Genova

Genova (ka Genua, ladina keeles Genua)Varem saksa keele eeskujul kasutatud ladinakeelne nimekuju Genua on keelekorraldajate arvates eesti tekstis ebasoovitatav. Seda sobib kasutada antiigi kontekstis. on sadamalinn Itaalias Liguuria maakonnas, città metropolitana di Genova halduskeskus.

Ajalugu
Genova oli liguurlaste asula. Arvatavasti tuleneb ka linna nimi liguuria dialektist, tähendades põlve ja vihjates linna geograafilisele asendile.

Genova kujunes tänu oma looduslikule sadamale ja seda kaitsvatele mägedele tugevaks kaubanduskeskuseks juba kreeklaste ja foiniiklaste ajal. Hilisem Genova vabariik võistles võimsuselt jõuka Veneetsiaga. Genova tõus sai alguse 12. sajandil, mil tal õnnestus eemale tõrjuda rannikuid laastanud saratseenidest piraadid.

Vabariigi ja Genova kuldne ajastu kestis 16. sajandist kuni 17. sajandi keskpaigani. Seejärel viisid aristokraatide omavahelised vastuolud ning Prantsusmaa (1668) ja Austria (1734) vallutused kogu piirkonna allakäigule.

Pärast teist maailmasõda oli Genova algselt Itaalia elanike arvult viies linn Rooma, Milano, Napoli ja Torino järel. Siis oli linn tähtis sadama- ja terasetööstuslinn, 1971. aasta rahvaloendusel jõudis linna elanike arv tippu, kui linnas elas 816 872 inimest. Pärast seda on linna elanike arv pidevalt vähenenud peamiselt deindustrialiseerumise tõttu. Linnaelanike keskmine vanus on Itaalia suurlinnade kõrgeim – 2024. aastal oli see 49,2 aastat. 29% linnaelanikest on 65-aastased ja vanemad, keda on peaaegu kolm korda enam kui alla 15-aastasi lapsi (10,5%).

Arhitektuurimälestised
pisi|püsti|San Lorenzo katedraal
Kirikud
 Il Gesù kirik ehk Santi Amborgio e Andrea kirik 1598–1616; barokkstiilis
 San Lorenzo katedraal 
 San Donato kirik

Paleed
Genova uhkemad palazzod on koondunud Via Garibaldi ja Via Balbi äärde.
 Genova doodžide palee
 Palazzo Reale; Savoia kuningate residents alates 17. sajandist
 Palazzo Bianco ('valge palee'); seal asub Genova olulisim kunstikogu
 Palazzo Rosso ('punane palee'); 17. sajandist pärinevas hoones asub kunstimuuseum. Esindatud on Veronese, Anthonis van Dycki, Düreri, Caravaggio jt teosed; muuseumisaalides on eksponeeritud ka väärtuslikku mööblit. 
 Palazzo Tursi, endine raekoda; praegu asub seal Palazzo Bianco kunstimuuseumi laiendus.
 Palazzo del Principe
 Palazzo Spinola di Pellicceria

Muuseumid
 Galata meremuuseum
 Castello D'Albertis (maailma kultuuride muuseum)

pisi|püsti|Christoph Kolumbuse ausammas Piazza Aquaverdel

Staglieno kalmistu
Bisagno jõe ääres Genovast kirdes asub suur (160 ha) kalmistu. Kalmistu suuruse tõttu töötab seal sisebussiliin. Kalmistu asutati 1844. Staglienole on maetud Giuseppe Mazzini.

Kultuur

Genova oli 2004. aastal Euroopa kultuuripealinn.

Genovast on pärit:
 admiral Andrea Doria; 
 maadeavastaja Christoph Kolumbus. Tegelikult ei ole kindlalt teada, kas Kolumbus sündis Genovas või linnast 15 km kaugusel asuvas Savonas. Porta Soprana kõrval asub väike majake, kus arvatavasti elas Kolumbuse perekond.

Sport
Linna kuulsaimad jalgpalliklubid on Serie A-s mängivad Genoa CFC ja UC Sampdoria.

Vaata ka
 Christoph Kolumbuse rahvusvaheline lennujaam
 Genua puri

Viited

Välislingid

Genova valla koduleht (itaalia keeles)

Kategooria:Itaalia linnad
Kategooria:Itaalia vallad
Kategooria:Sadamalinnad