Mardikalised

Mardikalised (Coleoptera) on lülijalgsete selts putukate klassist.

Mardikalised on loomariigi liigirikkaim selts. Neid on kirjeldatud umbes 350 000 liiki, kuid hinnanguliselt on neid mitu korda rohkem. Eestis on leitud 3073 liiki, kuid neid arvatakse leiduvat vähemalt 3400Putukaliikide arv. Neist enamik on maismaalised, kuid osade mardikate elutegevus on seotud ka veekeskkonnaga. Oma suure isendite hulga, biomassi ja ökoloogiliste seoste tõttu on mardikad tähtsad maismaakoosluste komponendid. 

Nende teaduslik nimetus tuleb kreekakeelsetest sõnadest koleos ('tupp', 'kate') ja pteros ('tiib'). Mardikate uurimisega tegeleb koleopteroloogia

Toitumistüübi järgi on mardikad fütofaagid, adefaagid, saprofaagid, koprofaagid, nekrofaagid või polüfaagid. Parasiite on suhteliselt vähe. Need elavad koos mesilaste, sipelgate, termiitide, herilaste ja ämblikega. Partneri leidmiseks kasutavad feromoon-, heli (siklased) ja ka valgussignaale (jaanimardikas). Mardikalised liigitatakse kolme alamseltsi:
 röövmardikalised (Adephaga), näiteks jooksiklased ja vees elavad ujurlased;
 vetiktoidumardikalised (Myxophaga);
 segatoidumardikalised (Polyphaga), kelle hulka kuulub valdav osa mardikalisi.

Mardikalisi elab palju ka inimelamutes. Lahtiselt seisma jäänud jahusse ning jahusaadustesse asuvab peagi elama harilik jahumardikas ning väike-jahumardikas.

Mardikaliste eripäraks on enamasti kogu tagakeha katvad jäigad ja tugevad eestiivad. See eesmine paar tiibu on kujult muutunud ja moodustavad nn kattetiivad (elytrae). Teise tiivapaari tiivad on kilejad ja mardikad kasutavad neid lendamiseks. Kattetiivad asetatakse lennu ajal seljale kokku või kasutatakse lennul kandepindadena. Suised on haukamistüüpi. 

 Eesti mardikaliste täielik süsteem sugukondadeniHarry Vähk 2014. Eesti mardikate (Coleoptera) sugukondade määraja ja selle koostamisest. Vt.

Mõned varem sugukondadena käsitletud rühmad on käesolevas süsteemis alamsugukondadeks:
kuldpõrniklased (Cetoniidae) on alamsugukond (Cetoniinae) sugukonnas põrniklased (Scarabaeidae)
puidupurelased (Lyctidae) on alamsugukond (Lyctinae) sugukonnas purelased (Bostrichidae)
tooneseplased (Anobiidae) on alamsugukond (Anobiinae) sugukonnas teesklased (Ptinidae)
ürasklased (Scolytidae) on alamsugukond (Scolytinae) sugukonnas kärsaklased (Curculionidae)
ebaürasklased (Platypodidae) on alamsugukond (Platypodinae) sugukonnas kärsaklased (Curculionidae)

 Vaata ka  
Eesti mardikate loend
koleopteroloogia
veemardikad

 Viited 

Välislingid

Mardikaliste pildigalerii