Harald Sinihammas

Harald Sinihammas (Taanis Harald I, taani keeles Harald Blåtand, vanapõhja keeles Haraldr blátönn, norra keeles Harald Blåtann; u 910 – u 986 Jomsborg) oli Taani kuningas alates aastast 958 ja Norra kuningas alates aastast 976 kuni surmani umbes 986. aastal. Ta oli Taani kuninga Gorm Vana ja Thyra poeg.

Harald oli kuningas, kelle ajal Taanis kinnistus kristlus. See oli levinud varemgi, kuid domineeris veel muinasgermaani usund. 965. aastal aga lasi Harald end ristida ja asus üle riigi kirikuid ehitama. Samuti lasi ta kõikjale rajada uusi kindlusi (Aggersborg, Fyrkat, Nonnebakken, Trelleborg, Borgring), mis näitab, et ta tegeles riigi tugevdamise ja ühendamisega. Haraldit on mõnikord peetud esimeseks kogu Taanit valitsevaks kuningaks, enamasti loetakse selleks siiski tema isa Gorm Vana. 

Norra Harald Hallmantel ja tema vennad liitusid pärast oma isa Eirik Verekirve surma Haraldiga ning asusid võitlusse isa venna, kuningas Håkon Haraldssoni (Håkon Hea) vastu. Taani kuningas Harald Sinihammas kasutas Haraldit ja teisi Eirikupoegi võimuvõitluse vahendina, ta varustas neid vägedega. Fritjari lahingus (umbes 961) sai Håkon surmavalt haavata. Umbes samal aastal sõitis Harald Sinihammas Norrasse ja laskis end Tønsbergis austada. Harald Eiriksson kuulutas end Harald Sinihamba asekuningaks. Harald Sinihammas oli kümme aastat (976–986) ametlikult ka Norra kuningas, kuid sealsete valitsejate loetelus tal järjekorranumbrit pole. Ta peaks olema Norras Harald III, kuid selleks on hoopis Harald Hardråda. Sinihamba ajal valitses Norrat tegelikult Håkon Sigurdsson. Taani kuningas sai ülemvõimu maa üle Mørest kuni Gröönimaani. Østlandeti kuningad Gudrød Bjørnsson ja Trygve Olafsson olid juba varem Harald Sinihamba asekuningad.

pisi|vasakul|Norra alad umbes aastal 1000
pisi|Taani (958–986) ja Norra kuninga (976–986) Harald Sinihamba kuningriik (punasega) ning tema vasallide ja liitlaste alad (roosaga)
Harald Sinihammas rajas vähemalt neli täpselt ringikujulist ja korrapärast ringvall-linnust, neist tuntuim on Trelleborg Sjællandil. Jätkus ka piirikaitsevalli Danevirke tugevdamine frankide Saksimaa vastu.

Lisanime Sinihammas on esmamainitud 1140. aasta paiku kirjutatud Roskilde kroonikas, kus seda seletati "sinakate või mustade hammastega".

Järglased
Harald abiellus 950. aasta paiku Rootsi kuninga Olof II tütre Gyrid Olofsdottiriga. Abielust sündis kaks poega ja kaks tütart. Pärast Gyridi surma abiellus ta aastal 970 slaavi printsi Mstiviri tütre Tovega, aga sellest abielust lapsi ei sündinud.

Vanem tütar Tyra abiellus oma onu, Rootsi printsi Styrbjörn Tugevaga, kes tõstis mässu oma onu Erik VI vastu – Erik oli hõivanud pärast oma venna Olofi mürgitamist Rootsi trooni. Pärast Styrbjörni hukkumist 985. aastal abiellus Tyra Poola printsiga ja selle surma järel Norra kuninga Olav I Tryggvasoniga.

Vanem poeg (mõne allika järgi vallaspoeg) Svend Harkhabe oli pagan, mitte kristlane. Ta tõstis isa vastu mässu ja seda maha surudes hukkus Harald Sinihammas lahingus 986., mõne allika järgi 985. aastal. Svend sai tema järel Taani ja Norra kuningaks, ehkki Norra kuningas oli ta ainult nime poolest nagu Haraldki.

Harald Sinihamba noorem tütar Gunhilde kolis pärast abiellumist Inglismaale ja tapeti aastal 1002 suure taanlastevastase ülestõusu käigus. See ärgitas Svend Harkhabet õe eest kätte maksma ja Inglismaad vallutama. 1013. aastal, pärast Svend Harkhabeme ja tema poja Knudi invasiooni Inglismaale, varises inglaste kaitse täielikult kokku.

Mälestuse jäädvustamine
Harald Sinihamba järgi on nimetatud Bluetoothi (eesti keeles 'sinihammas') tehnoloogia. 

Kategooria:Taani monarhid
Kategooria:Norra monarhid
Kategooria:Surnud 986