Inimsusvastane kuritegu

Inimsusvastane kuritegu (inglise keeles crime against humanity) on ükskõik missugune tsiviilelanikkonna vastu suunatud mõrvamine, hävitamine, orjastamine, küüditamine, deporteerimine, rüüstamine, vabaduse võtmine, piinamine, vägistamine ja muu inimsusvastane tegu, mis on toime pandud relvakonflikti ajal; samuti tagakiusamine poliitilisel, rassilisel või usulisel pinnal sõjakuritegude või rahuvastaste kuritegude toimepanemisel või seoses nende kuritegudega.

 Kronoloogia 
, Venemaa kodusõda
, , (kodusõja algusest 1936. kuni 1952. aastani, kui režiim lõdvenes, kadus 114 000 inimest), 
, Punane terror

oktoober 1944 Jugoslaavia (Serbia) partisanide poolt ungari elanikkonna mõrvamised Lõuna-Ungaris Újvidéki piirkonnas.

Serbia ja Ungari elanikkonna vastuolud antud piirkonnas tekkisid pärast Esimese maailmasõja lõppu, kui Ungari kaotas Trianoni rahulepinguga 2/3 territooriumist, s.h ka peamiselt ungarlastega asustatud piirkonnad Lõuna-Ungaris, mis läksid vastloodud Serbia-Horvaatia-Sloveenia Kuningriigile, millest sai 1929. aastal Jugoslaavia Kuningriik. Pärast seda kolis piirkonda hulganisti serblasi ning Teise maailmasõja alguseks olidki Lõuna-Ungari ungarlased muudetud oma kodumaal kohati vähemuseks. Pärast seda, kui Ungari 1941. aasta aprillis kõnealuse piirkonna tagasi vallutas, võeti kohe päevakorda dobrovoljacite (добровољац) tagasisaatmine Serbiasse. Sama aasta mai algul palus Ungari valitsus Saksa vägede juhtkonnalt luba asustada Serbiasse tagasi 150 000 uusmigranti. Sakslased vastasid eitavalt, kuid viimaks asustati Serbiasse tagasi umbes 13 000 uusmigranti.
Jugoslaavia Kommunistliku Partei Vojvodina Komitee andis 1944. aasta 2. oktoobril piirkondlikele komiteedele juhtnöörid: "/-/ Kui Punaarmee astub Vojvodina pinnale, on parteiorganite juhtkonnale järgmine ülesanne: alustada kõige otsustavamal moel viienda kolonni hävitamist, esmajärjekorras okupantide tuntud teenrite hävitamist. /-/ Iga bandiiti tuleb ta kuritegude eest karistada." 
23. oktoober, tegevuspaik: Lõuna-Ungari suurim linn – Újvidék. Esimesel nädalal mõrvatakse 1500–2000 uujvideeklast.
26. oktoober, tegevuspaik: Tiszakálmánfalva küla. Serbia partisanid vahistavad ja seejärel tapavad 30 ungarlast. 
Sama kuu lõpupäevad, tegevuspaik: Szenttamási küla. Seal tapavad serbia partisanid umbes 3000 ungarlast.
3. november, tegevuspaik: Bezdáni vald. Meessoost vallaelanikud kutsutakse jalgpallistaadionile. Kui 1945. aasta 28. märtsil avatakse hukkunud bezdaanlaste ühishaud, selgub, et sinna maetud on randmest okastraadiga viieteistkaupa kinni seotud.
Novembrikuu jooksul tapsid partisanid Zombori linnas enam kui 5600 ungarlast. 
Ühtekokku mõrvati 1944. aasta oktoobris ja novembris Lõuna-Ungaris eri andmetel 35 000 – 50 000 ungarlast. Väga sageli kaasnes sellega piinamine.
 Horvaatiast Zagrebi lähedalt (endise Jugoslaavia territooriumilt) avastati 2009. aastal Teise maailmasõja aegne ühishaud, kust leiti ligikaudu 500 Saksa ohvitseri ja nende Horvaatia liitlaste ustašite säilmed ()
 18. mai 1944, Krimmitatarlaste küüditamine, 
 september 1941- Ukrainas Kiievi lähedal Babi Jaris (Бабий Яр) tapeti Saksa okupatsioonivõimude poolt ligi 35 000 ukraina juuti,

,,, 

,,

,
, 


 Inimsusvastased kuriteod Eestis 
 Inimsusvastased kuriteod ja Nõukogude okupatsioon Eestis (1940–1941) juuni 1941 NSVL okupatsioonivõimude poolt Eestis toime pandud Juuniküüditamine
 Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944)märts 1949''' NSVL okupatsioonivõimude poolt Eestis toime pandud Märtsiküüditamine

 Vaata ka 
 Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvaheline Komisjon ja Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Sihtasutus, 
 Rahvusvahelisse komisjoni kuulusid: 
esimees minister Max Jakobson Soomest; 
Uffe Ellemann-Jensen, Euroopa Liberaalse Partei president, Liberaalse Internatsionaali asepresident ja endine Taani välisminister; 
Paul Goble, Raadio Vaba Euroopa / Raadio Vabadus avalike suhete osakonna kommunikatsioonidirektor; 
Nicolas Lane, Ameerika Juudi Komitee rahvusvaheliste suhete komisjoni esimees; 
Walter Laqueur, Strateegiliste ja Rahvusvaheliste Uuringute Keskuse rahvusvahelise uurimisnõukogu kaasesimees; 
Peter Reddaway, George Washingtoni Ülikooli politoloogia ja rahvusvaheliste suhete professor; 
Arseni Roginski, Moskva teadusteabe- ja hariduskeskuse Memoriaal nõukogu esimees ja teadusprogrammide juht.
Toomas Hiio
 Eesti Mälu Instituut
 Instituudi asutajateks on Tiit Sepp (Nõukogu esimees), Rein Kilk, Leon Glikman, Indrek Teder, Hannes Tamjärv, Jaan Manitski.

Vaata ka
Genotsiid
Sõjakuritegu
Lääneliitlaste sõjakuriteod Teise maailmasõja ajal
Saksa Kolmanda Riigi sõjakuriteod Teise maailmasõja ajal
Nõukogude Liidu sõjakuriteod Teise maailmasõja ajal
Rahvusvaheline Kriminaalkohus
Küüditamine
Punane terror

 Viited 

 Kirjandus 
Палли Х. Между двумя боями за Нарву. Эстония в первые годы Северной войны 1701–1704. Таллин, 1966.

Välislingid
Nürnbergi tribunali põhikiri (inglise keeles)
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut (mitteametlik tõlge)
Parmas, Andres. Maailmakriminaalõigus: rahvusvahelis-õigusliku kriminaalvastutuse kontseptsioon''. Tartu Ülikool, magistritöö 2005. , lk 68–85.
Online Encyclopedia of Mass Violence, All available Chronological Indexes 


Kategooria:Kriminaalõigus
Kategooria:Rahvusvaheline õigus