Hispaania haldusjaotus

Hispaania on halduslikult jaotatud autonoomseteks piirkondadeks, provintsideks ja valdadeks. Lisaks on igal autonoomsel piirkonnal õigus moodustada maakondi (comarcas).

 1. järgu haldusüksused 
Järgmises tabelis on toodud Hispaania autonoomsed piirkonnad ja autonoomsed linnad koos keskustega:

 Nimi  Keskus   Sevilla   Zaragoza   Oviedo   Palma de Mallorca  Baski  Vitoria-Gasteiz   Toledo   Valladolid      Mérida   Santiago de Compostela   Las Palmas de Gran Canaria   Santander   Barcelona   Logroño  Madrid  Madrid     Murcia  Murcia   Pamplona  Valencia  Valencia

Ajalugu

197. aastal eKr, Rooma Impeeriumi okupatsiooni ajal, jagati Pürenee poolsaar kaheks poliitiliseks haldusüksuseks: Hispania Ulterior ja Hispania Citerior.

Pürenee poolsaare haldusjaotus I–III sajandini pKr
Bética

Ladinakeelne nimiPealinn (lad)Linn tänapäeval (hisp)AstigitanusAstigiÉcijaCordubensisCordubaCórdobaGaditanusGadirCádizHispalensisHispalisSevilla

Pluss eritsoon Tarraconensise ja Astigitanuse vahel.

Tarragonense

Ladinakeelne nimiPealinn (lad.)Linn tänapäeval (hisp.)AsturumAsturica AugustaAstorgaBraccarensisBracara AugustaBragançaCaesaraugustanusCaesaraugustaZaragozaCarthaginensisCartago NovaCartagénaCluniensisCluniaCoruña del CondeLucensisLucus AugustiLugo

Lusitania

Ladinakeelne nimiPealinn (lad.)Linn tänapäeval (hisp.)EmeritensisEmerita AugustaMéridaPacensisBraccaraScalabitanusScalabis

11. sajandi Hispaania poliitiline jaotus
 Kristlikud kuningriigid: Galicia, Astuuria, León, Castilla, Navarra, Aragón koos kahe krahvkonnaga: Sobrarbe ja Ribagorza ning Kataloonia krahvkonnad.
 Muladiidide taifad: Albarracín, Alpuente, Badajoz, Córdoba, Lérida, Mértola, Niebla, Santa María de Algarbe, Sevilla, Silves, Zaragoza ja Toledo
 Berberite taifad: Algeciras, Arcos, Carmona, Granada, Málaga, Morón ja Ronda
 Slavoonide (Eslavones) taifad: Almería, Denia, Tortosa ja Valencia

13. sajandi Hispaania haldusjaotus
13. sajandi Hispaania (välja arvatud iseseisvad kuningriigid-krahvkonnad: Aragón, Baleaari saared, Kataloonia ja Valencia) oli jagatud adelantamientodeks. See oli haldusüksus, mis on saanud nime kuberneri ehk adelantado järgi. 

Adelantamientod: Andaluusia, Castilla, Cazorla, Galicia, León, Astuuria, Mayor de la Frontera ja Murcia. 

Ainus adelantado, kes ei olnud ametisse nimetatud kuninga poolt, oli Cazorla adelantado. Tema nimetas ametisse Toledo peapiiskop.

16. sajandi Hispaania haldusjaotus
16. sajandil oli Hispaania territoorium jagatud esimest korda provintsideks. Provintside pealinnad olid "ciudades con voto en Cortes" ehk hääleõigusega linnad cortesis – Hispaania parlamendis. 

Territoriaalne haldusjaotus oli järgmine:
Aragóni kuningriik
Kataloonia krahvkond
Mallorca kuningriik
Valencia kuningriik
Kastiilia kuningriik:
Provintsid:
Navarra kuningriik
Baskimaa kolm provintsi: Álava, Guipúzcoa ja Vizcaya
Ávila, Burgose, Córdoba, Cuenca, Granada (lisandus 1506), Guadalajara, Jaén, Kanaari saared, León, Madrid, Murcia, Salamanca, Segovia, Sevilla, Soria, Zamora, Toledo ja Valladolid. 13. oktoobril 1613 lisandus cortesi uus linn Santiago de Compostela uue provintsi Galicia pealinnana (varem oli Galicia ala Zamora provintsi koosseisus) ning 1650. aastal lisandusid cortesi linnad Ciudad Real ja Palencia koos provintsidega. 

Hispaania piirkondade tunnustähised autotranspordis (ka digitaalsetel tahhograafidel)
 AN - Andaluusia
 AR - Aragon
 AST - Astuuria
 C - Kantaabria
 CAT - Kataloonia
 CL - Kastiilia-Leon
 CM - Kastiilia-La Mancha
 CV - Valentsia
 EXT - Ekstremaduura
 G - Galiitsia
 IB - Baleaari saared
 IC - Kanaari saared
 LR - La Rioja
 M - Madrid
 MU - Murcia
 NA - Navarra
 PV - Baskimaahttps://www.autosert.ee/wp-content/uploads/2016/04/Kasutusjuhend-VDO-Rel.-2.0-digitaalse-s%C3%B5idumeeriku-kasutusjuhend-EST.pdf Autosert, digitaalne tahhograaf DTCO-1381, peatükk 9, lk. 88

 Viited