valgetähe I klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kotkaristi V klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Looduskaitsemärgi kavalerid
Kategooria:Hukatud Eesti poliitikud
Kategooria:Sündinud 1898
Kategooria:Surnud 1942