Lennukikandja

pisi|Leekides Grumman F6F-3 Hellcat lennukikandjal USS Enterprise (CV-6)  (10, november 1943. aasta). Meeskonnaliige päästab kabiinist pilooti. 
pisi|222x222px|NAM Atlântico on Brasiilia lennukikandja, mis asendab NAe São Paulo.
pisi|222x222px|Itaalia lennukikandja Cavour
Lennukikandja ehk lennukiemalaev on suur sõjalaev, mis on ehitatud lennukite ja kopterite lendudeks ja alaliseks paiknemiseks pardal. Praktiliselt on tegemist ujuva lennuväljaga.

 Üldkirjeldus 
Tavaliselt on lennukikandjad mereväe suurimad laevad. Üldjuhul liiguvad nad koos väiksema või suurema saatelaevastikuga, olles ise lipulaevaks. 

Lennukikandja ülatekk on ühtlasi lennutekk, millel on üks või mitu lennurada ning õhusõidukite parkimiskohad. Õhusõidukitele on üldjuhul ette nähtud lennuteki all ka angaaritekk, kuhu on võimalik ümber paikneda vastava lifti abil.

 Kasutus 
pisi|222x222px|Nüüdisaja lennukikandjaid
Praegu tegutseb maailmas 22 lennukikandjat. Lennukikandjad kuuluvad Ameerika Ühendriikide, India, Prantsusmaa, Venemaa, Hispaania, Brasiilia, Itaalia, Tai ja Suurbritannia relvastusse. Lisaks kuulub Hiina Rahvavabastusarmeele endine Nõukogude lennukikandja Varjag. Uusi lennukikandjaid arendavad Hiina RV, Prantsusmaa, India, Venemaa, Jaapan, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriigid. 

Lisaks on Austraalia, Brasiilia, Prantsusmaa, India, Itaalia, Jaapani, Hollandi, Lõuna-Korea, Hispaania, Suurbritannia ning Hiina Rahvavabariigi mereväes laevu, mis suudavad kanda mitut kopterit. Neid nimetatakse ka kopterikandjateks.

 Ajalugu 

Esimesed katselised õhkutõusmised laevalt ja maandumised laevale tehti Ameerika Ühendriikide mereväes 1910. ja 1911. aastal. Transpordialusest ümber ehitatud Jaapani lennukikandjalt Wakamiya toimusid 1914. aasta 5. septembril esimesed merelt lähtunud õhurünnakud Saksa sihtmärkidele Tsingtao piiramisel Hiinas.

Esimene lennukikandjaks ehitatud laev oli HMS Ark Royal, mis valmis 1914. aastal. Seda kasutati esimese maailmasõja ajal. Teise maailmasõja ajal oli ameeriklastel juba 7 lennukikandjat. Jaapanil oli teise maailmasõja alguses 10 lennukikandjat.

Lennukikandjaid on kasutatud Vabadussõjas, Falklandi sõjas, Lahesõjas ja liitlasvägede Iraagi invasioonis 2003. aastal.

 Lennukikandjate klassid 
Brasiilia (1)
 NAM Atlântico (A 140): 21 500-tonnine endine Briti lennukikandja HMS Ocean (vette lastud 1995), ostetud 2018.
Prantsusmaa (1)
 Charles de Gaulle (R 91): 42 000-tonnine tuumareaktoriga lennukikandja, teenistusse arvatud 2001.
India (1)
 INS "Vikramaditya" 
 INS Viraat: 28 700-tonnine endine Briti lennukikandja HMS Hermes (vette lastud 1953), ostetud 1986 ja teenistusse arvatud 1987, maha kantud 2017.Naval Air: Where There Were None, Now There Is One
Itaalia (2)
 Giuseppe Garibaldi (551): 14 000-tonnine Itaalia STOVL-tüüpi lennukikandja, teenistusse arvatud 1985.
 Cavour (550): 27 000-tonnine Itaalia STOVL-tüüpi lennukikandja, teenistusse arvatud 2008.
Venemaa (1)
 Admiral Flota Sovetskovo Soyuza Kuznetsov: 67 500-tonnine Kuznetsov-klassi STOBAR-tüüpi lennukikandja. Vette lastud 1985 nime all Tbilisi, ümber nimetatud ja tegev 1995. aastast.
Hispaania (2)
 Principe de Asturias (R11): 17 200-tonnine STOVL-tüüpi lennukikandja, teenistusse arvatud 1988.
 Juan Carlos I (L61): 27 000-tonnine, vette lastud 2008, teenistusse arvatud 30. septembril 2010.
Tai (1)
 HTMS Chakri Naruebet: 11 400-tonnine lennukikandja, mis põhineb Hispaania Principe De Asturias disainil. Teenistusse arvatud 1997. See on praegu teenistuses olevaist lennukikandjaist väikseim.
Suurbritannia (1)
 HMS Illustrious: 22 000-tonnine STOVL-tüüpi lennukikandja, teenistusse arvatud 1982. Algselt oli samas klassis kolm laeva, kuid kaks on nüüdseks tegevteenistusest lahkunud.
Ameerika Ühendriigid (11)
 USS Enterprise (CVN-65): 93 500-tonnine tuumareaktoriga superlennukikandja teenistusse arvatud 1961. Esimene tuumareaktoriga lennukikandja. Mahakandmise tähtaeg on 2013,"House and Senate Armed Services Committees agree FY 2010 Navy shipbuilding authorization". defpro.com, 10 October 2009. ehkki see võib lükkuda aastasse 2014–2015.
 Nimitz klass: kümme 101 000-tonnist tuumareaktoriga superlennukikandjat, millest esimene arvati teenistusse 1975. Nimitz-klassi lennukikandjat liigutavad kaks tuumareaktorit ja neli auruturbiini ning see on 333 meetrit (1092 jalga) pikk.
USA mereväel on maailma suurim lennukikandjate laevastik: üksteist superlennukikandjat teenistuses, üks ehitusel ja kaks plaanis.

 Lennukikandjaid 
Admiral Kuznetsov (Venemaa)
Chakri Naruebet (Tai)
Charles de Gaulle (Prantsusmaa)
Cavour (550) (Itaalia)
Giuseppe Garibaldi (C 551) (Itaalia)
Illustrious (Suurbritannia)
NAM Atlântico (Brasiilia)
USS Harry S. Truman (USA)
USS George Washington (USA)

 Riik Merevägi Teenistuses Reservis Ehitusel Ümberehitusel USA  Ameerika Ühendriikide merevägi  11IISS 2010, p. 33  1IISS 2010, p. 35  3  0  Itaalia  Itaalia merevägi  2IISS 2010, p. 142  0  0  0 Suurbritannia  Suurbritannia kuninglik merevägi  1IISS 2010, p. 169  0  2IISS 2010, p. 206  0  India  India merevägi  1IISS 2010, p. 361  0  2IISS 2010, p. 374   1 Venemaa  Vene merevägi  1IISS 2010, p. 225  0  0  0  Prantsusmaa  Prantsuse merevägi  1IISS 2010, p. 130  0  0  0  Brasiilia  Brasiilia merevägi  1IISS 2010, p. 70  0  0  0  Hispaania  Hispaania merevägi  1IISS 2010, p. 162  0  0  0  Tai  Tai kuninglik merevägi  1IISS 2010, p. 430  0  0  0  Hiina RV  Hiina Rahvavabastusarmee merevägi  1http://www.postimees.ee/984256/hiina-esimene-lennukikandja-alustas-teenistust  0  1  0  Kokku  21  1  8  1

 Riik Nimi Pardanumber Veeväljasurve Klass Tüüp Teenistusse arvatud Brasiilia NAe São Paulo A12 032800 32 800 tonni Clemenceau tavajõuallikaga lennukikandja 2000-11-15 15. november 2000 Prantsusmaa Charles de Gaulle R91 042000 42 000 tonni – tuumareaktoriga lennukikandja 2001-05-18 18. mai 2001 India INS Viraat R22 028700 28 700 tonni Centaur tavajõuallikaga STOVL-tüüpi lennukikandja 1987-05-20 20. mai 1987 Itaalia  Conte di Cavour 550 027100 27 100 tonni – tavajõuallikaga STOVL-tüüpi lennukikandja 2008-03-27 27. märts 2008 Itaalia  Giuseppe Garibaldi 551 013850 13 850 tonni – tavajõuallikaga STOVL-tüüpi lennukikandja 1985-09-30 30. september 1985 Venemaa Admiral Kuznetsov 063 055000 55 000 tonni Admiral Kuznetsov tavajõuallikaga STOBAR-tüüpi lennukikandja 1991-01-21 21. jaanuar 1991 Hispaania Principe de Asturias R11 016700 16 700 tonni – tavajõuallikaga STOVL-tüüpi lennukikandja 1988-05-30 30. mai 1988 Tai HTMS Chakri Naruebet CVH-911 011400 11 400 tonni – tavajõuallikaga STOVL-tüüpi lennukikandja 1997-08-10 10. august 1997 Suurbritannia HMS Illustrious R06 022000 22 000 tonni Invincible tavajõuallikaga STOVL-tüüpi lennukikandja 1982-06-20 20. juuni 1982 USA USS Enterprise CVN-65 094700 94 700 tonni – tuumareaktoriga superlennukikandja 1961-11-25 25. november 1961 USA USS Nimitz CVN-68 100000 100 000 tonni Nimitz tuumareaktoriga superlennukikandja 1975-05-03 3. mai 1975 USA USS Dwight D. Eisenhower CVN-69 101600 101 600 tonni Nimitz tuumareaktoriga superlennukikandja 1977-10-18 18. oktoober 1977 USA USS Carl Vinson CVN-70 101300 101 300 tonni Nimitz tuumareaktoriga superlennukikandja 1982-03-13 13. märts 1982 USA USS Theodore Roosevelt CVN-71 104600 104 600 tonni Nimitz tuumareaktoriga superlennukikandja 1986-10-25 25. oktoober 1986 USA USS Abraham Lincoln CVN-72 100000 100 000 tonni Nimitz tuumareaktoriga superlennukikandja 1989-11-11 11. november 1989 USA USS George Washington CVN-73 104200 104 200 tonni Nimitz tuumareaktoriga superlennukikandja 1992-07-04 4. juuli 1992 USA USS John C. Stennis CVN-74 103300 103 300 tonni Nimitz tuumareaktoriga superlennukikandja 1995-12-09 9. detsember 1995 USA USS Harry S. Truman CVN-75 103900 103 900 tonni Nimitz tuumareaktoriga superlennukikandja 1998-07-25 25. juuli 1998 USA USS Ronald Reagan CVN-76 101400 101 400 tonni Nimitz tuumareaktoriga superlennukikandja 2003-07-12 12. juuli 2003 USA USS George H. W. Bush CVN-77 102000 102 000 tonni Nimitz tuumareaktoriga superlennukikandja 2009-01-10 10. jaanuar 2009

 Vaata ka 

 Eugene Burton Ely

Viited

Välislingid

'Lennunduslaevad' Kaitseliidu ajakiri 'Kaitse Kodu' nr 3 2023. a. 

 Lennukikandja
Kategooria:Sõjalaevatüübid