Tomat

Tomat (botaaniline nimetus harilik tomat; Solanum lycopersicum, sünonüümid: Lycopersicon esculentum ja Lycopersicon lycopersicum) on taimeliik maavitsaliste sugukonnast. Ta arvatakse kas tomati (Lycopersicon) või maavitsa (Solanum)  perekonda.

Tomatiks nimetatakse ka tomati vilja. Tomati viljad on ümmargused, lapikud või piklikud siledad või ribilised; peamiselt punased, harvemini ka kollased, roosad, violetsed ja isegi valged.

 Ajalugu 

Peruust Euroopasse tõid tomati 16. sajandil hispaanlased. Hispaanias hakati seda kasvatama ilutaimena; tomati vilju peeti mürgiseks. Toiduks hakati tomatit tarvitama alles 18. sajandil esmajoonelt Itaalias, kuid ka Prantsusmaal ja Hispaanias. Nende riikide rahvusköögis mängib tomat siiani väga olulist rolli. Ka on need kolm Euroopa suurimad tomatikasvatajad.

Prantslased andsid algselt akaatsiaõunaks kutsutud tomatile ka uue imetleva nime pomme d'amour ehk 'armastuse õun', millest hiljem sai pomme d'or ehk 'kuldne õun'.

Eestis tunti tomatit veel 20. sajandi alguseski vähe.

 Tomatikasvatus 

Tänapäeval kasvatatakse tomatit kogu maailmas; parasvöötmes (sealhulgas ka Eestis) peamiselt üheaastase katmikkultuurina. Euroopas kasvatatakse tomatit kokku umbes 400 000 hektaril. Avamaal viljeletakse seda kõige enam Itaalias (u 110 000 ha) ja Hispaanias (u 60 000 ha); suured alad on tomatikasvatuse jaoks ka Rumeenias, Kreekas ja Bulgaarias. USA-s viljeldakse tomatit kuni 190 000 hektaril ja Türgis kuni 175 000 hektaril.

2012. aastal toodeti maailmas kokku 161,8 miljonit tonni tomateid, tomatikasvatuse all oleva maa pindala oli 4,80 miljonit hektarit. Viimase 40 aasta jooksul on tootmismahud tõusnud natuke üle viie korra.
+Suurimad tootjad 2012. aastal Riik Toodang, tonnides Osakaal,%   50 000 000 30,9  17 500 000 10,8  13 206 950 8,2  11 350 000 7,0  8 625 219 5,3  6 000 000 3,7  5 131 977 3,2  4 007 000 2,5  3 873 985 2,4  3 433 567 2,1 Maailm kokku 161 793 834 100

Tomat on väga valgusnõudlik. Eestis piirab tomatikasvatust avamaal soojaperioodi (ööpäeva keskmise temperatuuriga üle +15°) lühike kestus. Varajaste ja keskvalmivate tomatisortide kasvuperioodi pikkus tõusmetest esimeste viljade valmimiseni on 90–120 päeva. Eestis tuleb vaid harva ette aastaid, kus tomati kasvuks soodsate päevade hulk on üle 80; sageli on neid aga alla 40. Kasvusoodsat perioodi lühendavad veelgi öökülmad.
pisi|Eesti avamaatomatid saavad valmis vaid tuulevaiksetes ja päikesele avatud paikades
pisi|Eesti kodukasvuhoonetest võib saaki saada mitu kg/m2 nädalas

 Tomatisordid 

Tomatisortide üheks rühmitamise aluseks on suurus. Mida rohkem on seemnekambreid, seda suurem on tavaliselt vili.

 Suureviljalised tomatid on 8–10 seemnekambriga lihatomatid ehk pihvitomatid, mis on lamedama kujuga ja sageli ribilised.
 Keskmise suurusega nn normaaltomatid on enamasti 2–3 seemnekambriga siledapinnalsed ja kerajad.
 Väikeseviljalised kirsstomatid ehk kokteilitomatid on 2 seemnekambriga, ümarad ja siledad. Maitselt enamasti magusad.
 Veel on olemas näiteks kollased ploomisuurused "Viinamarjatomatid". Maitselt magusad.

 Kahjurid ja haigused 

Olulised tomatite kahjustajad on seenhaigused tomati-pruunmädanik ja tomati-ruugehallitus, tomati-varrepõletik.

Kahjuritest on levinuimad kasvuhoonekarilane ja öölased.

 Toiteväärtus ja biokeemiline koostis 

pisi|Tomati pealtvaade, piki- ja ristlõige
Keskmiselt sisaldavad küpsed tomati viljad vett 94%, süsivesikuid 2,9%, valku 0,8%, rasva 0,4%, kiudaineid 0,8%, mineraalaineid 0,6%.

Et tomat sisaldab ohtralt vett, annab ta vähe kaloreid: 100 g tomatit sisaldab vaid paarkümmend kcal. Peamiseks energiaallikaks on tomatis suhkrud (glükoos ja fruktoos) ja orgaanilised happed (sidrunhape, õunhape).

Viljadele annavad värvuse pigmendid lükopeen ja beetakaroteen; viljade kontsentreerimisel valmistatud toodetes kasulike pigmentide sisaldus suureneb.

Tomatis on rohkelt ka vitamiine (B-rühma vitamiinid, C-, E- ja K-vitamiin) ja mikroelemente (vask, raud, jood, fluor ja tsink). Mineraalelementidest on tomatis palju kaaliumi ja vähe naatriumi.

Tomati rohelised osad sisaldavad mitmeid mürgiseid alkaloide, millest tuntumad on solaniin ja tomatiin.

Värskete punaste tomatite toiteväärtus ja täpsem biokeemiline koostis on toodud alljärgnevates tabelites:
+Toitained Toitaine Väärtus 100 g kohta Ühik Vesi 94,52 g Kalorsus 18 kcal Valgud 0,88 g Lipiidid 0,20 g Tuhk 0,50 g Süsivesikud 3,89 g Glükoos 1,25 g Fruktoos 1,37 g Kiudained 1,20 g Tärklis 0 g

+Toiteelemendid Toiteelement Väärtus 100 g kohta Ühik Kaltsium (Ca) 10,0 mg Raud (Fe) 0,27 mg Magneesium (Mg) 11,0 mg Fosfor (P) 24,0 mg Kaalium (K) 237,0 mg Naatrium (Na) 5,0 mg Tsink (Zn) 0,17 mg Vask (Cu) 0,06 mg Mangaan (Mn) 0,11 mg Seleen (Se) 0,0 μg(1 mg = 1000 μg)

+Vitamiinid Vitamiin Väärtus 100 g kohta Ühik C 13,7 mg B1 0,037 mg B2 0,019 mg B3 0,59 mg B5 0,09 mg B6 0,08 mg B4 6,7 mg A 42 μg β-karoteen 449 μg α-karoteen 101 μg E 0,66 mg K 7,90 μg Luteiin+zeaksantiin 123,0 μg Lükopeen 2573 μg

 Kasutamine kulinaarias 

Küpseid vilju süüakse värskelt näiteks salatites, võileivakattena, lisandina pearoogade juurde ja garneerimisel.

Tomat on oluline konservitööstuse tooraine; hinnatud on omas mahlas konserveeritud terved tomatid nii kooritud kui koorimata kujul, laialdselt kasutatakse ka konserveeritud purustatud tomateid. Tomatitest tehakse püreed, pastat, kastmeid (nt ketšupit) ning konserve.

 Vaata ka 
Flavr Savr
tomatisortide loend

 Viited 

 Kirjandus 
 Leopold Meensalu, Toivo Niiberg, Väino Pallum "Tomat aias ja köögis", Maalehe Raamat 2000, ISBN 9985-64-087-X
 Linda Petti "Tomat ja tema sugulased", Varrak 1993, ISBN 9985-807-08-1

 Välislingid 



Tomato Pests and their Management
Biolan: Tomati looduslik kasvatamine
Terviseleht: Tomati tervislikkusest
Amy Goldman, "The Heirloom Tomato: From Garden to Table: Recipes, Portraits, and History of the World's Most Beautiful Fruit", Bloomsbury USA; 2008, ISBN 978-1596912915

Kategooria:Eesti kultuurtaimed
Kategooria:Köögiviljad
Kategooria:Maavitsalised