Eesti Ajutine Valitsus

Eesti Ajutine Valitsus oli Eesti Vabariigi täidesaatva võimu organ 24. veebruarist 1918 – 8. maini 1919. 

Maanõukogu Vanematekogu otsustas 19. veebruaril 1918 asutada kolmeliikmelise Eestimaa Päästekomitee, kelle kätte anti riiklik võim. Päästekomitee liikmed olid Konstantin Päts, Jüri Vilms ja Konstantin Konik. 

Eestimaa Päästekomitee moodustas 24. veebruaril 1918 13-liikmelise Ajutise Valitsuse eesotsas Konstantin Pätsiga (kaasa arvatud Konstantin Päts, kes esineb nimekirjas kaks korda, ja kolm vakantset ametikohta). Ajutise Valitsuse valitsuskoalitsioonis osalesid Maaliit, Eesti Demokraatlik Erakond, Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei ja Tööerakond. 

 Eesti Ajutise Valitsuse I koosseis 
 Ajutise valitsuse I koosseisu liikmed
 Nimi  Ametikoht  Pilt  Ametiaeg Konstantin Päts (Eesti Maarahva Liit)  ministrite nõukogu esimees, siseminister ja  kaubandus-tööstusminister     75px  24. veebruar – 12. november 1918 Jüri Vilms (Eesti Tööerakond)  ministrite nõukogu abiesimees ja kohtuminister  75px   24. veebruar – 2. mai 1918? Jaan Poska (Eesti Rahvaerakond) välisminister  75px  24. veebruar – 12. november 1918 Juhan Kukk (Eesti Tööerakond)  raha- ja  riigivaranduste minister 75px  24. veebruar – 12. november 1918  Jaan Raamot (Eesti Demokraatlik Erakond) põllutöö- ja  toitlusminister  75px   24. veebruar – 12. november 1918  Andres Larka  sõjaminister 75px   24. veebruar – 12. november 1918  Villem Maasik (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei) töö- ja  hoolekandeminister     24. veebruar – 12. november 1918 Ferdinand Peterson (Eesti Tööerakond) teedeminister     24. veebruar – 12. november 1918 Peeter Põld (Eesti Rahvaerakond)  haridusminister 75px  24. veebruar – 12. november 1918
Saksa, vene ja rootsi rahvusasjade ministri kohad olid valitsuse koosseisus ette nähtud, kuid jäid ajutiselt vabaks.

25. veebruaril jõudsid Tallinna Saksa väeüksused. Kõrgem võim kuulus saksa sõjaväelastele. Saksamaa polnud tunnustanud Eesti iseseisvust. Eesti erakondade tegevus oli peatatud ning rahvusväeosad laiali saadetud. Esimene Ajutine Valitsus läks põranda alla ja ministrite nõukogu esimees Konstantin Päts viibis Saksamaa alistumiseni 11. novembril 1918 interneerituna vangilaagris.

Eesti Ajutine Valitsus november 1918|thumb
7. novembrist peale olid eestlased Tallinnas leivanormide vähendamise tõttu hakanud meeleavaldamiseks kogunema. 9. novembril käis tööliste delegatsioon Eestimaa sõjakubernerile Adolf von Seckendorffile nõudmisi esitamas, samal päeval jõudis ka Saksa Novembrirevolutsiooni sündmused Eestisse ja Saksa sõjalaevadele heisati punased lipud. 10. novembril nõustus Seckendorff endise Eestimaa kubermangukomissari Jaan Poskaga kohtuma, et olukorda lahendada.

11.–14. novembril 1918 andsid Saksamaa esindajad kõrgema poliitiline võimu Balti riikides formaalselt üle rahvuslike valitsuste kätte, kuid saksa vägede kohalolek jätkus veel mõnda aega. 11. november 1918 alustas Tallinnas tööd Eesti Ajutine Valitsus, mille esimesele istungile kogunes valitsus koosseisus Jaan Poska, Ferdinand Peterson, Jaan Raamot ja Juhan Kukk. 12. november 1918 täpsustasid Ajutise Valitsuse ja Maanõukogu Vanematenõukogu ühisistungil Ajutise valitsuse koosseis ja jagati ministriportfellid.

Pärast Saksa võimu langemist moodustati 12. novembril 1918 teine Ajutine Valitsus, kus Päts oli pea- ja siseminister. 12. novembril otsustas Ajutine Valitsus luua ka regulaarsõjaväe, mille juhtorganiks oli peastaap kindral Larka juhtimisel.

 Eesti Ajutise Valitsuse II koosseis 
 Ajutise valitsuse II koosseisu liikmed
 Nimi  Ametikoht  Pilt  Ametiaeg  Konstantin Päts (Eesti Maarahva Liit)  peaminister ja siseminister     75px  12. november – 27. november 1918 Jaan Poska (Eesti Rahvaerakond) peaministri asetäitja ja kohtuminister  75px  12. november – 27. november 1918 Juhan Kukk (Eesti Tööerakond) raha-  ja siseministri asetäitja  12. november – 27. november 1918 Otto Strandman (Eesti Tööerakond)  välisminister  12. november – 27. november 1918 Jaan Raamot(Eesti Demokraatlik Erakond)  põllutöö- ja  toitlusminister    12. november – 16. november 1918 Andres Larka  sõjaminister   12. november – 27. november 1918  Aleksander Tulp(Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei)  töö- ja hoolekandeministri kohustetäitja     16. november – 27. november 1918 Ferdinand Peterson (Eesti Tööerakond)  teedeminister     12. november – 27. november 1918 Peeter Põld (Eesti Rahvaerakond) haridusminister 75px 12. november – 27. november 1918 Nikolai Köstner(Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei)  kaubandusministri  kohustetäitja    16. november – 27. november 1918 Jaan Tõnisson(Eesti Demokraatlik Erakond)  ilma portfellita minister   75px  12. november – 27. november 1918   

Eesti Ajutise Valitsuse volinikud
Eesti Ajutise Valitsuse peavolinik Põhja-Eestis, Jaakson. Asukoht Tallinnas, Toompuiestee 3 Tolli majas.
Eesti Ajutise Valitsuse peavolinik Lõuna-Eestis, Karl Parts ja Heinrich Luht peavoliniku asetäitja Johannes Lehman (3. jaanuarist 1919)
Eesti Ajutise Valitsuse volinik, Saaremaal Juhan Ainson
27. novembril 1918 kujundati Maanõukogu rühmade kokkuleppel teise Ajutise valitsuse koosseis ümber, seega asus Vabadussõja puhkemise eelõhtul valitsema kolmas koosseis, kus peaminister Päts võttis enda peale ka sõjaministri kohustused, kindral Andres Larka jäi tema abiks.

 Eesti Ajutise Valitsuse III koosseis 

 Ajutise valitsuse III koosseisu liikmed
 Nimi  Ametikoht  Pilt  Ametiaeg Konstantin Päts (Eesti Maarahva Liit)  peaminister ja sõjaminister     75px  27. november 1918 – 8. mai 1919  August Rei (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei) Karl Ast(Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei) peaministri asetäitja ja hoolekande minister töö- ja hoolekande ministri kohusetäitja  27. november 1918 – 24. jaanuar 1919  27. november 1918 – 23. detsember 191823. detsember 1918 – 5. veebruar 1919 Juhan Kukk (Eesti Tööerakond)   rahaminister  27. november 1918 – 8. mai 1919   August Peet  siseminister    27. november 1918 – 8. mai 1919  Jaan Poska (Eesti Rahvaerakond)   välisminister  75px  27. november 1918 – 8. mai 1919  Otto Strandman  (Eesti Tööerakond)  põllutöö- minister  27. november 1918 – 8. mai 1919  Jüri Jaakson (Eesti Rahvaerakond)  kohtuminister  27. november 1918 – 8. mai 1919  Eduard Säkk  teedeminister     27. november 1918 – 8. mai 1919 Karl Luts  Harald Laksberg haridusminister  haridusminister  27. november 1918 – 12. märtsini 1919, oli Venemaal vangis12. märts 1919 – 8. mai 1919 Nikolai Köstner (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei)Voldemar Puhk  August Janson  tööstus- ja kaubandusminister  tööstus- ja kaubandusministri kohustetäitja tööstus- ja kaubandusminister  75px  27. november 1918 – 12. märtsini 1919  kuni 12. märtsini 191912. märts 1919 – 8. mai 1919 Jaan Raamot(Eesti Demokraatlik Erakond) Eduard Aule  toitlusminister  toitlusminister   27. november 1918 – 6. veebruar 1919 6. veebruar 1919 – 8. mai 1919 Jaan Tõnisson(Eesti Demokraatlik Erakond)  ilma portfellita minister täisvõimuline Eesti Vabariigi saadik välismaal  75px  27. november 1918 – 8. mai 1919  Hermann Koch  saksa rahvusminister     28. novembrist 1918 – 8. mai 1919  Hans Pöhl  rootsi rahvusminister   11. detsembrist 1918 – 8. mai 1919  Aleksei Sorokin  vene rahvusminister     27. november 1918 – 8. mai 1919 

28. novembrist 1918 algas Eesti Vabadussõda.

29. novembril 1918 kuulutas Jaan Anvelt Narvas välja iseseiseva Eesti Nõukogude Vabariigi – Eesti Töörahva Kommuuni. 

5.–7. aprillini 1919 toimusid Asutava Kogu valimised. Ajutise valitsus tegevus lõppes 8. mail 1919, mil Asutav Kogu kinnitas ametisse esimese Vabariigi Valitsuse eesotsas Otto Strandmaniga.

Eesti Ajutise Valitsuse volinikud maakondades
Eesti Ajutise Valitsuse volinik Haapsalus, Eduard Alver,
Eesti Ajutise Valitsuse volinik Rakveres, Tõnis Kalbus,
Eesti Ajutise Valitsuse volinik Narvas, Arnold Schulbach
Eesti Ajutise Valitsuse volinik Järva- ja Pärnumaal Viktor Tomberg
Eesti Ajutise Valitsuse volinik Pärnus ja Pärnumaal, Hugo Kuusner,
Eesti Ajutise Valitsuse volinik Võrus, Martin Taevere; Võru- ja Petserimaa komissar Heinrich Luht, alates 10. veebruarist 1919.
Eesti Ajutise Valitsuse komissar Saaremaal Victor Neggo, alates 1. jaanuarist 1919
Eesti Ajutise Valitsuse komissar Harjumaal Peeter Reisik, alates 9. jaanuarist 1919
Eesti Ajutise Valitsuse komissar Tartu- ja Viljandi maakonnas Adolf Andreson, alates 1. jaanuarist 1919
Eesti Ajutise Valitsuse komissar Pärnu maakonnas August Jürmann, alates 1. jaanuarist 1919
Eesti Ajutise Valitsuse komissar Haapsalu maakonnas Boris Ustav, alates 30. detsember 1918III. Siseministerium teatab, Riigi Teataja, nr. 2, 13 jaanuar 1919
Omavalitsuste üle järelevalvet teostanud komissaride tegevusNr. 26. Eesti Ajutise Maanõukogu (Maapäewa) poolt 6. weebr. 1919. a. wastuwõetud Seadus Ajutise Walitsuse komissaride kohta., Riigi Teataja, nr. 10, 19 veebruar 1919 lõpetati 1919. aasta augustis.  Ajutise Valitsuse komissaride ülesandeks oli selle järele valvata, et vabariigis maksvad seadused ja valitsuse määrused ning korraldused kõigi ametiasutuste ja ametnikkude poolt täpipealset rutulist täitmist leiaksid ning et ametiasutuste ja ametnikkude tegevus kindlates seaduslikkuse piirides avalduks.

 Viited 

 Välislingid 
 Päevakäsk nr. 5

 Vikitekstid 
 s:Vanematekogu otsus Päästekomitee loomisest Riigi Teataja nr 1, 1918
 s:Päästekomitee päevakäsk Ajutise Valitsuse loomisest Riigi Teataja, nr 1, 1918
 s:Ajutise Valitsuse määrus riigikassa-tähtede väljaandmise kohta RT 1918, 7
 s:Narva lahing 1918 Postimees. 2. detsember 1918
 s:Maanõukogu otsus kõrgemast võimust Riigi Teataja nr 1, 27.11.1918
 s:Ajutise Valitsuse deklaratsioon Riigi Teataja nr 3, 30.11.1918
 s:Soome abi Postimees. Pärnu väljaanne. Nr. 212. 6. detsember 1918


Kategooria:1918. aasta Eestis
Kategooria:Konstantin Päts