Tallinna Linnateater

Tallinna Linnateater on teater Tallinnas, mis asutati 13. augustil 1965 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri II lennu lõpetajatestTallinna Linnateater. Ajalugu. kursusejuhendaja ja lavastaja Voldemar Panso eestvedamisel. Algselt kandis teater nime Eesti NSV Riiklik Noorsooteater. Tallinna Linnateatri nime kannab teater alates 1994. aastast.

Teatri ajalugu

pisi|Linnateatri peasissepääs
Lavastaja Voldemar Panso pani 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri II lennu lõpetajatest kokku uue näitetrupi, kes moodustasid Tallinnas uue teatri, mis sai nimeks Eesti NSV Riiklik Noorsooteater. Pikka aega tuli siiski läbi ajada ilma oma teatrimajata, esimesed lavastused sündisid ringreisietendustena.

1966. aastast sai teatri pealavaks Salme kultuurikeskus Kalamajas. Kontori- ja prooviruumideks anti teatrile aadressil Lai 23 asuv maja, mis oli pikka aega teatri ainus oma tööpind ja millest sai hiljem teatri peahoone.

Kui Voldemar Panso 1970. aastal peanäitejuhi kohalt lahkus, võttis selle ameti üle tema õpilane ja järgija Mikk Mikiver ning 1974. aastal Kalju Komissarov.

1975. aastal avati Lai 23 teisel korrusel teatri väike saal ning 1983. aastal keldris asuv kaminasaal. 1983 kinnitati Tallinna Täitevkomitees otsus rajada Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri suur saal, mis pidi valmima teatri 25. aastapäevaks 1990. aastal.

1987. aastal võttis teatris ohjad enda kätte Rudolf Allabert ning samal aastal valmis ka arhitekt Kalle Rõõmuse loodud uue teatrimaja projekt, kuid laulva revolutsiooni tõttu jäi ehitustöö soiku. Mõõnaperiood tundus olevat vallanud ka teatritöö.

1992. aastal asusid teatri etteotsa kaks meest: peanäitejuht Elmo Nüganen ja direktor Raivo Põldmaa. 1994. aastal nimetati teater ümber Tallinna Linnateatriks. Üksteise järel võeti kasutusele uusi mängupaiku. 

1992. aastal tehti esimene lavastus Lai tänav 19 pööningul: lavastaja Madis Kalmet tõi tühjade kiviseinte ja ehitusrisu keskel publiku ette Henning Mankelli "Lollprintsi". Hiljem ehitati pööning välja nn Taevalavaks. 1995. aasta suvel võeti kasutusele Linnateatri siseõu ehk Lavaauk. Kummaline nimi anti mängupaigale seetõttu, et just seal pidi projekti järgi asetsema tulevase teatrimaja suur saal. Lavaaugu avalavastuseks oli Elmo Nüganeni "Kolm musketäri", mida tänu ootamatult suurele publikumenule mängiti kolm suve järjest. 2003. aasta maikuuks ehitati Lavaauk taas täiesti ümber – seal esietendus Elmo Nüganeni lavastuses muusikalavastus "Kaotajad". 1997. aastal avati külalislavastaja Adolf Šapiro lavastusega "Kolmekrossiooper" veel üks saal - Põrgulava.

pisi|left|Tallinna hobuveskit kasutab Linnateater 2003. aastast
Rahvusvaheliseks teatripäevaks, 27. märtsiks 1999 avas Tallinna Linnateater pidulikult uue majatiiva. Selles on kaks teatrisaali – pisike ja hubane Kammersaal ning Tallinna Linnateatri suurim ja moodsaim mängupaik – Taevalava, mis mahutab kuni 200 pealtvaatajat. Taevalava on suurusest hoolimata black-box'i tüüpi teatrisaal, mis varustatud hea valguspargi ja lavatehnikaga. Taevalava avati vahetult enne 2000. aasta saabumist Elmo Nüganeni lavastatud William Shakespeare'i "Hamletiga". 2003. aasta kevadel avati taas uus mängupaik – 14. sajandist pärit Hobuveski, mis asub aadressil Lai 47. Hobuveski avati Jaanus Rohumaa luulelavastusega, mis põhines Doris Kareva luulekogul "Mandragora".

Aastatel 2018–2020 oli plaanis korrastada teatrihooned ja rajada uus saal. Selle maksumuseks hinnati 20 miljonit eurot ning sellest poole pidi katma riik ja poole Tallinna linn."Tallinna Linnateater saab valitsuselt juurdeehituseks 10 miljonit" ERR, 16. september 2017 Ehitust alustati 2021. aastal ning siis hinnati arenduse kogumaksumuseks 28,4 miljonit eurot."Linnateatri uue kompleksi ehitus algab esmaspäeval" Postimees, 26. märts 2021 Ehitushindade tõusu tõttu hinnati 2022. aastal kulude kallinemist vähemalt 4 miljoni euro võrra. Ehituse endaga loodetakse valmis saada 2023. aasta lõpuks."Tallinna Linnateatri ehitus läheb maksma mitu miljonit rohkem" ERR, 25. august 2022 2023. aasta keskpaigaks oli eeldatav maksumus kerkinud juba 37,9 miljoni euroni."Linnateatri arendus läheb üha kallimaks" ERR, 3. juuli 2023 

Renoveeritud teatrikompleks avatakse 2025. aasta oktoobris
Renoveeritud Laia tänava maja, sealhulgas uus suur saar, avatakse viies saalis korraga algavate etendustega 10. oktoobril 2025 (avamisüritused on planeeritud kokku kahele nädalale). Arhitektuuribüroo Salto projekti järgi täieliku uuenduskuuri saanud teatrikompleksis on kokku kuus saali ja vabaõhulava sisehoovis. Varasema Põrgulava asemel on 350-kohaline suur saal ja 110-kohaline Must saal ning neid ühendav avar aatrium.Tallinna Linnateater avab Laia tänava maja viie esietendusega Tallinna Linnateatri koduleht. 26.05.2025.

Teatri repertuaar
Tallinna Linnateatri mängukavas on nii maailmaklassikat kui ka nüüdisdramaturgiat. Tähelepanu pööratakse ka uuele eesti draamale: Tallinna Linnateatri mängukavas on olnud Jaan Tätte, Paavo Piigi, Diana Leesalu jt näidendeid.

Teatri meeskond
Teatri endine peanäitejuht Elmo Nüganen on Eesti hinnatumaid lavastajaid, tuntud eelkõige oma suurejooneliste klassikatõlgenduste poolest. Tema lavastused (nt William Shakespeare'i "Romeo ja Julia", Alexandre Dumas’ "Kolm musketäri" ja "Musketärid – kakskümmend aastat hiljem", Anton Tšehhovi "Pianoola ehk Mehhaaniline klaver", Fjodor Dostojevski "Kuritöö ja karistus", William Shakespeare’i "Hamlet", Anton Hansen Tammsaare "Tõde ja õigus") on olnud Tallinna Linnateatri repertuaaris alati olulisel kohal ning teatrit ka festivalidel väärikalt esindanud. Nüganen on enda ümber koondanud võimeka, elujõulise ja noore trupi, millele ei käi üle jõu ükski žanr ega mängulaad.

Koosseisulise lavastajana on Linnateatris töötanud Jaanus Rohumaa (1992–2009), Eva Klemets (2004–2006) ja Mart Koldits (2004–2008). Jaanus Rohumaa fookuseks oli enamasti uuem näitekirjandus. Ta on lavale toonud nii Tom Stoppardi, Martin McDonagh', Thomas Manni, David Storey, Evelyn Waugh' kui ka Jaan Tätte näidendeid ning lavastanud luuletaja Doris Kareva loomingut. Olulisel kohal on ka improvisatsioonilise meetodiga loodud lavastused ja tema enda kirjutatud näidendite lavaversioonid.

Eva Klemetsi esimeseks tööks Linnateatris oli Frank McGuinnessi "Et keegi mind valvaks", mis esietendus 2003. aastal. Sellega avati ühtlasi Tallinna Linnateatri uus mängupaik – Köismäe torn. Mart Kolditsa töötlus Viktor Pelevini romaanist "Tšapajev ja Pustota" (2003) tõi talle hooaja parima lavastaja nimetuse ajakirja Teater. Muusika. Kino teatriankeedis arvamust avaldanud kriitikutelt.

2012. aastal läks teatrisse tööle rühm noori näitlejaid ja dramaturge-lavastajaid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstkooli 25. lennust, mille juhendaja oli Linnateatri peanäitejuht Elmo Nüganen. Näitetrupiga liitusid Maiken Schmidt, Liis Lass, Kaspar Velberg, Märt Pius, Priit Pius, Henrik Kalmet ja Karl-Andreas Kalmet, kirjandustoas asus tööle dramaturg Kristiina Jalasto, dramaturg-lavastajatena asusid ametisse Paavo Piik ja Diana Leesalu. 

2015. aastal sai peakunstnikuks Reet Aus, 2018. aastast on peakunstnik Kristjan Suits. 

Alates 2021. aastast on Tallinna Linnateatri peanäitejuht Uku Uusberg ja direktor Mihkel Kübar. 

Praegu kuulub teatri oma truppi lisaks peanäitejuhile 31 näitlejat, 2 lavastajat ja peakunstnik.

Tunnustus
 1995 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (aasta teatrisündmuse preemia kunstiliselt heatasemelise repertuaari ja selle eduka lavalise teostamise eest)

Viited

Välislingid

 Tallinna Linnateatri koduleht


Kategooria:Tallinna vanalinn
Kategooria:Tallinna teatrid