Stress

Stress on emotsionaalne pingeseisund, mis tekib välis- ja sisekeskkonna ulatuslikul muutumisel, nn üldine kohanemissündroom. Stressi korral häirub hormonaalne tasakaal ning vallanduvad stressihormoonid (näiteks kortisool), mis avaldavad negatiivset mõju kõigile elundkondadele, kõige rohkem südame- ja veresoonkonnale. Stressihormoonid põhjustavad lihasepinge suurenemist, veresoonte ahenemist ja vererõhu tõusu.

Teatud piirides on stress hea ja normaalne nähtus, mis tagab eduka toimimise ja ellujäämise, kuid pikaajaline stress mõjub organismile hävitavalt. Füsioloog Hans Selye jaotaski stressi vastavalt positiivseks eustessiks ja negatiivseks distressiks.

Molekulaarsel tasandil vahendab loomade organismi vastust stressile hüpotalamuse-ajuripatsi-neerupealiste telg.

Stressi teke
Stress tekib organismi jaoks äärmuslikes tingimustes, milleks võivad olla nii pingeline elukeskkond kui ka üksindus, liiga raske vaimne või kehaline töö, tavapärase elurütmi ootamatu muutus, iseenda või lähedase inimese raske haigus, trauma, mure lähedase inimese pärast, elamine või töötamine sobimatutes kliimaoludes, väsimus ja kurnatus jne.

Vaata ka
 stressipall
 vähemusstress

Kirjandus
 Stressi teejuht: kuidas saada lahti liigsest pingest? Eesti Tervisekasvatuse Keskus, 1997. Koostanud Taimi Elenurm, Anu Kasmel, Anti Kidron, Eha Rüütel, Maria Teiverlaur ja Uno Traat, toimetanud Anti Kidron; eessõna kirjutanud Linda Norheim.

 Välislingid 
 Toomas Õunap. Enesemassaaž – imerohi stressi vabastamiseks
 Toomas Õunap. Lihtsad tegevused stressi vähendamiseks. Kas sina oskad ennast ise aidata?
 Stressi vähendamise kursused 

Kategooria:Psühholoogia
Kategooria:Emotsioon