Suguti

Suguti (ladina keeles penis, kreeka keeles phallos) on isaslooma  sugutamiselund ehk kopulatsioonielund ehk paaritumiselund ehk välimine isassuguelund. Selgroogsete kopulatsioonis etendab suguti tähtsat osa.John Sparks, Sugupoolte heitlus loomariigis. Seks ja looduslugu, tõlkinud Peeter Vissak, ISBN 9985 3 0378 4, Varrak, lk 81, 2001 Suguti ehitus, morfoloogia ja asend on loomaliigiti erinevad. 

Imetajatel on suguti ehk peenis ühtlasi ka kusemiselund ehk isaskusiti (ladina keeles urethra masculina). Teistel imetajatel peale inimese nimetatakse seda ka kürvaks (nimetav: kürb). 

Peenise kujutis ehk fallos on oluline sümbol mitmetes kultuurides.

 Lindude peenis 

Lindude kopulatsioonielund erineb oma ehituselt tunduvalt imetajate peenisest. Neil paikneb peenis kloaagi kõhtmisel seinal. Peenise morfoloogia võib erineda nii liigiti kui ka indiviiditi, nii võib veelindude peenis jäikpundumise ehk erektsiooni korral, mida põhjustab rikkalik lümfisoonestik, olla 4 kuni 6 sm pikkune.Harald Tikk, Matti Piirsalu, Viive Tikk, Liisa Hansson,LINNUKASVATUSE TERMINID,  lk 69, Tartu 2011, Tartumaa Põllumeeste Liit Veebiversioon (vaadatud 02.10.2013)

Neil esineb kahte sorti peenist :

Väljasopistuv peenis (Penis protrudens), ligi 3% lindudest (partlastel, jaanalindlastel, (emud, nandud, kiivid)Piret Pappel, Evolutsioon õnnistas jaanalinde isevärki sugutiga,09.12.2011 18:27;
Penis non-protrudens- seemnerakud satuvad emaslinnu suguelunditesse, kui isaslind surub oma kloaagiava vastu emaslinnu kloaaki.

Imetajad

Paljudel imetajatel, nende hulgas paljudel ahvidel, närilistel, hüljestel, merelõvidel ja morskadel on peenises, lõtvumise vältimiseks, peeniseluu ehk sugutiluu (laculum).John Sparks, Sugupoolte heitlus loomariigis. Seks ja looduslugu, tõlkinud Peeter Vissak, ISBN 9985 3 0378 4, Varrak, lk 85, 2001 

Inimesel on peeniseluu taandarenenud.

Imetajate peenised jagatakse kahte põhitüüpiJohn Sparks, Sugupoolte heitlus loomariigis. Seks ja looduslugu, tõlkinud Peeter Vissak, ISBN 9985 3 0378 4, Varrak, lk 82, 2001: 
 pidevas valmisolekus vahekorda astumiseks;
 vaskuloosne (vererõhu toimel).

 Morfoloogia 
Maailma suurimateks peenisteks loetakse vaskuloosset tüüpi suguteid: Nii võib  isaelevandi peenis kaaluda 25 kilogrammi ja võib, vererõhu survel, ulatuda pikkuses kuni 2 m.

Välisehitus
Suguti, koos munandikotiga, on välimine isassuguelundEnn Ernits, Esta Nahkur,  Koduloomade anatoomia, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 238– 239, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8: 

sugutijuur (redix penis)
sugutikeha (corpus penis)
sugutilukk (glans penis)
sugutiselg (dorsum penis)
kusitmine pind (facies urethralis)
sugutivabaosa (pars libera penis)
eesnahk (pr(a)eputium).

Inimene
Rahvusvahelises inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica  on elundi klassifikatsioon järgmine: A09.4.01.001: Penis. Peenis (suguti)

 Vaata ka
Eesnääre
Hemipeenis
Sugutusjäse

 Viited 

 Välislingid 
John Sparks, Sugupoolte heitlus loomariigis. Seks ja looduslugu, tõlkinud Peeter Vissak, Varrak, 2001, ISBN 9985 3 0378 4
Enn Ernits, Esta Nahkur,  Koduloomade anatoomia, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.

Välislingid

Peenise anatoomia
Sissekanne Terminologia Anatomicas A09.4.01.001: Penis. Suguti

 Patoloogia
 Melanoom: Yunxiang Li, Haichao Yuan, Anguo Wang jt, Case report Malignant melanoma of the penis and urethra: one case report, World Journal of Surgical Oncology 2014, 12:340 doi:10.1186/1477-7819-12-340, 11. november 2014, veebiversioon (vaadatud 5.07.2015) (inglise keeles)

Kategooria:Sigimiselundkond