Adramaa

Adramaa oli maakasutus-, maksustus- ja pindalaühik Eestis.Eesti nõukogude entsüklopeedia, 1. köide. Tallinn, 1985. Lk 48 Adramaa nime on kandnud Eesti alal sajandite jooksul veerandsada erinevat maakasutus- ja maksustusühikutAdramaarevisjonid, Rahvusarhiiv. 

13. sajandi algus oli Eestis  elanike arvu on hinnatud 150 000 – 180 000 inimesele ning kasutuses oli  hinnanguliselt ca 21 – 22 000 adramaad ülesharitud põllumaad. Adramaa suurus vastas normaaltalu suurusele, mille pere koosnes 5–10 inimesestI. Pa, Põllumees ja kaupmees Muinas-Eestis, Eesti Sõna, nr. 259, 10 november 1943

Varaseimad andmed Eesti ala asustusüksuste adramaade kohta pärinevad 13. sajandi esimesest poolest Taani hindamisraamatust. Mida sel ajal adramaa all täpselt mõeldi, pole aga selge.Valter Lang (1996). Muistne Rävala. Muistised, kronoloogia ja maaviljelusliku asustuse kujunemine Loode-Eestis, eriti Pirita jõe alamjooksu piirkonnas, II. Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 360 On arvatud, et adramaa märgib talu, mille põldu hariti ühe adrarakendiga. On välja pakutud nii seda, et see vastas ühele normaaltalule, kui ka seda, et see oli maksustamisühikuks, mis võis, aga ei pruukinud tähistada üht majapidamist. Samamoodi pole kindlalt teada, kas tegu oli ainult maakasutusmaksu ühikuga või hinnati sellega näiteks ka merendusest ja kaubandusest saadud sissetulekuid.

13. sajandi teisel poolel hakati adramaa all mõistma 
pinnamõõtühikut: adramaa suurust hinnati külvatud vilja pinna järgi. Alates 15. sajandist on kasutatud ka ruutmõõdus adramaad ehk ruutadramaad.

Alates 16. sajandist kasutati kokkulepitud adramaid järgmiselt:
 põline taluadramaa – 24–36 Riia vakamaad ehk 8–12 hektarit põllumaad;
 suuradramaa – 72–90 Riia vakamaad; mõõtühikuna kasutati Lääne-Eestis;  
 Poola ehk Plettenbergi adramaa – 120 vakamaad, mõõtühikuna kasutati peamiselt Lõuna-Eestis;
 Saksa adramaa – 60 vakamaad.

Adramaarevisjon

Poola Liivimaal oli esimene adramaarevisjon 1586. ja Rootsi Eestimaal 1582. aastal. 

Liivimaa kubermangus kasutati 1688. aastal Rootsi aegse revisjoniadramaa  (Rootsis ja Soomes kasutati terminit mantal) mõõtühikuna põllumaa suurust, mis andis 60 speetsietaalrit puhastulu.

Venemaa keisriigis Alates 1872. aastast mõeldi adramaa all sellist maakasutust, mille pealt tuli aastas maksta 300 rubla renti. Aastal 1901 asendati ka Liivimaal adramaa taalriarvestus puhaskasurublaarvestusega.

Vaata ka
armuadramaa
vakamaa

 Viited 

 Kirjandus 
Enn Tarvel. Jooni eesti talurahva maakasutuse ja feodaalkoormistega maksustamise alustest XVI sajandil ja XVII sajandi algul, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. 15 köide. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 14, 1965 nr 1, lk 49–71
Enn Tarvel. Adramaad XIII sajandil, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised XV köide. Ühiskonnateaduste seeria 1966 nr 1
Enn Tarvel. Adramaa: Eesti talurahva maakasutuse ja maksustuse alused 13.–19. sajandil''. Tallinn: Eesti Raamat, 1972
Kategooria:Eesti ajalugu
Kategooria:Läti varauusaeg
Kategooria:Pindalaühikud
Kategooria:Eesti põllumajandus