Kolõvan

Kolõvan (Колывань) on alev Venemaal Novosibirski oblastis, Kolõvani rajooni halduskeskus.

 Nime päritolu 

Kolõvani nime päritolule ei ole rahuldavat selgitust. Arvatakse, et nimetus on üle kandunud Altaist, kuid Lääne-Siberis on see üldse levinud toponüüm. Tšaja rajoonis on endine asula Kolõvanka, Tomski oblastis on Kolõvannaja tee ja Kolõvani järsak, Jaškovo rajoonis Kolõvanski Kljutš ning Tšerepovo rajoonis on kohanimi Kolõvanski stolb. Nime sellist levikut selgitaks perenimi Kolõvanov. O. Sablina selgitas nime päritolu turgi sõnatüvedega "kolõ" 'linn' ja "van" 'järv'. Nimeselgitus "Kol Ivana" 'Ivani kiil' ei ole usutav. Keeleteadlase Vladimir Nikonovi arvates võib uskuda Ja. Kalima oletust, et nimi tuleb leedu sõnast kalvė 'sepikoda'.Ida Vorobjova. ЯЗЫК ЗЕМЛИ, Западно-Сибирское книжное издательство, Novosibirsk 1973, lk. 43–44. Vaadatud 23. oktoobril 2023

 Ajalugu 

Kolõvani ajalugu algab Tšaussi ostrogi (kindlusasula) asutamisega 10. juulil (vkj. 29. juunil) 1713 Tšaussi jõe kaldale 6 versta kaugusele jõe suubumisest Obi. Asula rajati Venemaa lõunapiiride kaitseks kirgiiside rünnakute vastu. Asulas on säilinud mitmeid üle 200-aastasi palkmaju.

Vaenlased pole Kolõvani mitte iialgi rünnanud ja Venemaa lõunapiir nihkus lõuna poole. Seetõttu kaotas Kolõvan sõjalise tähtsuse, kuid arenes kaubanduskeskuseks. Sel sajandil loodi Moskva ja Pekingi vaheline kaubatee, mida nimetati Siberi traktiks ehk Suureks teeteeks vastandina Suurele siiditeele ja see kaubatee läbis Kolõvani.

1890. aastal hakati plaanima Siberi raudteed. Trassi valiku eest vastutas teedeinsener Nikolai Garin-Mihhailovski. Ainsa Obi ületamiseks sobiva koha leidis ta Kolõvanist mitukümmend kilomeetrit lõuna poolt: ainult seal olid jõe mõlemad kaldad raudtee ehitamiseks sobiva kõva pinnasega, ühtlasi oli Ob seal kitsam kui mujal. Legendi järgi pakkusid Kolõvani kaupmehed Garin-Mihhailovskile kotitäie kulda, kui ta soovitab trassi ehitada läbi Kolõvani, kuid 1892 kinnitas Aleksander III lõunapoolse trassi. Obi ja Siberi raudtee ristumiskohale tekkis asula, mis algul kandis nime Novonikolajevsk, hiljem Novosibirsk, mis kasvas suurlinnaks, aga Kolõvan jäi kängu.

1925 jagati Kolõvan mitmeks põllumajandusasulaks ja kuni 1940. aastate lõpuni meenutas ta pigem suurt küla. Alles seejärel hakkas Kolõvani rahvaarv taas kasvama ja 1964 nimetati Kolõvan aleviks.

 Viited 

Kategooria:Novosibirski oblast
Kategooria:Venemaa alevid