Sangaste mõis

pisi|300px|Peahoone
pisi|300px|Peahoone
Sangaste mõis (saksa keeles Schloß Sagnitz) oli rüütlimõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Valga maakonna Otepää valda.

Ajalugu
Keskajal oli Sangaste Tartu piiskopi tähtsama lauamõisaid. Liivi sõja järel oli mõis Poola Tartu vojevoodkonna Tartu staarostkonna folvark ehk riigimõisEnn Tarvel, Riigimõisate majanduslikust arengust Lõuna-Eestis XVI sajandil lõpul ja XVII sajandi algul, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised IX köide. Ühiskonnateaduste seeria 1960 nr 4, lk 386.

1626. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf mõisa diplomaadile Christoph Ludwig Raschele (1584–1645). 17. sajandi viimasel kolmandikul oli mõisa rentnik Liivimaa maamarssal ja Riia komandant, oberst Gotthard Wilhelm von Budberg.

1723. aastal andis Peeter I mõisa koos Karula kihelkonna Karula mõis ja Kaagjärve mõisaga kindralleitnandile ja sõjakomissarile Ivan Golovinile (1672–1737). 1741. aastal eraldati Sangastest Karula mõis, kui Ivan Ivanovitš Golovin müüs mõisa parun Georg Albrecht Mengdenile. Hiljem oli Sangaste omanik tema poeg, galeerilaevastiku komandör admiral Aleksandr Golovin (surnud 1766), kelle tütre Katariina abielu kaudu ülemõuemarssali vürst Nikolai Golitsõniga (1727–1787) läks mõis nende pojale kammerjunkrule ja hilisemale kammerhärrale vürst Aleksandr Golitsõnile. Viimane pantis Sangaste koos Kaagjärve mõisaga 1797. aastal kolleegiuminõunikule parun Karl Georg von Arpshofenile (1742–1804). 

Selle järel oli mõis lühikest aega Arpshovenite käes ja 1808. aasta kevadel ostis selle Friedrich Georg von Berg (1763–1811), kelle poegadest 1839. aastal sai omanikuks hilisem Venemaa kindralfeldmarssal krahv Friedrich Wilhelm Rembert von Berg (1793–1874) ja 1851 Johanniitide ordu rüütel krahv Gustav von Berg (1796–1861).Leonhard von Stryk: Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil, Der ehstnische District mit vier karten. Dorpat: C. Mattiesen, 1877, lk.148–149 Kui enamik mõisaid võõrandati, jäeti Sangaste mõis edasi rendile krahv Friedrich Georg Bergile (1845–1938), teenete eest põllukultuuri alal. Soome valitsuse survel mõisasüda tagastatiSoome märgukiri Sangaste mõisa pärast., Postimees (1886-1944), nr. 121, 5 mai 1934 ning kuulus endistele omanikele 1939. aastani.

Sangaste mõisa, enne iseseisvumist Vene Põllutööministeeriumile allunud Rakendusbotaanika Büroo katsepõllud Sangaste mõisas, andis Eesti Põllutööministeerium 1919. aastal Eesti Sordiparanduse Seltsi hoole allaKarl Annuk. Taimekasvatuslikust katsetegevusest Eestimaal ja Põhja-Liivimaal XIX sajandil ja XX sajandi kahel esimesel aastakümnel, Agraarteadus, 11 (3), lk 8.

Sangaste mõisa maad tükeldati 1. maist 1927. aastal ja 10 hektari suurune koht Sangaste mõisa maast anti tähtajalisele rendile ka kirjanik Richard RohtileRichard Roht hakkab maad harima., Postimees (1886-1944), nr. 299, 3 november 1926. Krahv Bergi pärija Erna Berg rentis pärast Friedrich Georg Bergi surma, mõisale kuulunud maa vakamaaviisi ümbruskonna talupidajaile. Lossi vallasvara müüdi oksjonil maha.Sangaste mõisa maa renditi vakamaaviisi. Postimees 05.06.1940
pisi|200px|Veetorn

Mõisakompleks

1870. ja 1880. aastatel rajati Friedrich von Bergi (1845–1938) eestvedamisel Eesti üks esinduslikemaid mõisakomplekse, mille tähelepanuväärseim osa on Otto Pius Hippiuse projekteeritud kahekorruseline peahoone.

Historitsistlik hoone on väga liigendatud ja selle fassaadi kaunistab sihvakas torn.

Ka enamik kõrvalhooneid on kujundatud lossiga samas stiilis. Märkimist väärivad kindlust meenutav tallikompleks (vaadatud 02.01.2022) ja veetorn (vaadatud 02.01.2022), piirdemüürid (vaadatud 02.01.2022), mõisa teede piirdepostid (vaadatud 02.01.2022). Mõisakompleksi kuulusid veel tall-tõllakuur (vaadatud 02.01.2022), valitsejamaja (vaadatud 02.01.2022), ait (vaadatud 02.01.2022), meierei (vaadatud 02.01.2022), aednikumaja (vaadatud 02.01.2022), mõisa aedniku tööriistakuur (vaadatud 02.01.2022), rehi (vaadatud 02.01.2022) ja Sangaste mõisa 2 rehehoone varemed (vaadatud 02.01.2022) ning Sangaste surnuaia kabelid (vaadatud 02.01.2022) (vaadatud 02.01.2022) .

Mõisasüda püsis Bergide kasutuses 1939. aastani. Praegu hooldab seda Otepää vald.
 Sangaste mõisa park 
Sangaste mõisa park (vaadatud 02.01.2022) oli üks suuremaid (77,8 ha) ja liigirikkamaid mõisaansamblisse kuuluvaid vabakujunduslikke parke. Parki suunduvad eri suundadest kilomeetrite pikkused lehtpuualleed, mis on olulised mõisasüdame tunnused. Tänapäevani säilinud vabakujundusliku metsapargi rajas krahv Berg isiklikult, istutades parki 170 liiki puid. Pargis kasvab TBA andmeil 424 taksonit puid ja põõsaid (okaspuid 61 taksonit, lehtpuid 145, põõsaid 218).

 Mõisahooned 

Viited

Kirjandus
 Lk 72-74
 Lk 148-149
"Viimne mohikaanlane" mõisade peres. Esmaspäev, 10. september 1938, nr 37, lk 4.

Välislingid

Eesti mõisaportaal
Sangaste mõisa ajalugu
Sangaste lossi ajalugu

Kategooria:Liivimaa fideikomissmõisad
Kategooria:Tartumaa mõisad
Kategooria:Otepää vald
Kategooria:Sangaste kihelkond
Kategooria:Bergid (Päri)