Savi

pisi|Savist seintega hoone Rõuge vallas 
Savi on valdavalt savimineraalidest koosnev sete.

Savi on valdavalt savimineraalidest koosnev sete. Kui savi niisutada, muutub see pehmeks ja hästi vormitavaks; kuivades see kõvastub ning põletamisel omandab püsiva tugevuse.

Savi on purdsete, mille terasuurus on väiksem kui aleuriidil. Terasuuruse piiriks savi ja aleuriidi vahel on 2 μm.

Savi koosneb savimineraalidest ehk kihilise kristallstruktuuriga silikaatidest,Tehnikaleksikon, lk. 448 milleks on peamiselt illiit, smektiit ja kaoliniit. Savimineraalid tekivad peamiselt päevakivide murenemise tulemusena.

Niiskudes savi pundub ja muutub plastseks, põletamisel kivistub.

Savi on keraamiliste materjalide, näiteks telliste, katuse- ja voodrikivide, vooderdusplaatide, portselani ja fajansi põhitooraine.

Pleeksavisid ehk aktiivmuldasid tarvitatakse naftasaaduste, õlide, loomsete rasvade, etaanhappe ja veini puhastamiseks, vee pehmendamiseks, riide rasvatustamiseks ja valgendamiseks ning parfümeerias. Bentoniitsavist valmistatakse savilahuseid. Tulekindlat savi kasutatakse metallurgias.

Savilahus on savi suspensioon. Seda kasutatakse uhtmiseks. Voolaval savilahusel on vedeliku ja paigalseisval savilahusel tahkise omadused. Savilahust tarvitatakse näiteks puuraukude rajamisel, sest savilahuse vedela faasi imbumisel puuraugu poorsesse seina moodustub õhuke tihe koorik.

 Vaata ka 
 Savikivimid
 Savi kuivamine
 Sinisavi
 Savimaardla
 Savitellis
 Kaoliin
 Savimaja

 Viited 

Kategooria:Setted
Kategooria:Ehitusmaterjalid
Kategooria:Kunstitarbed