Allikas

pisi|Droonivideo Aegviidu siniallikatest
pisi|Sopa allikas
pisi|Esna allikajärv
pisi|Inimtekkeline Purskav allikas
pisi|Joogivee võtmiseks kohandatud allikas Horvaatia mägedes
Allikas ehk läte on koht, kus põhjavesi voolab maapinnale või veekogu põhja.

Veekogu põhja avanevad allikad on mõnel juhul veekogu peamised veega toitjad.

Allikad võivad voolata maapinnale rahulikult või surveliselt. Survelist allikavett nimetatakse arteesia veeks. 

Põhjavees on tihti lahustunud palju mineraale, mis on dissotsieerunud ioonideks. Kui vesi väljub maapinnale, siis ta temperatuur tõuseb ja rõhk väheneb ning sellega seoses halveneb temas gaaside lahustuvus. Seetõttu eraldub pinnale jõudnud põhjaveest näiteks süsinikdioksiidi, mistõttu väheneb vee happesus. (See on seotud sellega, et süsinikdioksiid moodustab veega reageerides süsihappe, mis vees dissotsieerudes vabastab sinna hüdrooniumioone.) See viib omakorda näiteks kaltsiumkarbonaadi sadestumiseni, mis moodustab karbonaatse vee korral levinud allikatega seotud sette allikalubja. 

Suure ioonisisaldusega põhjavett võidakse kasutada ravi- või joogiveena. 

Allikad tekivad sinna, kus põhjaveehorisont lõikub maapinnaga.

Allikaid võib liigitada vee temperatuuri järgi. Eristatakse külma- (< 20o), sooja- (20–42o) ja kuumaveelisi (> 42o) allikaid.

Allikavesi on enamasti väga külm. Kuid vulkaanilises piirkonnas võib esineda kuumaveeallikaid, mis on geotermilise soojuse poolt kuumutatud.

Maapinnale väljumise järgi liigitatakse allikad tõusuallikateks ehk limnokreenideks, langeallikateks ehk reokreenideks ja allikalisteks aladeks ehk helokreenideks. 

Eesti allikad
Enamik Eesti allikaid avaneb Pandivere kõrgustiku jalamil, näiteks Endla looduskaitsealal. See on tingitud Pandivere kõrgustiku geoloogilise ehituse omapärast. Sealne aluspõhi koosneb lõhelistest lubjakividest.  Sademetena maha langenud vesi imbub seetõttu kergesti maa sisse (infiltratsioon) ning vooluveekogusid maapinnale peaaegu ei teki (Pandivere kõrgustikul on väga hõre jõgede võrgustik). Aluspõhja imbunud sademevesi jõuab aga uuesti maapinnani kõrgustiku jalamil, kuhu seetõttu on tekkinud palju allikaid.

Vaata ka

Eesti allikate loend
Fumarool
Geiser
Hiieallikas
Kuumaveeallikas
Allikaelustik
Silmaallikas

 Viited 

 Kirjandus 
 Kristel Vilbaste, "Eesti allikad". Kasutatud tekstinäiteid Eesti Rahvaluule Arhiivist. Sari Roheline Eesti, Varrak, Tallinn 2013, 352 lk; ISBN 9789985327562

 Välislingid 
Eesti allikate andmebaas - allikad.info