Eestimaa Rahvaliit

Eestimaa Rahvaliit (lühend ERL) oli konservatiivne agraarpartei Eestis.

Erakond moodustati, kui Eesti Maarahva Erakond võttis 1999. aastal uueks nimeks Eestimaa Rahvaliit ja sellega liitus alates 2000. aastast veel kolm väikest parteid. Rahvaliit oli asutamisest kuni 2011. aastani esindatud Riigikogus ja vahemikus 2003–2007 ka riigivalitsuses. Eriti edukad oldi kohalikel valimistel. Alates 2006. aastast hakkasid erakonna populaarsus vähenema ja sisemised vastuolud kasvama, mis viis paljude juhtivate liikmete lahkumiseni ja partei 2011. aasta valimistel parlamendist väljalangemiseni. 2012. aastal reorganiseeriti Rahvaliit Eesti Konservatiivseks Rahvaerakonnaks.

Juhtimine ja ülesehitus
Rahvaliidul olid kõigis 15 maakonnas oma maakonnaorganisatsioonid, lisaks eraldi organisatsioonid Tallinna, Tartu ja Narva linnas – kokku 18 allorganisatsiooni ligikaudu 9400 liikmega. Erakonda juhtis parteiliikmete kongress, mis toimus vähemalt kord aastas. Kongressidevahelisel ajal juhtis erakonda volikogu ja kongressi valitud juhatus.Eestimaa Rahvaliit: Eestimaa Rahvaliidu ajaluguRahvaliidu volikogu

Rahvaliidul oli ka naisühendus Epp,Naisühendus Epp eakateühendus TegusadEakateühendus Tegusad ja ligi 3000-liikmeline noortekogu (MTÜ Rahvaliidu Noored), mille asutaja ja ülesehitaja oli hiljem erakonna esimeheks valitud Karel Rüütli.Tuuli Koch. Rahvaliidu juht Marrandi: peame end taas kehtestama. Postimees, 13. oktoober 2007

Eestimaa Rahvaliidu esimehed
 Villu Reiljan – 10.06.2000 – 20.03.2007
 Ester Tuiksoo – 20.03.2007 – 29.04.2007 (esimehe kohusetäitja)
 Jaanus Marrandi – 29.04.2007 – 1.11.2008 
 Karel Rüütli – 1.11.2008 – 25.05.2010
 Mai Treial – 25.05.2010 – 7.06.2010 (esimehe kohusetäitja)
 Arvo Sirendi – 7.06.2010 – 3.07.2010 (esimehe kohusetäitja)
 Juhan Aare 3.07.2010 – 29.11.2010
 Andrus Blok 29.11.2010 – 28.05.2011
 Margo Miljand 28.05.2011 – 24.03.2012 (pärast seda EKRE esimees)Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE). Erakonnad.info

Ideoloogia

Tõnis Saartsi hinnangul võib Rahvaliitu klassifitseerida kui konservatiivset agraarparteid (maaparteid), mis erinevalt oma järglasest EKRE-st hoidus igasugustest paremäärmuslikest tendentsidest.Tõnis Saarts. Persistence and decline of political parties: the case of Estonia. East European Politics, 2015, Vol. 31, No. 2. Lk 214, 224 Rahvaliit keskendus maa- ja linnainimeste vahelisele sotsiaalsele lõhele, püüdes maapiirkondade ja väikelinnade elanike hääli. Partei domineeriv narratiiv väitis, et Eesti regioonide vahel on suur ebavõrdsus, eriti maapiirkondades, ja seega on vaja erakonda, mis soodustaks regionaalset ja ühiskondlikku võrdsust.Saarts 2015, lk 217 

Anu Tootsi hinnangul toetus Rahvaliit mõõdukale rahvuslusele ja konservatismile ning esindas peamiselt põllumajandustootjate huve. Rahvaliit soovis, et riik säilitaks oma rolli strateegilistes majandussektorites, kontrolliks väliskaubandust ja ajaks jõulist maksupoliitikat (astmeline tulumaks, regionaalsed maksusoodustused, aktsiisid ja luksuskaupade täiendav maksustamine). Sotsiaalpoliitikas nähti ideaalina Mandri-Euroopa sotsiaaldialoogi ja sotsiaalkindlustuse mudelit, olles samas klassikalisest bismarkiaanlusest progressiivsem soolise võrdõiguslikkuse küsimuses. Tootsi arvates oli Rahvaliidul on palju ühist Keskerakonnaga, kuid toetumine maaringkondadele ja pehmem poliitiline kuvand võimaldas neil Keskerakonnast edukamalt liitlasi leida.Anu Toots. Parlamendierakondade ideoloogiline orientatsioon. Estonica, 2006/2009

Rahvaliitu on eri autorid iseloomustanud paremtsentristliku,Vassilis Petsinis (2019). Identity Politics and Right-wing Populism in Estonia: The Case of EKRE, Nationalism and Ethnic Politics, 25:2. Lk 215 vasaktsentristliku või vasakpoolse parteina.Evald Mikkel, Vello Pettai. The Baltics: Independence with Divergent Electoral Systems. Raamatus: The Handbook of Electoral System Choice. 2004. Lk 343

 Erakonna ajalugu 
Eesti Maarahva Erakond (1994–1999)
pisi|Arnold Rüütel
Rahvaliidu eelkäija Eesti Maarahva Erakond (EME), mis kasvas välja Eestimaa Maarahva KongressistVahur Kalmre. [Postimehe valimisteatmik 1995.] Postimehe kirjastus 1995, lk 35, asutati 29. septembril 1994. Partei esimeheks valiti Arnold Rüütel. 1995. aasta Riigikogu valimistel sai valimisliit, mille koosseisus EME kandideeris – Koonderakond ja Maarahva Ühendus –, 32,2% häältest ja 41 kohta parlamendis. Aastatel 1995–1999 oldi osalised valitsuskoalitsioonides (Tiit Vähi teine valitsus, Tiit Vähi kolmas valitsus, Mart Siimanni valitsus).Vassilis Petsinis 2019, lk 228 1996. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel osales EME 9 omavalitsuses oma nimekirjaga ja 18 omavalitsuses valimisliidus.Koostajad: Alo Heinsalu, Arne Koitmäe, Leino Mandre, Mihkel Pilving, Priit Vinkel; toimetaja: Gerli Eero. Valimised Eestis 1992-2015 : statistikat ja selgitusi. Vabariigi Valimiskomisjon, 2015. Lk 101 Samal aastal peeti liitumisläbirääkimisi Eesti Maaliiduga (EML) ja uue erakonna nimeks pidi saama Eesti Maarahva Liit, kuid ühinemisest ei saanud asja.

1999. aasta Riigikogu valimistel said ühises nimekirjas kandideerinud EME ja EML 7,3% häältest ja 7 kohta. Nimekirjas osalema oli kutsutud ka Arenguparteid ja Eesti Sinist Erakonda, aga need ei võtnud pakkumist vastu. Sama aasta kohalikel valimistel osales EME 8 omavalitsuses oma nimekirjaga ja 1 omavalitsuses valimisliidus.Heinsalu jt 2015, lk 103

Rahvaliidu eduperiood (1999–2005)
1999. aastal muudeti erakonna nimi Eestimaa Rahvaliiduks (ERL). 2000. aastal ühinesid Rahvaliiduga Eesti Maaliit ning Eesti Pensionäride ja Perede Erakond ja uueks esimeheks sai Villu Reiljan. Auesimeheks sai Arnold Rüütel,Rahvaliidu esimeheks valiti Villu Reiljan. Delfi, 11.06.2000 kes 2001. aastal valiti Eesti Vabariigi presidendiks. 2002. aasta kohalikel valimistel osales Rahvaliit oma nimekirjaga 159 omavalitsuses.Heinsalu jt 2015, lk 106 2003. aastal ühines Rahvaliiduga Erakond Uus Eesti.

2003. aasta Riigikogu valimistel kogus partei 13,0% häältest, mis andis 13 kohta Riigikogus. Ajavahemikus 2003–2007 osaleti valitsuskoalitsioonides (Juhan Partsi valitsus, Andrus Ansipi esimene valitsus).Saarts 2015, lk 214 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel anti Rahvaliidule 8% häältest, millest saadikukoha saamiseks ei piisanud.Heinsalu jt 2015, lk 120

Rahvaliiduga ühinesid 2005. aastal endised keskerakondlased Toomas Alatalu, Robert Lepikson ja Jaanus Marrandi.Merilin Kruuse. Keskerakonnast on aastate jooksul lahkunud omajagu tuntud poliitikuid, Delfi, 07.07.2017 2005. aasta kohalikel valimistel seati oma nimekiri üles 174 omavalitsuses, valla- ja linnavolikogudesse valiti kokku 755 rahvaliitlast,Heinsalu jt 2015, lk 109 olles esindatud 154 omavalitsuses. Rahvaliitu kuulus 80 volikogu esimeest ja 60 vallavanemat.Rahvaliit usaldas tüüri noore mehe kätte. Mis edasi?. Maaleht, 06.11.2008 Samuti oli Rahvaliit esindatud suuremates linnades: Tallinna volikogus 3, Tartu volikogus 3 ja linnavalitsuses 1 abilinnapea koht, Narva volikogus 3, Pärnu volikogus 2 esindajat.

Langus (2006–2011)
2006. aasta sügisel sattus erakonna liider Villu Reiljan koos veel mitme Rahvaliidu ministriga nn maadevahetuse skandaali ja nende vastu esitati korruptsioonisüüdistus. Järgnes erakonna populaarsuse langus. Politoloog Tõnis Saartsi hinnangul kaotati toetust ka seetõttu, et parteil oli kuvand kui ebavõrdses seisundis olevate maainimeste esindaja, aga pärast Eesti astumist Euroopa Liitu, selle Struktuurifondide raha jõudmist maapiirkondadesse ja üldist elatustaseme kasvu ei tundunud erakonna sõnum enam nii usutav ja oluline. 2007. aasta Riigikogu valimistel loosungi "Võrdsete võimaluste Eesti" all kandideerinud Rahvaliit"Rahvaliit: võrdsete võimaluste eest" Rahvaliidu valimisplatvorm 2007. aasta valimistel. Delfi, 24. november 2006Helmen Kütt "Tore oleks võrdsete võimaluste Eesti". Sakala, 29. november 2006 kogus 7,1% valijate hääled. Partei esindatus vähenes Riigikogus 16 kohalt 6 kohale.

pisi|Karel Rüütli
Ebaõnnestunud valimiste järel astus Reiljan tagasi ja tema kohusetäitjaks sai Ester Tuiksoo, kes oli ametis, kuni Jaanus Marrandi aprillis erakonna esimeheks valiti. Vahepeal presidendiameti tõttu Rahvaliidust lahkunud Arnold Rüütli liikmesus ja auesimehe positsioon taastati.Mirjam Mäekivi. Arnold Rüütlist sai taas Rahvaliidu auesimees. Postimees, 28. märts 2007 1. detsembril 2007 toimunud erakonna kongressil võeti vastu uus programm ("Hooliv Eesti"), mis määras partei uued eesmärgid aastani 2030.Eestimaa Rahvaliit. TEA e-entsüklopeedia 2008. aasta novembris valiti Rahvaliidu esimeheks senine aseesimees ja erakonna noorteühenduse asutaja Karel Rüütli.

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai Rahvaliidu nimekiri (esinumber Anto Liivat)Martti Kass. Rahvaliit kinnitas Euroopa Parlamendi valimiste nimekirja. Postimees, 21. märts 2009 2,2% häältest ja saadikukohti ei võitnud.Heinsalu jt 2015, lk 124 Sama aasta kohalikel valimistel pandi oma nimekiri välja vaid 30 omavalitsuses ja üleriigiliselt saadi 2% häältest, kuid tänu valimisliitudes osalemisele osutus valituks 135 rahvaliitlast.Heinsalu jt 2015, lk 111Saarts 2015, lk 218 Oktoobris tegi Eesti Keskerakond Rahvaliidule ühinemisettepaneku, kuid partei volikogu otsustas piirkonnaorganisatsioonide soovil üksi jätkata.

Maadevahetuse kohtuasi ja Reiljani esimeses kohtuastmes süüdimõistmine, viletsad valimistulemused ning 2007. aastal valitsusest väljajäämine, mis tähendas, et ministrikohtade kaudu ei saanud enam jagada hüvesid, täita oma regionaalse n-ö klientuuri nõudmisi ega värvata uusi prominentseid liikmeid, tekitas sisekonflikte ja viis 2010. aasta kevadel partei lõhenemiseni.Saarts 2015, lk 214, 218–219 Tõnis Saartsi arvates polnud uutel liidritel ka piisavalt oskusi erakonna sees sidusust ja enesekindlust hoida nagu Villu Reiljan seda varem oli suutnud.Saarts 2015, lk 220–223 Politoloog Anu Toots prognoosis 2010. aasta aprillis, et Rahvaliitu ootab ees hääbumine ja selle tipud lähevad teistesse erakondadesse.Politoloog: Rahvaliit hääbub ja tipud vahetavad erakonda. ERR, 11. aprill 2010

Aprillis alustas Rahvaliidu juhtkond ühinemiskõnelusi Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga.Rahvaliit alustab kõnelusi sotsidega ühinemiseks. ERR, 12. aprill 2010 See teravdas erakonnasiseste leeride vastuolusidÜhinemisplaan tekitab Rahvaliidus sisekonflikte. ERR, 13.04.2010 ja esimees Karel Rüütli tunnistas, et parteid koos hoida on keeruline.Rüütli: erakonda koos hoida on keeruline. ERR, 13.04.2010 Uuringufirma Faktum & Ariko poolt Eesti elanike seas läbi viidud küsitluse kohaselt arvas enamik vastanutest, erakondade liitumine toob nii parema valimistulemuse kui ka võimaluse oma maailmavaadet teostada.Merike Tamm. Uuring: inimesed usuvad uue ühendpartei võimalustesse. Postimees, 7. mai 2010 Mõlema partei juhatused ja volikogud kiitsid ühinemise heaks,Sandra Maasalu. Rahvaliidu kongress otsustab täna ühinemise üle sotsidega. Postimees, 23. mai 2010 kuid 23. mai Rahvaliidu kongressil hääletati see maha (42% poolt, 58% vastu).Tuuli Koch. Roosi ja rukkilille põimumine luhtus sõnasõjas. Postimees, 24. mai 2010Rahvaliit jätkab iseseisva erakonnana. Virumaa Teataja, 23. mai 2010

Järgnes hulga väljapaistvate rahvaliitlaste (nende hulgas Ene Tomberg, Kajar Lember, Anto Liivat, Lauri Läänemets, Jaak Allik, Tiit Tammsaar ja mitmed vallavanemad) erakonnast väljaastumine ja ühinemine sotsiaaldemokraatidega.SDE juhatus võtab vastu sadakond Rahvaliidu taustaga liiget. Postimees, 4. juuni 2010 Mindi ka teistesse erakondadesse.Veiko Pesur. Kolm Raplamaa rahvaliitlast astus Reformierakonda. Postimees, 24. mai 2010Raul Sulbi. Reformierakonnast Rahvaliitu läinud vallajuht maandus Keskerakonnas. Tartu Postimees, 17. detsember 2010Raul Sulbi. Rahvaliitlasest Nõo vallavanem astus IRLi. Tartu Postimees, 17. detsember 2010 Riigikogu liikmetest lahkusid Jaanus Marrandi, Jaan Õunapuu ja erakonna esimehe kohast loobunud Karel Rüütli Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda,Veiko Pesur. Rüütli, Marrandi ja Õunapuu saavad sotsideks erakonna suvepäevadel. Postimees, 6. juuli 2010 Ester Tuiksoo KeskerakondaKadri Ratt. Ester Tuiksoo astus Keskerakonda. Postimees, 12. november 2010 ja juba märtsis oli Tarmo Mänd astunud Reformierakonda.Veiko Pesur. Tarmo Mänd: Rahvaliidu tulevik sõltub erakonna juhtide otsustest. Postimees, 12. märts 2010 Riigikogulastest jäi parteisse vaid Mai Treial ja Rahvaliidu parlamendifraktsioon lõpetas tegevuse.Merike Tamm. Riigikogust kaob Rahvaliidu fraktsioon. Postimees, 7. juuli 2010 Erakonnast astus välja ka enamik noorteorganisatsiooni juhatuse liikmetest.Veiko Pesur. Suur osa Rahvaliidu Noorte juhtidest lahkus erakonnast. Postimees, 22. juuni 2010

Juulis valiti uueks erakonna esimeheks Juhan Aare.Rahvaliit sai uue pealiku. Reporter.ee, 3. juuli 2010 Partei teatas, et selle tegelikud vaated on paremkonservatiivsed ja vasakpoolse maailmavaatega inimeste äraminek puhastaski Rahvaliitu.Alo Raun. Rahvaliit sotsidesse lahkunuid taga ei nuta. Postimees, 31. august 2010 Erakonna sees kaaluti nimemuutmist, "Rahvaliidu" ette sõna "konservatiivne" lisamist ja kuju "Eestimaa Konservatiivne Rahvaerakond".Kadri Ratt. Vitsut: Rahvaliidu nime muutmine ei tähenda erakonna lõppu. Postimees, 29. september 2010Kadri Ratt. Aare: Rahvaliidu nime muutmiseks pole veenvaid argumente. Postimees, 29. september 2010 Politoloog Rein Toomla avaldas arvamust, et Rahvaliidu olukord on nii raskeks muutunud, et partei päästmiseks ongi teretulnud kõik abinõud – nii nimemuutus, uued liidrid kui ka erakonna poliitika liigutamine paremale või vasakule.ERR: Toomla: Rahvaliidu päästmiseks sobib iga abinõu. Delfi, 30.09.2010

Novembris valis Rahvaliidu kongress uue esimehe, Andrus Bloki.Rahvaliidu uueks esimeheks valiti Andrus Blok. Postimees, 20. november 2010 2011. aasta Riigikogu valimistel sai Rahvaliidu nimekiri, kus kandideerisid ka Eestimaa Ühendatud Vasakpartei liikmed,Alo Raun. Kommunistid kandideerivad riigikokku Rahvaliidu nimekirjas. Postimees, 10. jaanuar 2011 2,1% häältest ja jäi parlamendist välja. Blok taandus erakonna juhi kohalt.Teelemari Loonet. Andrus Blok taandub Rahvaliidu juhi kohalt. Postimees, 14. mai 2011

Eesti Konservatiivseks Rahvaerakonnaks saamine (2011–2012) 
2011. aasta mais valiti uueks esimeheks Margo Miljand,Rahvaliidu uus esimees on Margo Miljand. Postimees, 28. mai 2011 kes teatas, et tema plaan on luua uus partei, "Rahvaliidu jätkuerakond, uue nime, plaanide ja haardega", kuna regionaalpartei kuvand enam ei toimivat.Rahvaliit plaanib luua jätkuerakonna. Postimees, 09.08.2011 Rahvaliidu juhtimise üle võtnud rahvuslaste tiib hakkas ühise tuleviku osas pidama läbirääkimisi euroskeptilise ja natsionalistliku Eesti Rahvusliku Liikumisega.Vassilis Petsinis 2019, lk 217Rahvaliit ja Eesti Rahvuslik Liikumine alustasid koostöökõnelusi. Delfi, 14. august 2011 Septembris avaldas Rahvaliidu volikogu liitumise kavandamisele toetust. Miljandi sõnul jõuti arusaamisele, et neil on olemas kõige tähtsam ühisnimetaja – rahvuslik-konservatiivne maailmavaade.Rahvaliidu volikogu toetas liitumist Rahvusliku Liikumisega. Postimees, 18. september 2011

Veebruaris 2012 kiitis Eesti Rahvusliku Liikumise üldkoosolek heaks organisatsiooni ühinemise Rahvaliiduga.Delfi: Rahvuslik liikumine paneb Rahvaliiduga leivad ühte kappi 24. märtsil 2012 kiitis ühinemise heaks ka Rahvaliidu kongress ja otsustas võtta erakonna uueks nimeks Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) ning valida selle esimeheks tagasi Margo Miljandi, aseesimeheks aga Rahvusliku Liikumise senise juhi Aivar Koitla.Rahvaliit muutub Eesti Konservatiivseks Rahvaerakonnaks. Postimees, 24. märts 2012 1990. aastate alguses tegutsenud Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liikmed saatsid kongressile kirja, kus teatasid, et mõistavad hukka ajaloolise erakonnanime taaskasutamise.Karin Koppel. Rahvaliidu uus nimi pahandab kunagisi konservatiive. ERR, 26.03.2012 Kuna Eesti Rahvuslik Liikumine oli mittetulundusühing, millel seadus ei võimalda erakondadega ühineda, seisnes liitumine selles, et Rahvusliku Liikumise liikmed pidid üksikisikutena parteisse astuma.Rahvaliit muutis erakonna nime. ERR, 24.03.2012Koitla: EKREga on ühinenud paarkümmend ERLi liiget. Postimees, 24. märts 2012 Tõnis Saartsi hinnangul loodi nõnda sisuliselt uus erakond, kuna EKRE ideoloogia, juhid ja peamised aktivistid erinesid väga Rahvaliidu omadest.

 Viited 

 Välislingid 

 Kokkuvõte 2007. aasta Riigikogu valimistel osalenud erakondade ja üksikkandidaatide valimiskampaania rahastamise aruannetest