Burgundia

Burgundia (prantsuse keeles Bourgogne) oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa keskosas. Ajalooline Burgundia on peamiselt põllumajanduslik piirkond ja tuntud veinipiirkond. Piirkond jagunes neljaks departemanguks: Yonne, Côte-d'Or, Nièvre ja Saône-et-Loire.

2016. aastal liideti Burgundia ja Franche-Comté piirkond Burgundia-Franche-Comté piirkonnaks.

 Nimi 
Nimi tuleb burgundidelt, Bornholmilt pärit olevalt iidselt germaani rahvalt, kes asusid piirkonda varakeskajal. Vanapõhjakeelne nimi Bornholmile oli Burgundaholmr. Näiteks samaväärne nimi tänapäeva Skandinaavias on Borgund Norras.

 Geograafia 
Burgundia piirkond oli suurem kui vana Burgundia hertsogkond ja väiksem kui Burgundia hertsogite valitsetud ala tänapäeva Hollandist kuni Auvergne'i piirini. Tänapäeval koosneb Burgundia järgmistest vanadest provintsidest:

 Burgundia: Côte-d'Or, Saône-et-Loire ja Yonne'i lõunapoolne osa. See vastab vanale Burgundia hertsogkonnale (hiljem Burgundia provints). Siiski pole vana Burgundia krahvkond (hiljem Franche-Comté provints) arvatud Burgundia piirkonda, vaid moodustab Franche-Comté piirkonna. Samuti on väike osa Burgundia hertsogkonnast (Burgundia provintsist) nüüd Champagne-Ardenne piirkonnas.
 Nivernais: nüüd Nièvre'i departemang
 Yonne'i põhjapoolne osa on territoorium, mis ei olnud Burgundia osa (vähemalt mitte 11. sajandist alates), ning oli piiriala Champagne'i, Île-de-France'i ja Orléanaisi vahel, sõltudes kõigist neist provintsidest eri aegadel ajaloos.

 Suured omavalitsused 
 Autun
 Auxerre
 Beaune
 Chalon-sur-Saône
 Dijon
 Le Creusot
 Mâcon
 Montceau-les-Mines
 Nevers
 Prémery
 Sens

 Kliima 
Selle piirkonna kliima on sisuliselt mereline (Cfb Köppeni kliimaklassifikatsioonis), kontinentaalse mõjuga ("poolkontinentaalne kliima").

 Ajalugu 

pisi|Teise Burgundia hertsogkonna ja hiljem Prantsusmaa Burgundia provintsi vapp
pisi|Burgundia tekkimine – piirkond tervikuna koosnes peaaegu kogu oma ajaloo jooksul aladest, mis näidatud kui Bourgogne ja Provence, paiknedes Lombardiast Põhja-Itaalias läänes. Siiski sisaldasid Burgundia valdused meesliini hääbumise ajal palju maid frankide piirkonnas Neustrias – läksid pärast seda Felipe II-le, ala sai tuntuks kui Hispaania Madalmaad, reformatsiooni ajal toimus Hollandi mäss

Burgundiat asustasid järgemööda keldid, roomlased (galloroomlased) ja 4. sajandil Rooma liitlased burgundid, võib-olla Bornholmilt (Läänemeri) pärit germaani rahvas, kes asus sinna ja rajas oma kuningriigi. See burgundide kuningriik vallutati 6. sajandil ühe teise germaani hõimu, frankide poolt, kes jätkasid Burgundia kuningriigiga oma võimu all. 

Hiljem jagati piirkond Burgundia hertsogkonna (läänes) ja Burgundia krahvkonna (idas) vahel. Burgundia hertsogkond on kahest paremini tuntud, kuna sellest sai hiljem Prantsusmaa Burgundia provints, samas Burgundia krahvkonnast sai Prantsusmaa Franche-Comté provints, mis sõna-sõnalt tähendab vabakrahvkonda.  

Burgundid olid üks germaani rahvas, kes täitis Rooma riigi lääneosa kokkukukkumisega jäetud võimuvaakumi. 411. aastal ületasid nad Reini jõe ja rajasid kuningriigi Wormsis. Keset korduvaid kokkupõrkeid roomlaste ja hunnide vahel hõlmas burgundide kuningriik lõpuks ala, mis tänapäeval on piiriala Šveitsi, Prantsusmaa ja Itaalia vahel. 534. aastal alistasid frangid viimase burgundide kuninga Godomari ja neelasid territooriumi oma kasvavasse impeeriumisse.

Burgundia tänapäevane olemasolu põhineb Frangi riigi lagunemisel. 880. aastatel oli neli Burgundiat:

 Ülem-Burgundia kuningriik Genfi järve ümbruses,
 Alam-Burgundia kuningriik Provence'is,
 Burgundia hertsogkond Saône jõest läänes,
 Burgundia krahvkond Saône jõest idas.

Ülem- ja Alam-Burgundia kuningriigid ühendati uuesti 937. aastal ja neelati 1032. aastal Konrad II ajal Saksa-Rooma riiki kui Arles'i kuningriik. Burgundia hertsogkonna annekteeris Prantsusmaa 1004. aastal. Burgundia krahvkond jäi Saksa-Rooma riigiga lõdvalt seotuks (vahelduvalt sõltumatu, sellest nimi "Franche-Comté") ja liidendati Nijmegeni lepinguga 1678. aastal lõplikult Prantsusmaaga.

Keskajal oli Burgundia mõne väga tähtsa läänekiriku ja kloostri asukoht, nende seas Cluny, Cîteaux ja Vézelay.

pisi|left|Burgundia 14. sajandi Prantsusmaal, William Robert Shepherdi kaart
pisi|Burgundia hertsogkonna (Bourgogne) territoorium 1477. aastal kollasega

Saja-aastase sõja ajal andis Prantsusmaa kuningas Jean II hertsogkonna oma nooremale pojale Philippe Julgele, mitte ei jätnud seda oma järglasele Prantsuse troonil. Varsti muutus hertsogkond troonile suurimaks rivaaliks, kuna Burgundia hertsogitel õnnestus koostada riik, mis ulatus Šveitsist Põhjamereni, suures osas abielude kaudu. Burgundia territooriumid koosnesid arvukatest läänidest mõlemal pool (siis suuresti sümboolset) piiri Prantsusmaa kuningriigi ja Saksa-Rooma riigi vahel. Selle majanduslik süda oli Madalmaades, eriti Flandrias ja Brabantis. Õukond Dijonis varjutas Prantsuse õukonda nii majanduslikult kui ka kultuuriliselt. Belgias ja Hollandi lõunaosas tähendab "Burgundia elustiil" nüüdki "elu, hea toidu ja pillava vaatemängu nautimist".

Burgundia sõdade ajal tapeti Nancy lahingus 1477. aastal viimane hertsog Charles Südi ja hertsogkond ise annekteeriti Prantsusmaa poolt. 15. sajandi lõpul ja 16. sajandi algul pakkusid teised Burgundia territooriumid võimubaasi Habsburgide tõusuks, pärast seda, kui Austria Maximilian abiellus hertsogi ainsa tütre Mariega. Pärast viimase surma viis tema abikaasa õukonna algul Mecheleni ja siis Coudenbergi lossi Brüsselis ning valitses siit riigi jäänuseid, Madalmaid (Burgundia Madalmaad) ja Franche-Comtéd, mis oli veel keiserlik lään. Viimase territoorium loovutati Prantsusmaale Nijmegeni lepinguga 1678. aastal.

Prantsuse revolutsiooniga 18. sajandi lõpul piirkondade haldusüksused kaotati, kuid taastati viienda vabariigi ajal 1970. aastatel. Tänapäeva piirkond koosneb suuremas osas endisest hertsogkonnast.

 Kultuur 
pisi|Karjamaa Burgundias

 Vein 
pisi|Chardonnay viinamäed Côte de Beaune lõunaosas Meursault linna ümbruses

Burgundia on üks Prantsusmaa peamisi veinitootmise piirkondi. See on väga tuntud nii punaste kui ka valgete veinide poolest, mis enamasti tehtud vastavalt Pinot Noiri ja Chardonnay viinamarjadest, kuigi leidub ka muid viinamarjasorte (nt Gamay, Aligote, Pinot Blanc ja Sauvignon Blanc). Piirkond jaguneb Côte-d'Oriks, kus leiduvad kõige kallimad ja hinnatumad Burgundia veinid, ning Beaujolais'ks, Chablis'ks, Côte Chalonnaise'iks ja Mâconiks.

Tippveinide maine ja kvaliteet koos faktiga, et neid toodetakse sageli väikese partiina, on kaasa toonud suure nõudluse ja kõrged hinnad, kus mõned Burgundia veinid on kõige kallimate veinide hulgas maailmas.

 Köök 
Kuulsad Burgundia toidud on coq au vin, beef bourguignon ja Époisses de Bourgogne'i juust.

 Välislingid 
Turismileht (prantsuse, inglise ja saksa keeles)

Kategooria:Prantsusmaa endised piirkonnad