Organism

Organism (pärineb kr. k. ὀργανισμός – organismos, mis tuleneb sõnast ὄργανον – organon, "tööriist") ehk elusolend ehk elusorganism on elav terviklik rakuline süsteem. 

Rakkude arvu järgi liigitatakse organisme üherakulisteks ja hulkrakseteks. Organismid liigitatakse taksonoomiliselt prokarüootideks ja eukarüootideks. Prokarüootide hulka kuuluvad bakterid ja arhebakterid ehk arhed. Eukarüootide hulka kuuluvad protistid, seened, taimed ja loomad.

Organismi struktuur ja elu organiseerituse tasemed

Organismide ehituse algüksus on rakk. Raku arvu järgi eristatakse üherakulisi (1 rakk) ja hulkrakseid (2 rakku või rohkem) organisme. Alamad hulkraksed koosnevad väheeristunud rakkudest, kõrgematel organismidel eristuvad rakud kudedeks. Organismide funktsionaalse struktuuri moodustuvad üherakulistel organismidel organellid, hulkraksetel aga elundid ehk organid. Funktsionaalselt seotud elundid moodustavad elundkonna. Organismid rühmitatakse populatsioonideks ja kooslusteks.

Organismide omadused
Organismide peamiste omaduste ehk atribuutide (mida Aristoteles on nimetanud entelehhiateks) hulka kuuluvad 
 liikuvus,
 toitumine,
 hingamine,
 paljunemine,
 ärrituvus ja erutuvus.
Organismide üldisteks talitluslikeks omadusteks on ka
 metabolism ehk ainevahetus, mis jaguneb anabolismiks ja katabolismiks;
 individuaalne areng ehk ontogenees;
 evolutsiooniline areng ehk fülogenees.

Organismide klassifitseerimine
Organismide tunnuste (atribuutide) uurimine, analüüsimine ja kirjeldamine kuulub süstemaatika (taksonoomia) valdkonda.
 teaduslik klassifikatsioon
 ladinakeelne nomenklatuur (ladinakeelsed täisnimetused)
 liigid
 alamliigid

Organismide eluiga
Organismide eluiga on riigiti ja liigiti väga erinev. Mõned loomad elavad ainult 1 päeva, mitokondrid 2 nädalat, kuid mõned taimed võivad elada tuhandeid aastaid.

Organismides sisalduvad keemilised ühendid
Organismides on kõige enam anorgaanilisi aineid, sest põhiosa, umbes 80% rakkudest moodustab vesi. Enamiku organismide veesisaldus jääb vahemikku 70–95%.

Keemiliste ühendite keskmine sisaldus rakkudes

 Anorgaanilised ained, %  Orgaanilised ained, % vesi – 80 valgud – 14 muud anorgaanilised ühendid (soolad) – 1,5  lipiidid – 2  sahhariidid – 1  nukleiinhapped: RNA – 0,7 ja DNA – 0,4  madalmolekulaarsed orgaanilised ühendid – 0,4

Orgaanilistest ainetest on rakkudes kõige rohkem valke. Ilmselt on peamine põhjus selles, et neil on rakus täita palju ülesandeid, neil on palju funktsioone. Valkude kõrval on enim esindatud lipiidid (rasvad, õlid ja vahad) ja sahhariidid (glükoos, tärklis, tselluloos). Need ühendid kuuluvad eri rakustruktuuride koostisse ja on organismi põhilised energiaallikad. Ehkki nukleiinhapete sisaldus on suhteliselt väike, on need vajalikud kõikidele rakkudele. DNA on pärilikkuse kandja. Seetõttu peetakse selle esinemist üheks elu tunnuseks. RNA molekulidel on oluline roll päriliku informatsiooni avaldumises.Tago Sarapuu, Bioloogia gümnaasiumile (1. osa) 192 lk Eesti Loodusfoto 2003, ISBN 9985-830-51-2 (lk 24, 25)

Vaata ka 
elu
elusolend
orgaaniline aine
organitsism
peremeesorganism
superorganism
viirused

Viited

 Välislingid 
Organismide mitmekesisus. Taimed

Kategooria:Bioloogia