Itaalia kronoloogia

Itaalia kronoloogias on järjestatud Itaalia ajaloo sündmusi.

Kuni 9. sajand eKr

 u 5500 eKr – maaharimine levis Lõuna-Itaaliasse ja Sitsiiliasse.
 u 900 eKr – esimesed jäljed rauaajast Itaalias; Villanova periood.
 u 850 eKr – esimesed külad Rooma Palatinuse künkal.
 u 800 eKr – Itaaliasse ilmusid etruskid.

8. sajand eKr

 753 eKr – legendaarne Rooma linna asutamine Romuluse poolt. 
 736 eKr – Korintose kolonistid asutasid Sitsiilias Sürakuusa linna.

7. sajand eKr
 616 e Kr – Roomas tuli võimule etruski kuningas Tarquinius I.
 u 600 eKr – Roomast sai linn.

6. sajand eKr

 587 eKr – gallid vallutasid Põhja-Itaalia.
 509 eKr – viimane etruski kuningas Tarquinius Superbus aeti Roomast välja. 
 510 eKr – rajati Rooma vabariik.

5. sajand eKr

 496 eKr – roomlased alistasid Regilluse järve juures peetud Regilluse järve lahingus latiinid.
 474 eKr – kreeklased lõid tagasi etruskide rünnaku Cumae linnale. Etruskide positsioon nõrgenes, Rooma oma tugevnes.

4. sajand eKr

 396 eKr – roomlased vallutasid etruskidelt Veji linna. Rooma vallutuste algus.
 387 eKr – gallid vallutasid Rooma. 
 380 eKr – Rooma ümbritseti müüriga, mis püsis ligi 800 aastat.
 370 eKr – uus seadus lubas plebeide valimist konsuliks.
 367 eKr – Rooma sõjavägi jagati leegionideks ja sai elukutselise väljaõppe, muutudes nii Vahemere rahvaste tugevaimaks.
 340 eKr – puhkes nn liitlaste sõda Rooma ja Latiumi liitlaste vahel, kes nõudsid võrdseid õigusi. 
 338 eKr – Rooma saatis laiali Latiinide liidu ja võttis liitlased enda alla. Campania liideti Rooma riigiga.
 327 eKr – Teine samniidi sõda Apenniinide keskosas. Roomlased said lüüa.
 310 eKr – ehitati Via Appia, esimene Rooma riigi suur maantee.

3. sajand eKr

 298 eKr – Kolmas samniidi sõda; pärast võitu Sentinumi lahingus ulatus Rooma territoorium Napoli lahest Aadria mereni.
 287 eKr – patriitside ja plebeide võitlus lõppes; mõlemad tunnistati võrdseks. Uus kihistus tekkis varalisel pinnal. 
 279 eKr – Phyrros võitis Rooma Heracleia all.
 275 eKr – Phyrros kaotas Beneventumi lahingu ja taganes Itaaliast.
 272 eKr – Rooma vallutas Tarentumi. Lõuna-Itaalia kreeka linnriigid jäid Rooma ülemvõimu alla. Kreeka kultuur hakkas mõjutama Rooma elu. 
 264 eKr – algas I Puunia sõda Rooma ja Kartaago vahel.
 262 eKr – roomlased vallutasid Argigentumi Sitsiilias.
 260 eKr – roomlased võitsid Kartaago Mylae merelahingus.
 256 eKr – roomlased võitsid Kartaago Ecnomuse merelahingus.
 241 eKr – roomlased võitsid Kartaago merelahingus Egadi saarte juures ja said endale Sitsiilia lääneosa. Sellest sai esimene Rooma provints.
 238 eKr – Rooma vallutas Sardiinia ja Korsika.
 223 eKr – Rooma vallutas gallidelt Põhja-Itaalia (Gallia Cisalpina).
 218 eKr – puhkes II Puunia sõda. Hannibal ületas sõjaväega Alpid.
 217 eKr – Hannibal võitis Roomat Transimena järve juures.
 204 eKr – roomlased maabusid Kartaago lähedal; Hannibal lahkus Itaaliast.
 202 eKr – roomlased võitsid Zama lahingus Kartaago.
 200 eKr – algas Rooma Teine Makedoonia sõda.

2. sajand eKr

 197 eKr – roomlased võitsid Kynoskephalai lahingus Philippos V väed.
 u 180 eKr – roomlased alistasid Alpide ja Apenniinide vahel elavad keldid.
 172 eKr – algas Kolmas Makedoonia sõda.
 168 eKr – Kolmanda Makedoonia sõja lõpp. Roomlased said Kreeka valitsejaks.
 155 eKr – roomlased tungisid Dalmaatsiasse ja hävitasid Delminiumi.
 149 eKr – puhkes III Puunia sõda.
 148 eKr – roomlased võitsid Neljanda Makedoonia sõja.
 146 eKr – Kartaago linn vallutati ja hävitati.
 133 eKr – Tiberius Gracchus püüdis taastada Itaalia vaba talupoegkonda. Pergamon pärandatakse Roomale.
 132 eKr – mässajate ristilöömisega lõppenud orjade ülestõus Sitsiilias.
 105 eKr – kimbrid ja teutoonid võitsid Arausio juures roomlasi.
 104 eKr – orjade ülestõus Sitsiilias.
 102 eKr – roomlased alistasid kimbrid ja teutoonid Aquae Sextises.

1. sajand eKr

 91 eKr – tapeti Marcus Livius Drusus.
 89 eKr – kõigile Itaalia elanikele anti Rooma kodakondsus.
 88 eKr – Lucius Cornelius Sulla sai konsuliks.
 73 eKr – gladiaator Spartacuse ülestõus.
 63 eKr – Cicero valiti konsuliks.
 67 eKr – väejuht Pompeius võitles edukalt piraatidega Vahemerel.
 61 eKr – Julius Caesar, Pompeius ja Crassus moodustasid Esimese triumviraadi.
 58 eKr – Caesar vallutas Gallia.
 55 eKr – Caesar tungis esimest korda Britanniasse.
 49 eKr – Caesar ületas Rubico; Pompeius suundus Kreekasse.
 48 eKr – Caesar võitis Pompeiuse Pharsalose lahingus.
 46 eKr – Caesar nimetati diktaatoriks. Kehtestati Juliuse kalender.
 44 eKr – Caesar mõrvati. Rooma vabariigi lõpp.
 43 eKr – Octavianus sai konsuliks. Moodustati Teine triumviraat.
 31 eKr – Octavianus lõi Marcus Antoniust Aktioni merelahingus.
 30 eKr – Antonius ja Kleopatra sooritasid enesetapu.
 27 eKr – Octavianus võttis endale nimeks Augustus. Alguse sai Rooma impeeriumi ajajärk.
 12 eKr – Augustus kuulutati pontifex maximus'''eks. Roomlased vallutasid Germaania kuni Elbe jõeni.

1. sajand

 9 – Roomas pühitseti sisse rahualtar Ara Pacis.
 14 – suri keiser Augustus; võimule sai tema kasupoeg Tiberius.
 17 – Tiberius määras keisririigi piiriks Reini ja Doonau jõe.
 37 – valitsejaks sai Caligula.
 41 – Caligula tapeti; võimule tuli Claudius.
 46 – Traakia sai Rooma provintsiks. 
 54 – Agrippina mõrvas Claudiuse. Troonile tuli Nero.
 64 – Rooma linn põles.
 68 – Nero kukutati ja mõrvati.
 69 – aasta jooksul vahetus neli keisrit. Doonau väed tungisid Itaaliasse, et toetada Vespasianust.
 79 – Vesuuvi purske tagajärjel hävisid Pompeji ja Herculaneum.
 80 – Colosseumi sisseõnnistamise mängud.
 98 – keisriks sai Traianus.

2. sajand

 105 – Daakiast sai Rooma provints.
 127 – Hadrianus pöördus pärast seitsmeaastast ringkäiku provintsides Rooma tagasi.
 134 – valmis Hadrianuse villa Tivolis.
 138 – keisriks sai Antoninus Pius.
 161 – keisriks sai Marcus Aurelius, kes määras kaaskeisriks Lucius Veruse.
 167 – Roomas möllas katk.
 180 – suri Marcus Aurelius.
 192 – tapeti Marcus Aureliuse poeg keiser Commodus.
 193 – keisriks sai Septimius Severus.

3. sajand

 212 – Caracalla lasi tappa kaaskeiser Geta.
 216 – valmisid Caracalla termid Roomas.
 222 – Roomas tapeti paavst Callistus.
 235 – alguse sai nn sõdurkeisrite periood, mille jooksul (kuni aastani 285) valitses u 20 keisrit.
 258 – alemannid ja sueebid tungisid Põhja-Itaaliasse, kuid said Milano all lüüa.
 284 – Diocletianus jagas Rooma keisririigi ida- ja läänepoolseks osaks.

4. sajand

 305 – Diocletianus loobus troonist.
 312 – Constantinus võitis Maxentiust Mulviuse silla lahingus.
 313 – Milano ediktiga kuulutati välja usuvabadus. Licinius ühendas Ida-Rooma oma valitsemise alla.
 324 – Constantinus Suurest sai pärast Liciniuse alistamist kogu Rooma valitseja.
 382 – Rooma keiserlik õukond asus ümber Milanosse.
 391 – Theodosius kuulutas kristluse Rooma riigiusuks.

5. sajand

 401 – läänegoodid tungisid Põhja-Itaaliasse.
 402 – läänegoodid tõrjuti pärast Stilicho juhitud Rooma vägede käest lüüasaamist Itaaliast välja. Keisri õukond asus ümber Ravennasse.
 410 – Alarichi juhitud läänegoodid rüüstasid Roomat.
 452 – hunnid tungisid Itaaliasse ja rüüstasid muuhulgas Paduat ja Veronat. Hunnide eest põgenenud itaallased asutasid Veneetsia.
 455 – vandaalid rüüstasid Roomat.
 468 – vandaalid vallutasid Sitsiilia.
 476 – Odoaker kukutas viimase Lääne-Rooma keisri Romulus Augustuluse. Lääne-Rooma riik varises kokku. 
 492 – Itaaliasse tungisid idagoodid. Theoderich Suur alistas Odoakeri ja rajas Itaalia kuningriigi pealinnaga Ravennas.

6. sajand

 526 – suri keiser Theoderich Suur.
 535 – Bütsantsi väejuht Belisarios tungis Lõuna-Itaaliasse.
 563 – Belisarios vallutas Rooma.
 540 – Bütsantsi väed vallutasid Ravenna.
 550 – Belisarios lahkus Itaaliast. Rooma vallutasid idagoodid Totila juhtimisel.
 552 – Totila tapeti Busta Gallorumi lahingus Bütsantsi vastu võideldes.
 568 – Itaaliasse tungisid langobardid.
 572 – pärast Pavia langemist oli langobardide käes kogu Põhja-Itaalia.
 590 – paavstiks sai Gregorius Suur.
 598 – paavst loovutas lepinguga Põhja-Itaalia langobardidele.

7. sajand

 603 – itaalia langobardid pöördusid katoliku usku.
 652 – Airpert ristiti Pavias.
 663 – Konstants II tungis Itaaliasse ja rüüstas Rooma.
 697 – Veneetsias valiti esimene doodž.

8. sajand

 712 – Liutprand sai langobardide kuningaks ja üritas Itaaliat ühendada.
 728 – Liutprand vallutas kogu Bütsantsi käes olnud Itaalia ala peale Ravenna.
 733 – Leo III allutas Sitsiilia ja Kalaabria Konstantinoopoli kiriku võimule.
 742 – Liutprand allutas endale Spoleto ja Benevento hertsogiriigid.
 751 – kuningas Aistulf allutas Ravenna; Bütsantsi valitsemine Põhja-Itaalias sai läbi.
 753 – Pippin III tungis Itaaliasse.
 756 – Karolingide kaitse all loodi paavsti Kirikuriik.
 772 – paavst Hadrianus I palus langobardide vastu appi Karl Suure.
 774 – frangid Karl Suure juhtimisel vallutasid langobardide riigi liites selle Frangi riigiga.

9. sajand

 800 – Rooma paavst kroonis Karl Suure Püha Rooma riigi keisriks. Tekkis liit Frangi riigi ja katoliku kiriku vahel.
 851 – toimus maavärin Roomas.
 878 – saratseenid vallutasid Bütsantsi käes oleva Sürakuusa ja haarasid kontrolli Sitsiilia üle.
 898 – Itaaliasse tungisid madjarid ja rüüstasid Paviat.

10. sajand

 976 – Doodžide palee hävis tulekahjus.
 980 – Otto II asus Itaalias araablaste vastu sõdima.
 982 – Otto II sai araablastelt Itaalias lüüa.

11. sajand

 1000 – Veneetsia doodž Pietro Orseolo II lõi Aadria merel Dalmaatsia piraate.
 1018 – Pavia kirikukogu keelas preestrite abiellumise.
 1027 – normannid asusid sõdima Lõuna-Itaalias.
 1030 – Napoli hertsog kinkis normanni rüütlile Rainulfile Aversa maakonna.
 1047 – normannid vallutasid Lõuna-Itaalia ja Sitsiilia.
 1053 – paavst Leo IX asus normanne Itaaliast välja ajama kuid sai Civitate all lüüa. 
 1071 – normannid vallutasid viimased Bütsantsi itaalia valdused Bari ja Brindisi.
 1072 – normannid vallutasid Palermo ja Amalfi.
 1076 – langobardide viimane tugipunkt Salerno langes normannide kätte.
 1084 – Rooma alistus Heinrich IV-le; ametisse sai vastupaavst Clemens III.

12. sajand

 1130 – Roger II krooniti Sitsiilia kuningaks.
 1139 – Napoli ühendati Sitsiilia kuningriigiga.
 1198 – Friedrich II sai Sitsiilia kuningaks.

13. sajand

 1209 – loodi frantsiskaani ordu.
 1220 – Friedrich II krooniti Saksa-Rooma keisriks.
 1228 – Gregorius IX heitis Friedrich II kirikust välja.
 1237 – Lombardia Liiga sai Cortenuova lahingus Friedrich II väelt lüüa.
 1250 – suri Friedrich II.
 1260 – Urbanus IV kutsus Anjou Charlesi Napoli ja Sitsiilia valitsejaks.
 1265 – sündis Dante.
 1271 – Marco Polo alustas reisi Hiinasse.
 1282 – "Sitsiilia õhtumissa", ülestõus Prantsuse ülemvõimu vastu Palermos.
 1298 – Marco Polo naasis Veneetsiasse.

14. sajand

 1304 – sündis Petrarca.
 1309 – Celmens V viis paavstitooli üle Avignoni.
 1313 – sündis Giovanni Boccaccio.
 1343 – Simone Boccanegra sai esimeseks Genova doodžiks. 
 1347 – Cola di Rienzo üritas taastada Rooma Vabariiki.
 1377 – Gregorius XI pöördus Avignonist tagasi Rooma.
 1380 – Genova laevastik alistus Chioggia all Veneetsiale.
 1385 – Gian Galeazzo Visconti sai Milano valitsejaks.

15. sajand

 1406 – Firenze vallutas Pisa.
 1434 – Firenzes tuli võimule Cosimo de' Medici.
 1444 – Frederico de Montefeltro sai Urbino hertsogiks.
 1452 – sündis Leonardo da Vinci.
 1469 – Firenze valitsejaks sai Lorenzo Tore.
 1475 – sündis Michelangelo.
 1483 – Sixtus IV õnnistas sisse Sixtuse kabeli. Sündis Raffael.
 1494 – Charles VIII vallutas Itaalia.
 1498 – Savonarola hukati tuleriidal.

16. sajand

 1503 – Giuliano della Rovere valiti paavst Julius II–ks.
 1525 – toimus Pavia lahing. François I langes vangi ja kogu Itaalias sai võimule Karl V.
 1529 – Karl V krooniti Bolognas Saksa-Rooma keisriks.
 1540 – rajati jesuiitide ordu.
 1560 – San Carlo Borromeo sai Milano piiskopiks.
 1564 – sündis Galileo Galilei.
 1571 – võideti Lepanto lahing Türgi laevastiku vastu.

17. sajand

 1600 – Giordano Bruno põletati ketserina tuleriidal. 
 1629 – algas Itaalia 1629.–1631. aasta katkuepideemia.
 1631 – Kirikuriik hõivas Urbino hertsogiriigi.
 1633 – Galileo mõisteti süüdi ketserluses.
 1669 – Etna purse.
 1678 – sündis Antonio Vivaldi.
 1678 – 11. jaanuari Sitsiilia maavärin oli Itaalia seismilise ajaloo tugevaim.

18. sajand

 1737 – Medici dünastia valitsemise lõpp Firenzes.
 1748 – Pompeis tehti esimesed väljakaevamised.
 1755 – Genova müüs Korsika Prantsusmaale.
 1773 – paavst saatis laiali jesuiitide ordu.
 1778 – Milanos avati La Scala ooperiteater.
 1796 – Napoleoni esimene sõjakäik Põhja-Itaaliasse.
 1797 – Campo Formio rahuga läks Veneetsia Austria valdusse.

19. sajand
 1831 – Giuseppe Mazzini lõi Austriaga võitlemiseks poliitilise rühmituse Giovane Italia (Noor Itaalia).
 1852 – Camillo di Cavour sai Piemonte peaministriks.
 1860 – Giuseppe Garibaldi Tuhande retkel vallutati Napoli ja Sitsiilia.
 1861 – kuulutati välja Itaalia kuningriik pealinnaga Torinos. Kuningaks sai Vittorio Emanuele II.
 1871 – ühtse Itaalia pealinnaks sai Rooma.
 1894–1896 – Esimene Itaalia–Etioopia sõda

20. sajand
 1900 – mõrvati Umberto I.
 1915 – Itaalia astus Esimesse maailmasõtta.
 1935–1936 – toimus Teine Itaalia-Etioopia sõda.
 1940 – Itaalia astus Teise maailmasõtta.
 1946 – toimus referendum, mille tulemusena Itaalia hääletas vabariigiks saamise poolt.
 1957 – sõlmiti Rooma leping. Itaalia oli üheks Euroopa Majandusühenduse asutajaliikmeks.
 1960 – toimusid Rooma olümpiamängud.
 1978 – valiti paavst Johannes Paulus II.
 1982 – Itaalia võitis jalgpalli maailmameistrivõistlused.
 1992 – Sitsiilia maffia tappis kohtunik Giovanni Falcone. Algas nn. Mani pulite'' ('puhtad käed') kohtuoperatsioon, mille käigus paljastati paljud poliitilise korruptsiooni juhtumid.
 1994 – Silvio Berlusconi sai peaministriks. Algas "Teine vabariik".

21. sajand

 2001 – Silvio Berlusconi sai peaministriks.
 2002 – liiri asemel tuli käibele euro.
 2006 – Itaalia jalgpallikoondis võitis jalgpalli maailmameistrivõistlused.

Vaata ka
Itaalia ajalugu
Itaalia ajalooliste riikide loend

Kronoloogia