Ringhääling

Ringhääling on raadio- või televisiooniprogrammide edastamine antenni- või kaabellevivõrgu kaudu kodeerimata või kodeeritud kujul eesmärgiga teha need üldkasutatavate vastuvõtuvahenditega üldsusele kättesaadavaks. Ringhäälinguseadus

 Sõnakasutusest 
Oskussõna ringhääling (ingl. broadcasting) võeti kasutusele 1923. aastal ja sellega tähistati avalikke raadiosaateid andvat ringhäälinguasutust (näiteks Raadio Ringhääling, Riigi Ringhääling). Kui 1950. aastatel algas telesaadete edastamine, nimetati eraldi raadiot ja televisiooni (nt oli Eesti NSV Riiklik Televisiooni ja Raadio Komitee). Oskussõna ringhääling seostus veel pikka aega ainult raadioga. Ringhääling – EE, 8. kd, 1995, lk 148 

Üldistava terminina võeti sõna ringhääling kasutusele 2007. aastal, kui Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio ühendamisel loodi Eesti Rahvusringhääling (ERR).Eesti Rahvusringhäälingu seadus ERR on sõltumatu avalik-õiguslik (avaõiguslik) juriidiline isik, mis toodab tele- ja raadioprogramme (k.a saateid) ning pakub muid meediateenuseid. Eesti Rahvusringhääling – TEA e-Entsüklopeedia

Üldtähenduses on sõna ringhääling kasutatud ka näiteks nimes Euroopa Ringhäälingute Liit. Ringhäälinguid eristavateks oskussõnadeks on raadioringhääling ja televisiooniringhääling.

 Ringhäälingu ajaloost 
Ringhääling tugineb 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses toimunud edusammudele elektroonika ja raadiotehnika alal. Kuid alles pärast Esimest maailmasõda algas ringhäälingu tõeline võidukäik kogu maailmas. 

Regulaarseid raadioringhäälingu saateid alustati Ameerika Ühendriikides 1921. aastal ja Euroopa maades alates 1922. aastast, sealhulgas Eestis 18. detsembril 1926.

Televisioonisaateid hakati mitmes riigis regulaarselt edastama 1930. aastate teisel poolel.

Vaata ka
Raadio Eestis
taskuhääling
televisioon

 Viited 

Kategooria:Raadio
Kategooria:Televisioon