HIV

HIV (lühend ingliskeelsest nimetusest human immunodeficiency virus) ehk HI-viirus ehk inimese immuunpuudulikkuse viirus ehk inimese immuunsuspuudulikkuse viirus on viiruse liik. 

 Klassifikatsioon 

Seni teatakse kaht liiki sarnase struktuuri ja tropismiga inimese immuunpuudulikkuse viirust: 
HIV-1 viirusetüüp, mis jaotatakse omakorda 4 gruppi: M (11 alatüüpi), N, O ja P;  
HIV-2 viirusetüüp. 

HIV virion
genoom üheahelaline (+)ssRNA  
RNA kannab 9 geeni (gag,pol ja env kannavad infot uute viiruseosakeste komplekteerimise kohta)
 pol-geen kodeerib HIV-1 ensüüme – pöördtranskriptaasi, integraasi ja proteaasi
läbimõõduga 100–120 nm
lipiidkihiga
ekspresseerib pindmiselt viiruse glükoproteiine ja MHC I ja II klassi antigeene
virioni sees paikneb nukleokapsiid (selles asuvad ka erinevad replikatsiooniensüümid)"Immuunpuudulikkus diagnostika ja ravi", autor Sirje Velbri, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, lk 132 – 136, 2002, AS Medicina, ISBN 9985829417.

HIV replikatsioon

HIV hakkab paljunema kui lipiidkesta valk glükoproteiin gp120 seob viiruseretseptori tulevase HIV-positiivse inimese CD4 molekuliga. HIV võib rakku siseneda ka HIV-anti-HIV-antikeha kompleksina Fc või komplemendi retseptorite vahendusel, otsesel seostumisel neuronite ja epiteelirakkudega või ka infitseeritud ja infitseerimata rakkude otsesel liitumisel.

Viiruse rakku sisenedes siseneb raku DNA-sse ka viiruse DNA ja kandub raku jagunemisel edasi. Viiruse DNA transkriptsioon võib käivituda peremeesorganismi rakkude aktiveerumisel, kas antigeenide, mitogeenide, tsütokiinide toimel. Viiruse DNA transkriptsioon võib käivituda ka teiste viiruste geeniproduktide toimel, nagu näiteks B-hepatiidi viirus, EBV, CMV jt. 

Tropism

HI-viiruse märklauaks on lümfoid(-immuun)süsteemi olulised rakud ja ka närvisüsteemi rakud.  

Langerhansi rakud võivad toimida HI-viirusega nakatumisel (sugulisel teel) reservuaarina ja esitleda HIV-antigeene CD4 retseptoritele transportimaks neid CD4+ lümfotsüütidesse.

HI-viirus nakatab kõiki CD4 ja kemokiini retseptoreid kandvaid rakke, nagu CD4+rakud, T-abistajarakud, makrofaagid (sh tüümuse makrofaagidTomasz Rozmyslowicz, Samuel L. Murphy, Dareus O. Conover, Glen N. Gaulton, Cytokines, HIV-1 infection inhibits cytokine production in human thymic macrophages, 38. väljaanne, nr 12, detsember 2010, lk 1157–1166, veebiversioon (vaadatud 18.03.2015)(inglise keeles)), kesknärvisüsteemi gliiarakud, dendriitrakud.

 Patogeensus ja patoanatoomia

HI-viirusega nakatumine võib inimestel põhjustada HIV-infektsiooni.

HI-viirus nakatab inimesi valdavalt sugulisel teel (nii homo- kui ka heteroseksuaalsuhtes). Viiruse ülekanne toimub osade kehavedelike kaudu, nagu seemnevedelik, tupesekreet, rinnapiim, veri.How is HIV Transmitted? Nakatumine võib toimuda ka emalt lootele platsenta kaudu. Narkomaanid kasutavad vahel endale uimastite süstimisel mittesteriilseid süstlaid – ka see on kaasa aidanud HI-viiruse laialdasele levikule. 

Viirus levib ka meditsiiniliste instrumentide vahendusel. 

HIV-positiivsetel võib viirus põhjustada omandatud immuunpuudulikkuse sündroomi (AIDS-i).

Nakatumisohtu vähendab katkine geen CCR5.

 Tüümuses 

HIV-infektsiooniga lastel on radioloogiliste uuringutega tuvastatud tüümuse suurenemist ja mitmeid tüümuse lesioone.Kontny HU, Sleasman JW, Kingma DW, Jaffe ES, Avila NA, Pizzo PA, Mueller BU., http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/9290614 Multilocular thymic cysts in children with human immunodeficiency virus infection: clinical and pathologic aspects. Lühikokkuvõte.], J Pediatr. august 1997 ;131(2):264-70., veebiversioon (vaadatud 26.12.2014.a.)(inglise keeles)

Vaata ka
HIV-epideemia

Viited

Välislingid

 MTÜ AIDSi tugikeskus
 Eesti HIV Positiivsete Võrgustik
 Tervise Arengu Instituudi HIV-i ennetamise leheküljed
 HIV – kõike, mida peaksid teadma maailma kardetuima haiguse kohta
 HIV ja AIDS – sotsiaalministeeriumi info ja programmid
 AIDSi ennetamine Euroopa Liidus
 HIV-infektsiooni diagnostika ja ravi 2003, veebiversioon (vaadatud 28.07.2014)
 Piret Pappel, Rasestumisvastased vahendid soodustavad HI-viirusesse nakatumist, 10.10.2011, veebiversioon (27.07.2014)
 Piret Pappel, Tagasilöök: varane ravi ei päästa HI-viiruse käest, veebiversioon (vaadatud 11.07.2014)
 Katrin Rohtla, Haruldased juhtumid, kuidas Eestis on HIV-i nakatutud, 1. detsember 2015

Kategooria:Viirused