August Englas

August Englas (15. jaanuar 1926 Pühajärve vald, Otepää kihelkond, TartumaaEELK Otepää koguduse sündinute ja ristitute nimekirjad 1914–1935. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.1260.1.166. Lk 438EELK Otepää koguduse personaalraamat II. Palupera, Pühajärve; 1888–1937. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.1260.1.172. Leht 69pOtepää (endine Vana-Otepää II) vallavalitsuse perekonnaregister II, 1926–1949; Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.5253.4.1292. Lk 864 – 21. märts 2017 Tallinn) oli eesti maadleja.

Ta oli maailmameister Kreeka-Rooma maadluses 1953. aastal ja vabamaadluses 1954. aastal ning oli kokku seitsmekordne Eesti NSV meister ja seitsmekordne NSV Liidu meister.

Ta võistles poolraskekaalus, kui kaal on nimetamata. Ta oli 182 cm pikk ja kaalus 90 kg.

Segadus sünniajaga
Ta on Otepää Maarja koguduse ja Otepää ala vallavalitsuste dokumentide järgi sündinud 15. jaanuaril 1926. Miskipärast on ta hiljem muutunud ühe aasta võrra vanemaks ning hilisemates dokumentide järgi on ta sündinud 15. jaanuaril 1925, mis esineb üldiselt ka teatmeteoste tema kohta käivates artiklites.

 Teine maailmasõda 
Teise maailmasõja läbis ta Punaarmees, osales kuulipildurina Saaremaa ja Kuramaa koti lahingutes, sai kaks korda haavata ja teenis vapruse eest mitu sõjalist autasu.

 1947 
Englas alustas maadlustreeninguid Kalevis Edgar Puusepa ja Boris Sülluste juhendamisel.

 1948 
Englas tuli Eesti NSV meistriks mõlemas maadlusstiilis.Koik 1996: 323

Ta paistis silma spordiühingutevahelisel raskejõustikumatšil, mille Kalev võitis, ja osales Balti NSV-de I spartakiaadil Riias, kus Eesti NSV jäi kehva ettevalmistuse tõttu teiseks (Läti NSV 36 punkti, Eesti NSV 35). Englas kaotas napilt NSV Liidu meistrile A. Aboliņšile.Koik 1996: 205

NSV Liidu meistrivõistlustel tuli Englas Kreeka-Rooma maadluses üheksandaks (Johannes Kotkas raskekaalus võitis) ja vabamaadluses neljandaks (Juhan Looaru kuld, Johannes Kotkas hõbe, Boris Meos pronks, lisaks said eestlased kolm neljandat ja ühe viienda koha).Koik 1996: 206

 1949 
NSV Liidu meistrivõistlused mõlemas maadlusstiilis peeti samal ajal. Englas valis vabamaadluse. Kindel favoriit oli Tbilisi maadleja Vladimir Matškaljan, kes oli noorpõlves Kreeka-Rooma maadleja, kuid polnud suutnud tippu tõusta. Kui NSV Liidus hakati vabamaadlust harrastama, leidis Matškaljan endale õige ala. Ta oli juba neljakordne NSV Liidu meister. Ent Englas võitis 8 kohtumisest 5 seljaga ja 3 punktidega, sealhulgas sai Matškaljani üle viimases voorus suure punktivõidu, ning tuli NSV Liidu meistriks. Johannes Kotkas sai Kreeka-Rooma maadluses hõbeda ja Juhan Looaru vabamaadluses pronksi.Koik 1996: 206–207

Suvel võitis Englas Budapestis ülemaailmse noorsoofestivali raames toimunud X rahvusvahelised üliõpilasmängud Kreeka-Rooma maadluses.Koik 1996: 207

 1950 
Maadlusaeg lühenes 20 minutilt 15 minutile.Koik 1996: 209

Englas tuli vabamaadluses taas NSV Liidu meistriks. Need olid üldse eestlastele õnnelikud meistrivõistlused: kärbeskaalus said eestlased Juhan Looaru ja Boris Meos koguni kaksikvõidu, kergekaalus sai Elmar Runge hõbemedali. Kreeka-Rooma maadluses lisandusid Johannes Kotka kuld- ja Helmut Puuri pronksmedal.

II Balti NSV-de spartakiaadil Vilniuses võitis Eesti NSV  Leedu NSV 8:0 ja Läti NSV 6:2.Koik 1996: 327

 1951 
August Englasest sai ainus eesti maadleja, kes on tulnud NSV Liidu meistriks samal aastal mõlemas maadlusstiilis. Kreeka-Rooma maadluses tuli meistriks ka Johannes Kotkas; Helmut Puur sai pronksi. Vabamaadluses saavutas pronksi Boris Meos.

NSV Liidu koondis koos Englase ja Kotkaga alistas kahel korral Budapestis Ungari 8:0. Samuti võitis Englas rahvusvahelised noorsoomängud Berliinis.

Kolmanda Eesti maadlejana Johannes Kotka ja Edgar Puusepa järel sai August Englas NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetuse.

 1952 
Englas tuli Eesti NSV meistriks nii Kreeka-Rooma (poolraskekaalus) kui ka vabamaadluses (raskekaalus). Harukordne saavutus!Koik 1996: 324–325

NSV Liidu koondis, kuhu kuulusid ka August Englas ja Elmar Runge, saavutas ülekaaluka võidu kolmikmaavõitlusel nii Ida-Saksamaa kui ka Ungari üle.Koik 1996: 209–210

 Helsingi olümpiamängud 
Erilisi küsimusi ei tekitanud Englase valimine koondisse mõlemas maadlusviisis.Koik 1996: 210

Selgus, et enam-vähem võrdsed on neli meest: rootslane Wiking Palm, ameeriklane Henry Wittenberg, türklane Adil Atan ja Englas.

I ring. Englas–Atan 2:1, Palm–Kevin Coote (Austraalia) 3:0, Wittenberg–Padron (Venezuela) 1.30.

II ring. Englas–Sayed Jadavi (India) 0.50, Palm–Padron 2.15, Wittenberg–Willy Lardon (Šveits) 0.50, Atan–Max Leichter (Saksamaa ÜV) 0.42.

III ring. Englas–Leichter 3.47, Atan–Jacob Theron (Lõuna-Aafrika Liit) 11.55, Palm–Wittenberg 2:1.

IV ringi jõudsid viis meest. Atan loositi vabaks. Englas–Wittenberg 1:2, Palm–Abbas Zandi (Iraan) 2:1.

V ring. Englas–Palm 1:2, Wittenberg–Atan 9.14.

VI ring. Palm–Atan 2:1.

I Palm, II Wittenberg, III Atan, IV Englas, V Zandi, VI Theron.

Englase halva esinemise tõttu maadles Kreeka-Rooma stiilis NSV Liidu varuvõistleja grusiin Šalva Tšihladze, kes saigi hõbemedali.Teemägi 1997: 92

 1952 
Tallinnas toimunud III Balti NSV-de spartakiaadil võitis Eesti NSV nii Läti NSV kui ka Leedu NSV 8:0.Koik 1996: 212

NSV Liidu meistrivõistlustel vabamaadluses Bakuus tuli Englas juba 4. korda järjest NSV Liidu meistriks. Kreeka-Rooma maadluses võitis Jerevanis Kotkas.

 1953 
Englas tuli NSV Liidu meistriks Kreeka-Rooma maadluses nagu Kotkaski. Mõlemad pääsesid maailmameistrivõistlustele Napolisse. Tbilisis läks vabamaadluses ka väga hästi: Elmar Runge tuli meistriks, Arvo Mõttus hõbedale, Sergei Kaškin ja Endel Saar pronksile, Helmut Puur neljandaks.Koik 1996: 214

Maailmameistrivõistlustel Napolis seljatas Englas avaringis Adelmo Bulgarelli (Itaalia), teises võitis punktidega olümpiavõitja Kelpo Gröndahli (Soome), kolmandas kaotas punktidega Karl-Erik Nilssonile (Rootsi) ja neljandas seljatas Kurt Rusterholzi (Šveits). Üllatuslikult polnudki vaja rohkem maadelda: kuna Nilsson kaotas Gröndahlile punktidega ja langes välja, oli Englas maailmameister soomlase ja šveitslase ees (hõbedakohtumise võitis Gröndahl punktidega). Kotkas sai Napolist hõbemedali.Koik 1996: 214–215

Englas võitis ka I rahvusvahelised noorsoomängud Bukarestis. Elmar Runge tuli sealsamas teiseks.Koik 1996: 216

 1954 
Englas esindas NSV Liitu vabamaadluse maailmameistrivõistlustel Tokios. Nagu Helsingis, oli ka siin esimene vastane Adil Atan ning Englas sai ka nüüd väikese punktivõidu. Edasi läks uutmoodi: teises ringis seljatas Englas N. Ito (Jaapan), kolmandas oli vaba ja neljandas võitis punktidega Gyula Kovácsi (Ungari). Esikohamatšis saavutas Englas suure punktivõidu Helsingi olümpiavõitja Wiking Palmi üle ja tuli maailmameistriks. Palm sai hõbeda, Atan pronksi.

Vähe on neid, kes tulnud maailmameistriks mõlemas maadlusstiilis. Kogu NSV Liidu ajaloos oli Englas ainuke. Ka eestlastest on ta ainuke.

IV Balti NSV-de spartakiaadi finaalis võitis Eesti Valgevene NSV 4:4 seisul tänu suuremale seljavõitude arvule.

NSV Liidu meistrivõistlustel vabamaadluses Leningradis võitis Englas oma viimase, seitsmenda meistritiitli. Samas poolraskekaalus tõi Eesti NSV-le pronksi Vladimir Gorškov, raskekaalus Valdeko Trisberg. Endel Saar oli 4. Kreeka-Rooma maadluse meistrivõistlustel Riias said hõbemedali Johannes Kotkas ja Helmut Puur.Koik 1996: lk 217

 1955 
Englas tuli Eesti NSV meistriks Kreeka-Rooma maadluses.Koik 1996: 324

Eesti NSV koondise kokkutulekul nihestas Englas õla. See ei juhtunud treeningmatšil ega harjutamise ajal, vaid sportlaste omavahelisel naljategemisel. Õlg pandi kohe paika, kuid õlalihas hakkas paranemise asemel hoopis kärbuma. Englase karjäär tippsportlasena oligi sellega läbi.

NSV Liidu meistriks tulid vabamaadluses Sergei Kaškin, Endel Saar ja Valdeko Trisberg. Koos Englasega oleks Eesti NSV võitnud pooled kullad! Arvo Mõttus sai hõbeda. Kreeka-Rooma maadluses sai kulla Kotkas.Koik 1996: 217-218

 1956 
Englas kinnitati Eesti NSV koondise peatreeneriks Kreeka-Rooma maadluses. Johannes Kotkas ja Helmut Puur tulid samal aastal NSV Liidu meistriks. Võistkondlikult oli Eesti NSV 6. Sellega jäädi alla vabamaadlejatele (4 pronksi, 4., 5. ja 6. koht, kokku 3.), keda juhendas Edgar Puusepp.Koik 1996: 218

Englas jätkas treenerina Tööjõureservides.Koik 1996: 219

 1957 
Englase käsi oli pisut paranenud. Treeneri amet nõudis ka võtete ettenäitamist ja ta hakkas pisitasa harjutama.Koik 1996: 221 Ta tuli Eesti NSV meistriks vabamaadluses.

 1958 
NSV Liidu meistrivõistlustel oli ta vabamaadluses 8.Koik 1996: 222

Sõpruskohtumisel soomlastega alistas Eesti NSV (koos Englasega) Turu koondise Tallinnas 8:0 ja Turus 6,5:1,5 ning Helsingi koondise Helsingis 7,5:0,5.Koik 1996: 228

 1959 
Englas tuli Eesti NSV meistriks vabamaadluse raskekaalus.Koik 1996: 325 Nõnda on ta tulnud nii Eesti NSV kui ka NSV Liidu meistriks 7 korda. Eestlastest on ainult Johannes Kotkal rohkem NSV Liidu meistrivõistluste medaleid.

Tunnustus
1951 NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane
1975 Eesti NSV teeneline sporditegelane
1996 Tallinna teenetemärk
1999 Valgetähe IV klassi teenetemärk
2002 Eesti Vabariigi spordipreemia (elutööpreemia – silmapaistvate saavutuste eest tippsportlasena ja pikaajalise tegevuse eest maadlusspordi arendamisel)
2008 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 

 Vaata ka 
 Maadlus 1952. aasta suveolümpiamängudel
 Englas

 Viited 

 Kirjandus 
Lembit Koik. "100 aastat Eesti raskejõustikku: 1888–1988". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996
Erlend  Teemägi. "Helsingi 1952: XV olümpiamängud". Olympia. Tallinn 1997
Tiit Lääne. "August Englas". Sari "Spordikangelased". Tallinn 2010

 Välislingid 

Haud Tallinna Metsakalmistul

Kategooria:Eesti maadlejad
Kategooria:Eesti maadlustreenerid
Kategooria:Nõukogude Liidu maadlejad
Kategooria:8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Kategooria:Eesti NSV teenelised sporditegelased
Kategooria:Tööpunalipu ordeni kavalerid
Kategooria:Punatähe ordeni kavalerid
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Spordiveteranide Liidu auliikmed
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1926
Kategooria:Surnud 2017