Muinasmaakond

Maakonnaks ehk muinasmaakonnaks nimetatakse sageli muinasaegset (kuni 13. sajand) kihelkonnast ja linnusepiirkonnast suuremat mitteriiklikku territoriaalset üksust tänapäeva Baltikumi alal. Peamises tolleaegseid piirkondi mainivas allikas, Henriku Liivimaa kroonikas, tähistatakse neid peamiselt ladinakeelse sõnaga provincia, mis erinevas kontekstis võis tähendada ka kihelkonda või linnusepiirkonda, mistõttu on neid kohati raske eristada. Lisaks tähistab kohati maakonda sõna terra, millel samuti on kroonikas muidki tähendusi. Eesti ajaloolaste seas on traditsiooniliselt maakonda peetud kihelkondade kui poliitiliste ja administratiivsete ühenduste liiduks, Evald Tõnisson on aga neid pidanud linnusepiirkondade liiduks. Kirjalikes allikates puuduvad andmed, et vähemalt tänapäeva Eesti ala maakondadel oleks juhid olnud, poliitilisi küsimusi otsustasid kihelkonna või linnusepiirkonna vanemad. Valter Langi arvates oli maakond peamiselt inimgeograafilise sisuga mõiste, mille poliitiline, majanduslik ja administratiivne mõõde oli täielikult välja kujunemata, mis samas ei välistanud maakonda kuuluvate kihelkondade ja linnusepiirkondade ühisettevõtmisi. Tegemist oli üksteisest looduslikult eraldatud aladega, mis võisid tingida ka keelelise ja kultuurilise eristumise naabritest. Poliitiliselt arenenumates piirkondades, nt Leedu alal, Saaremaal ja Harjumaal võis maakondlik juhtimistasand olla kaugemale arenenud. Tolleaegse Baltikumi esimesi teadaolevaid riike, Jersikat ja Kokneset, maakondadeks ei nimetata.Lang, Valter. Baltimaade metalliaeg. Õppematerjale. Tartu, 2003. Lk 111–118, 124–125, 131–132Tarvel, Enn. Kihelkond, Horisont 2013/1, lk 32–37.Kivimäe, Jüri, Henricus the ethnographer: reflections on ethnicity in the Chronicle of Livonia, lk 94-95 teoses Crusading and Chronicle Writing on the Medieval Baltic Frontier, toim. Marek Tamm, Linda Kaljundi, Carsten Selch Jensen. 2011.

pisi| Eesti ja Põhja-Läti maakonnad, linnused ja teed muinasaja lõpusajanditel 

Muinaseestlaste asuala maakonnad:
Saaremaa
Läänemaa
Revala
Harjumaa
Virumaa
Järvamaa
Alempois
Vaiga
Mõhu
Nurmekund
Jogentagana
Soopoolitse
Sakala
UgandiAdamson, Andres. Baltikum 1200. aasta paiku., lk 11–12 kogumikus Eesti aastal 1200, toim Marika Mägi. 2003. Kaart

Liivlaste asuala maakonnad:
Väina piirkond
Koiva piirkond
Metsepole
IdumeaIndriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. I peatükk, kommentaar 5Lang, lk 125

Latgalite asuala maakonnad:
Tālava
AdseleLang, lk 124

Kuralaste asuala maakonnad:
Vanema
Ventava
Bandava
Piemare
Duvzare
Ceklis
Megava
Pilsats

Semgalite asuala maakonnad:
Upmale
Tērvete
Silene
Dobele
Dobene
Spārnene
Žagare

Seelide asuala maakonnad:
Tovrakse
Medeme
Pelone
Maleisine
Kalve

Aukštaitide asuala maakonnad:
Upyte
Deltuva
Nalšia
Neris
Lietuva
Alšenai

Žemaitide asuala maakonnad:
Saule
Knituva
Karšuva

 Viited 

Kategooria:Ajaloolised piirkonnad