Elu

Elu (ladina vita, vanakreeka βίος) on süsteemide aktiivsus bioloogiliste protsesside, näiteks signaaliülekande ja enesealalhoiuprotsesside näol. Seda defineeritakse kirjeldavalt homöostaasi, organiseerituse, metabolismi, kasvu, kohanemise, stiimulitele reageerimise ja paljunemise kaudu.  Igasugune elu jõuab aja jooksul lõpuks surma seisundisse, surematust ei ole. Elussüsteemidele on pakutud mitmeid filosoofilisi definitsiooni, näiteks iseorganiseeruvad süsteemid. Elu defineerimise teeb keerulisemaks viiruste olemasolu.

Elu võib tähendada nii teatud protsesse kui neist hõlmatud organismide kogumit (rakkudest elustiku ja biosfäärini). Ajaskaala kontekstis mahub elu mõiste sisse nii ühe organismi elu kui ka kogu elu, selle evolutsiooniline arengulugu ja kestlik olemine miljardite aastate jooksul.

Elu, eluslooduse uurimisega tegeleb bioloogia.

Praeguste teadmiste kohaselt on elu eluprotsesside realisatsioon, teatud keeruka ehitusega üksustele (organismidele) omaste emergentsete protsesside kogum, mis annab neile võime vahetada ümbritseva keskkonnaga aineid ja energiat, töödelda informatsiooni, liikuda, kasvada ja paljuneda.

Definitsioon
 Väljakutse
Elu defineerimine on pikka aega olnud väljakutse nii teadlastele kui ka filosoofidele.Serhiy A. Tsokolov. Why Is the Definition of Life So Elusive? Epistemological Considerations Astrobiology, 2009, kd 9, lk 401–412. Claus Emmeche. Defining Life, Explaining Emergence, 1997.Chris P. McKay. What Is Life—and How Do We Search for It in Other Worlds? – PLOS Biology, 2004, kd 2, nr 9, lk 302. Veebis. Asi on osalt selles, et elu ei ole aine, vaid protsess.Michael N. Mautner. Directed panspermia. 3. Strategies and motivation for seeding star-forming clouds. – Journal of the British Interplanetary Society,  1997, kd 50, lk 93–102. Veebis.MChris McKay. What is life? It's a Tricky, Often Confusing Question. ~ Astrobiology Magazine, 2014.
Asja teeb keerulisemaks see, et pole teada, missugused omadused võivad olla väljaspool Maad arenenud eluvormidel, kui neid üldse on.K. H. Nealson, P.  G.Conrad. Life: past, present and future. – Philosophical Transactions of the Royal Society of London B, 1999, kd 354, nr 1392, lk 1923–1939.Michael N. Mautner. Life-centered ethics, and the human future in space. – Bioethics, 2009, 23, lk 433–440. Veebis. On esitatud ka filosoofilisi elu definitsioone, mis püüavad ületada sarnaseid raskusi elusa ja elutu eristamisel.M. Jeuken. The biological and philosophical defitions of life. – Acta Biotheoretica, 1975, kd 24, nr 1–2, lk 14–21. Elu (õigemini surma)
juriidilisi definitsioone on samuti arutatud, kuid need keskenduvad tavaliselt otsusele kuulutada inimene surnuks ja selle otsuse õiguslikele tagajärgedele.A. M. Capron. Legal definition of death. – Annals of the New York Academy of Sciences, 1978, kd 315, nr 1, lk 349–362. On antud vähemalt 123 elu definitsiooni.Edward N. Trifonov. Vocabulary of Definitions of Life Suggests a Definition. – Journal of Biomolecular Structure and Dynamics, 2011, 29, nr 2, lk 259–266.

Elu tunnused

Sageli defineeritakse elu tarvilike tunnuste kaudu, mis elusolenditel ehk organismidel peavad olema: 
Homöostaas: adaptatsioon – sisekeskkonna regulatsioon püsiva oleku hoidmiseks.
Organiseeritus: koosnemine ühest või mitmest rakust, mis on elu põhiüksus. 

Nimetatud on ka teisi tarvilikke tunnuseid:

eristatus ümbritsevast keskkonnast ja spetsiifiline liigiomane põhistruktuur;
ainevahetus ka metabolism – biomolekulide komplekteerimine ainetest ka keemiliste reaktsioonide vahendusel füsioloogiliste protsesside toimumiseks: rakkude jagunemine, paljunemine, kasvamine ja apoptoos ning kaitsevõime ja energia kohalolu ja muundamisvõime;
paljunemine – omataoliste järglaste tootmine päriliku informatsiooni abil;
kasvamine – elusaine juurdekasv organismis rakkude hulga ja/või suuruse kasvu arvel;
reageerimine sise- või väliskeskkonna füüsikalistele või keemilistele muutustele, kohastumisvõime keskkonnaga teatud piirides;

Elusaks võidakse lugeda eluvormi, mis vastab mõnele või enamikule nendest kriteeriumidest. Näiteks viirusi peetakse tihti elusa ja eluta piiripealseks nähtuseks, kuna väljaspool peremeesorganismi ei ole nad võimelised iseseisvalt elunema, kuid organismi, rakku sattununa muutuvad ja käituvad nad sageli iseseisva eluvormina, liikudes, toitudes ning elades ja paljunedes.

Elu kui nähtus
Elu on nähtus, mis eristab organisme, millele on omased enesealalhoiu- ja kommunikatsiooniprotsessid, pelkadest kehadest, mis ei osale sellistes protsessides kas nende lakkamise tõttu (surm) või kuna neil niisugused funktsioonid puuduvad ja neid nimetatakse elututeks.Definition of inanimate. WordNet Search by Princeton University.

Eluks nimetatakse ka:
 perioodi, mille vältel organism omab elu tunnuseid (nt inimelu);
 kogu elusorganismide kogu (nt elu Maal);
 teatud iseloomulikku elamisviisi või elu aspekti (nt maaelu, eraelu).

Elu biokeemiline alus
Elususe eelduseks on teatud orgaanilised ja anorgaanilised komponendid (molekulid ja ioonid; rakud, organellid, organid ja organismid), nende omavaheline, tihti geneetiliselt kodeeritud aga ka keskkonnast lähtuv, sobitatus struktuuridesse ja vastastikune biotoime ning elusorganismi talitlus tervikuna.
Kogu meile tuntud elu põhineb teatud orgaanilistel molekulidel, mis sisaldavad süsiniku molekulide ahelaid. Need moodustavad kolloidse vesilahuse tilgakesi, mida ümbritsevad lipiididest ja valkudest kestad. Niisiis terve elusloodus on üles ehitatud süsinikuühenditest. Seda valdkonda uurib orgaanilise keemia haru biokeemia.

Kuigi vett ei loeta orgaaniliseks molekuliks, on raske elu ette kujutada ilma selle olemasoluta. Kõik elusad rakud sisaldavad vett. Rakkudes toimuvad ainevahetusprotsessid vajavad vee keskkonda. Vedelas olekus vee pidev olemasolu planeedil Maa arvatakse olevat üks hädavajalikest eeltingimustest, selleks et elu sai tekkida (keemiline evolutsioon), kesta ja areneda.

Eluvormid

Elustik

Elustik ehk bioota jaotub:
taimestikuks ehk flooraks
loomastikuks ehk faunaks

Elusolendite tähtsamad rühmad

Organismid jagunevad kolme suurde domeeni: arhed, bakterid ja eukarüoodid. Organismide "ehituskiviks" on rakk. Paljud organismid (ainuraksed) koosnevad ühestainsast rakust, teised (hulkraksed) koosnevad aga rakkude geneetiliselt reguleeritud ja enamikus toimivatest süsteemidest.

Viirused

Viirused, viiruste loend
Prioonid, viroidid

Bakterid

Bakterite artiklis ka bakterite evolutsioonist. Bakterite loend

Arhed ehk arhebakterid

Arhed, arhede loend

Eukarüoodid ehk päristuumsed organismid

Eukarüoodid

Protistid

Protistid (limakud, juurjalgsed, eosloomad, ripsloomad)

Taimed

Taimed, taimede loend
Vetikad (ränivetikad, rohevetikad, punavetikad, pruunvetikad)
Sammaltaimed
Sõnajalgtaimed
Paljasseemnetaimed
Õistaimed ehk katteseemnetaimed

Seened

Seened (seigseened, kottseened, kandseened), seente loend
Samblikud

Loomad

Käsnad
Ainuõõssed
Ussid (lameussid, ümarussid, rõngussid)
Lülijalgsed (koorikloomad, ämblikulaadsed, putukad)
Limused (peajalgsed, teod, karbid)
Okasnahksed
Keelikloomad (kõhrkalad, luukalad, kahepaiksed, roomajad,linnud, imetajad)

Inimese evolutsioon

Vaata ka
elu teke
elu ajalugu
astrobioloogia
biogeograafia
biogeofüüsika
bioloogia
biosemiootika
biosüsteem
elu ajalugu
elusloodus
elusolend
eluvormid
evolutsioon
genees
organism
rakuteooria
surm
vanimad teadaolevad eluvormid

Viited

Kirjandus
Schrödinger, Erwin. WHAT IS LIFE? The Physical Aspect of the Living Cell., Based on lectures delivered under the auspices of the Dublin Institute for Advanced Studies at Trinity College, Dublin, in February 1943, 1944, (vaadatud 30.05.2013) (PDF)
Peter Van Inwagen. Material Beings, Ithaca: Cornell University Press 1990.
Claus Emmeche. Defining Life, Explaining Emergence, 1997, 30.05.2013) 
Noam Lahav, Shlomo Nir, Avshalom C. Elitzur. The emergence of life on Earth, Progress in Biophysics and Molecular Biology, Vol 75, Issues 1–2, 2001, pages 75–120. Osaline(vaadatud 30.05.2013)
IUPAC. Chemical evolution toward the origin of life, Pure Appl. Chem., Vol. 79, No. 12, pp. 2101–2117, 2007.doi:10.1351/pac200779122101.(vaadatud 30.05.2013) (PDF)
Mark Bedau. The Nature of Life. – Steven Luper (toim). The Cambridge Companion to Life and Death, Cambridge: Cambridge University Press, 2014.

Eestikeelne kirjandus
Hawking, Stephen 2002. Universum pähklikoores (Tõlkinud Henn Käämbre.) Eesti Entsüklopeediakirjastus. ISBN 9985701208,
Hawking, Stephen, Mlodinow, Leonard 2013. Universumi suurejooneline ehitus (Tõlkinud Eve-Reet Tammet.) TEA Kirjastus. ISBN 9789949241101
Noble, Denis 2016. Elu muusika: Bioloogia teispool geene. (Tõlkinud Lauri Laanisto, järelsõna Kalevi Kull.) (Roheline Raamat.) Tallinn: Varrak.
Sarapuu, Tago 2003. Bioloogia gümnaasiumile (1. osa) 192 lk. Eesti Loodusfoto 2003, ISBN 9985-830-51-2 (Õpikus on väga hea, selge elu definitsioon)
Schrödinger, Erwin 2015. Mis on elu? Vaim ja aine. Autobiograafilisi visandeid. Kirjastus: Ilmamaa. ISBN 9789985775363
Weber, Andreas 2011. Kõik me tunneme: Inimene, loodus ja eluteaduste revolutsioon. (Tõlkinud Krista Räni, järelsõna autorid Timo Maran ja Riin Magnus.) (Roheline Raamat.) Tallinn: Varrak. ISBN 9789985323168
Mihkel Zilmer, Ursel Soomets, Aune Rehema, Siiri Altraja, Riina Mahlapuu, Rando Porosk, Kersti Zilmer, Tiiu Kullisaar, Kalle Kilk, Ceslava Kairane, Tiit Salum; 2019 Inimkeha põhilised biomolekulid (meditsiiniliselt tähtsamad ülesanded); Tartu Ülikool, meditsiiniteaduste valdkond, bio- ja siirdemeditsiini instituut, biokeemia osakond; ISBN 9789985222539 (lk 1 ..Peamine erinevus elusa ja elutu vahel on..)
Henry Gee. Elu Maal: (Väga) lühike ülevaade: 4,6 miljardit aastat 12 peatükis (Inglise keelest tõlkinud Marge Paal). 2023. ISBN 9789916165904

Välislingid

Citizendiumi artikkel
 Varajane elu Maal – vastus peitub soolades https://eestigeoloog.ee/et
Toivo Maimets saates Plekktrumm elusorganismide agentsusest, mis eristab elusorganisme eluta loodusest  alates 21:45.


Kategooria:Päikesesüsteem
Kategooria:Evolutsioonibioloogia
Kategooria:Bioloogia