Turundus

Turundus (inglise keeles marketing) on tegevuste süsteem, mille eesmärk on viia kokku ostjate soovid ja vajadused ning müüja eesmärgid. 

Turundust on eri allikates kirjeldatud kui erinevate tegevuste juhtimist, hõlmates (võimalike) tarbijate soovide ja vajaduste tuvastamist (või loomist) ning rahuldamist ettevõttele kasumlikul viisil. Turunduse tuum on mõista, et tarbijad kasutavad mingit toodet või teenust sellepärast, et neil on seda vaja (või nad arvavad, et on vaja), aga mitte lihtsalt soovist oma raha kulutada. 

Tihti peetakse turunduseks ekslikult vaid reklaami või müügitegevust, sest need on turunduse enim avalikkusele nähtavad turunduskommunikatsioonitegevused. Turkom ehk turunduskommunikatsioon on vaid hästi näha olev jäämäe tipp, kuid suurim ja tähtsaim osa turunduses on eri uuringud (st. nii kvalitatiivsed kui ka kvantitatiivsed, nii ajalooliste andmete uurimine kui ka põhjalikud arvamusuuringud) ja pidev andmete analüüsimine. Seega suurem osa turundusest on numbrid ja kriitiline analüütiline mõtlemine. 

Turunduse alus on turundatav toode või teenus ning kaks põhiaspekti on uute klientide värbamine ja olemasolevate klientidega suhete kinnistamine ja laiendamine.

Turunduse mõiste alla kuuluvad tegevused: keskkonna analüüsimine (sealhulgas tarbijarühmade ehk segmentide defineerimine), fookuse pidev seadistamine, toote (brändi) arendamine, teenuse disain, hinnakujundus, turustuskanali ja vahendajate valimine, müügi- ja reklaamitöö, suhtekorraldus ja kliendikogemuse haldamine, kliendiinfosüsteemi loomine ja haldamine. 

Konkreetse turundusmeetmestiku olemuse määravad otsused, milliseid vahendeid ja kuidas kasutada. Turundusjuhi ülesanne on otsustada, millistele kliendirühmadele millist turundusmeetmestikku rakendada. 

Sellel alal töötavaid inimesi nimetatakse näiteks turundusjuhtideks või turundusspetsialistideks.

Turundust võib jaotada mikro- ja makroturunduseks, kus esimene käsitleb nähtusi tarbijate, firmade ja majandusharude lõikes ja teine on terviklik õpetus turundussüsteemidest, nende mõjust ühiskonnale ning vastupidi.

Lisaks nimetatud jaotusele võib jagada turundust kommertsturunduseks ja kasumile mittesuunatud sotsiaalseks turunduseks (social marketing).

Ajalugu
Turunduse arengu võib mõtteliselt jagada viieks turunduskontseptsiooniks:
Esimene etapp, mille orienteeruvat ajalist kuuluvust Lääne-Euroopa ajaloo järgi võib lugeda kuni 1950. aastateni, hõlmates etappi, kus kasumi saamise eesmärgil toimub tegevuste ratsionaliseerimine ja tootmiskulude alandamine ehk lähtepunktiks on tootja ja tema võimalused. Tarbijavajadustega arvestatakse väga üldisel tasandil.
Teine etapp, mida võib lugeda kuni 1960. aastateni, keskendus tootearendusele, mille eesmärk oli kasumit teenida tänu kvaliteetsele tootele.
Kolmas etapp, mis kulges kahe eelmise etapiga paralleelselt, keskendus müügimeetmetele ja nende parandamisele.
Neljas etapp algas orienteeruvalt 1970. aastatel ning kestab tänapäevani. See on levinud turunduskontseptsioon, kus fookus on tarbijate vajadustel, vahendiks on juhitud turundus ja eesmärk on kasumit teenida tarbijate rahulolult. Firma viib end kurssi tarbijate vajadustega ja teeb sellest lähtuvalt tootearendust ning kasutab reklaami, et tagada tarbija teadlikkus konkreetse toote või teenuse kohta.
Viies kontseptsioon sai alguse 21. sajandil, mida nimetatakse tervikliku turunduse kontseptsiooniks, mille kohaselt turunduses on kõik aspektid olulised. Toote või teenuse turundamisel lähtutakse laiast ja integreeritud perspektiivist. Tervikliku turunduse kontseptsiooni neli osa on: suhtlusturundus, siseturundus, integreeritud turundus ja sotsiaalne turundus.

Turundusmeetmestik ja -mudelid
Turundusmeetmestik (inglise keeles marketing mix) on meetmete kombinatsioon, mida ettevõte rakendab sihtturu mõjutamiseks. 
Mõistet "turundusmeetmestik" hakkasid esimestena kasutama Neil Borden ja James Culliton pärast seda, kui James Culliton oli 1946. aastal kirjeldanud turundusjuhti kui eri komponentidest koosneva segu segajat (mixer), kes mõnikord järgis teiste koostatud valmisretsepte ja teinekord lõi uue segu, mida seni keegi pole veel kasutanud. 

Tootekeskne lähenemine
4P
1960. aastal pakkus E. Jerome McCarty välja 4P-lähenemisviisi, mida kasutatakse laialdaselt tänapäevani. Paraku on 4P-mõtteviis universaalne, mis ei sobi iga olukorra jaoks ega sisalda tänapäeva turunduse elemente. Klassikalise turundusmeetmestiku (ingl Marketing Mix, vahel ka 4 P's ehk 4 P-d) käsitleb turundustegevuste planeerimisel nelja vaatenurka: 
 hind (Price) 
 müügitoetus (Promotion) 
 toode (Product) 
 koht (Place)

7P
Tänapäeval on klassikalist 4P-turundusmeetmestikku täiendatud. Senise tootjakeskse mudeli asemele on loodud rohkem tarbijakeskseid mudeleid. B.H. Booms ja M.J. Bitner pakkusid välja teenindusfirmale sobiva 7P-kontseptsiooni, milles lisaks eelnevale loetakse meetmestiku olulisteks vahenditeks ka personali (Personnel), protsessi (Process) ja portfooliot (Portfolio, Physical evidence).

Tarbijakeskne lähenemine
Väites, et 4P-meetmestik on pigem turundajakeskne, on kirjeldatud ka 4C-turundusmeetmestikku, mis lähtub pigem tarbijast.

4C
4C-mudeli pakkus välja Robert F. Lauterborn 1993. aastal, mille tarbijakeskne orienteeritus pidi aitama turundamisel liikuda massiturgudelt nišiturgudele.
 Tarbija, klient (Consumer, 4P; vaste "toode")
 Kulu (Cost, 4P; vaste "hind")
 Kommunikatsioon (Communication, 4P; vaste "müügitoetus")
 Käepärasus (Convenience, 4P; vaste "koht").

7C
1973. aastal Koichi Shimizu pakutud 4C-mudel laiendati kiiresti 7C-mudeliks, et kajastada paremini 1981. aastaks turunduses valitsenud keerukust.
 Ettevõte (Corporation)
 Kaup (Commodity)
 Kulu (Cost)
 Müügikanal (Channel)
 Kommunikatsioon (Communication)
 Tarbija (Consumer)
 Keskkond (Circumstances)

Turundusuuring
Turundusuuring annab infot keskkonna kohta, milles soovitakse antud toodet või teenust turustada. Uuring koosneb järgnevatest osadest: infovajaduse ja eesmärkide täpsustamine, teabeallikate määramine, andmete kogumisviiside kindlakstegemine, valimi eraldamine, andmete kogumine, töötlemine ja analüüsimine, tulemuste tõlgendamine ning esitamine. Turundusinfoks nimetatakse plaanide koostamiseks vajalike turunduskeskkonna tegeliku seisundi ja arengu andmeid. Võidakse kasutada esmast infot, mis on spetsiaalselt hangitud käsiloleva probleemi lahendamiseks (näiteks küsitluse, tagasiside ankeedi, vaatluse või eksperimendi näol) või teisest infot, mis ei ole spetsiaalselt kogutud antud uuringu jaoks (firma dokumendid, andmebaasid, internet, era- ja riiklik teave). Alles siis, kui on kindlaks tehtud tarbija/klientide vajadused, saab tegeleda tootearenduse või teenuste struktureerimisega.

Internetiturundus
Üks turunduse laialt levinud osa on internetiturundus (inglise keeles online advertising).

Internetiturundus (ka online-turundus või e-turundus) on kaupade või teenuste reklaamimine ja turundamine interneti teel. Näiteks kuuluvad internetiturunduse alla suunatud reklaamid otsingumootorite tulemuste lehel, bannerid, ajaveebid, interaktiivsed reklaamid, turundus sotsiaalmeedia kaudu, hüpikreklaamid, online-reklaamid, reklaamivõrgustikud ja e-posti turundus, sealhulgas ka rämpspostisõnumid.

 Trendianalüüs turunduses 
Trendianalüüs on protsess, mille käigus hinnatakse ajaloolisi andmeid, et tuvastada mustreid ja teha prognoose tulevikutrendide kohta. See on strateegilise otsustamise oluline tööriist, mis võimaldab püsida konkurentsis ja mõista turumuutusi, kliendikäitumist ja valdkonna arengut. Lisaks annab ülevaate tehnoloogilistest uuendustest, mis võivad lähiajal kujuneda valdkonna standarditeks. Näiteks on tehisintellektil ja automatiseerimisel täna arvestatav roll tarbijakogemuse isikupärastamisel ning turundusprotsesside efektiivsuse tõstmisel. Trendianalüüs põhineb varasemate andmete uurimisel, visuaalsel esitamisel graafikute abil, mustrite ja tsüklite tuvastamisel ning statistiliste meetodite rakendamisel. Trendianalüüsi abil saavad ettevõtted prognoosida tulevikutrende, valmistuda turumuutusteks ja kohandada tegevusplaane vastavalt vajadustele. Analüüs toetab andmepõhiste otsuste tegemist, vähendades juhuslikkust ja suurendades strateegiate tõhusust. Samuti mängib see olulist rolli riskijuhtimises, tuvastades ohte ja pakkudes lahendusi nende ennetamiseks. Lisaks avab analüüs uusi võimalusi, tuvastada kasvavaid turge või muutuvat tarbijakäitumist, andes ettevõtetele konkurentsieelise. Trendianalüüsi tulemusi kasutatakse erinevates valdkondades, näiteks:

 Turutrendide analüüs keskendub tarbijate eelistustele ja konkurentide tegevusele, aidates mõista turu dünaamikat.
 Finantsanalüüs hõlmab tulude, kulude ja kasumi hindamist, et optimeerida ressursikasutust.
 Kliendikäitumise analüüs annab ülevaate ostuharjumustest ja eelistuste muutustest, toetades toodete ja teenuste arendamist.
 Tootetrendide analüüs jälgib konkreetsete toodete või teenuste populaarsuse muutusi, et kohanduda turu ootustega.

Trendianalüüs koosneb mitmest etapist:

 Andmete kogumine, kus ajaloolised andmed moodustavad analüüsi aluse.
 Mustrite tuvastamine, et analüüsida andmeid statistiliste ja visuaalsete meetodite abil.
 Andmete tõlgendamine, kus hinnatakse väliste tegurite mõju tuvastatud mustritele.
 Rakendamine ehk saadud järeldused viiakse ellu strateegia- ja äriplaanides.

Trendianalüüsi tulemused aitavad kujundada pikaajalisi strateegiaid, arendada uusi tooteid ja teenuseid ning optimeerida turunduskampaaniaid. Näiteks võib Google Trends prognoosida tarbijate nõudlust hooajaliste otsingumustrite põhjal. PESTEL-analüüs aitab mõista makrokeskkonna tegureid, mis mõjutavad turundusstrateegiat. Trendianalüüsi läbiviimiseks kasutatakse erinevaid strateegilisi meetodeid, näiteks:

 SWOT-analüüs, et hinnata tugevusi, nõrkusi, võimalusi ja ohte.
 PESTEL mudel analüüsib poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, tehnoloogilisi, keskkonnaga seotud ja õiguslikke tegureid, mis mõjutavad trende.
 Andmeanalüüs ja visualiseerimine, kus tööriistad nagu näiteks Google Trends ja Tableau võimaldavad analüüsida ja visualiseerida tarbijate eelistusi ja turutrende. Andmepõhine lähenemine toetab kiireid ja täpseid otsuseid.
 Kvalitatiivsed meetodid nagu fookusrühmad ja kliendiuuringud aitavad mõista tarbijate ootusi ja tundeid uute trendide suhtes.

SWOT-analüüs aitab hinnata organisatsiooni või projekti tugevusi (Strengths), nõrkusi (Weaknesses), võimalusi (Opportunities) ja ohte (Threats), et mõista nii sisemisi kui ka väliseid tegureid, mis võivad mõjutada eesmärkide saavutamist. Tulemuste põhjal saab luua paremaid strateegiaid, keskendudes tugevuste maksimeerimisele, nõrkuste parandamisele, võimaluste ärakasutamisele ja ohtude vähendamisele.

PESTEL trendianalüüs aitab ettevõtetel mõista turgu ja keskkonnategureid, mis võivad mõjutada nende äritegevust. Analüüsi esimene osa keskendub turutrendide uurimisele. Selle eesmärk on tuvastada turu dünaamika, näiteks kas turg kasvab, kahaneb või on stabiilne ja millised uuendused või trendid on valdkonnas esile kerkinud. Trendide jälgimine aitab kohandada äristrateegiaid ja tuvastada näiteks kontseptsioone või populaarseid toidustiile teistes riikides, mis võiksid konkreetsel turul olla edukad. Analüüsi teine osa keskendub makrokeskkonna teguritele, mida ettevõtted ei saa kontrollida, kuid mis võivad oluliselt mõjutada nende edu. Need tegurid hõlmavad poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, tehnoloogilisi, keskkonnaga seotud ja õiguslikke aspekte. Näiteks võib poliitiline ebastabiilsus või regulatiivsed muutused avaldada mõju ettevõtte strateegiale ja tegevusele. Lisaks on PESTEL analüüsi laiendatud, et arvesse võtta demograafilisi, kultuuridevahelisi ja eetilisi aspekte.

Tableau on visuaalne analüütikaplatvorm, mis aitab inimestel ja organisatsioonidel andmeid paremini mõista ja kasutada otsuste tegemisel. See võimaldab lihtsalt hallata, analüüsida ja jagada andmeid intuitiivse ja kasutajasõbraliku liidese kaudu.

Tuntuim ehk Google Trends on tasuta tööriist, mis võimaldab analüüsida Google'i otsingupäringute populaarsust erinevates piirkondades ja keeltes. See visualiseerib otsingutrendide muutusi ajas, kasutades graafikuid, mis aitavad paremini mõista mustreid ja võrrelda erinevaid andmeid. Google Trends on samuti kasulik SEO ja turunduse tööriist, pakkudes väärtuslikku teavet otsingupäringute populaarsuse, hooajalisuse ja seotud teemade kohta. See aitab ettevõtetel ja sisuloojatel paremini mõista sihtrühma huve, optimeerida turundusplaane ja luua asjakohast sisu. Lisaks saab tööriista abil uurida piirkondlikku huvi, leida seotud teemasid ja päringuid ning võrrelda mitut märksõna samaaegselt.

Trendianalüüs tugineb erinevatele infoallikatele, näiteks:

 Teadusajakirjad pakuvad teadmisi tarbijakäitumisest ja turusuundumustest.
 Tööriistad, näiteks Google Trends, Tableau ja Statista toetavad otsuste tegemist reaalajas andmete analüüsi kaudu.
 Populaarteaduslikud allikad, näiteks Forbes, HubSpot Blog ja Harvard Business Review pakuvad ülevaateid aktuaalsetest trendidest ja parimatest praktikatest.
 Digitaalsed koolitusplatvormid, näiteks Google Digital Garage ja LinkedIn Learning aitavad arendada analüüsioskusi ja turundusstrateegiaid.

Trendianalüüs eeldab kvaliteetsete andmete kogumist. Kuigi traditsioonilised meetodid, nagu turu-uuringud ja ankeetküsitlused, on endiselt olulised, tuginevad tänapäeva ettevõtted üha enam struktureerimata andmete analüüsile. Sellised andmeallikad nagu sotsiaalmeedia postitused, tarbijate veebikasutus ja tagasiside annavad võimaluse reaalajas saada ülevaadet nende käitumisest, hoiakutest ja eelistustest. Sotsiaalmeedia postitused peegeldavad sageli uusi trende ja tarbijate ootusi, samas kui veebikasutuse mustrid näitavad, kuidas inimesed veebilehtede ja platvormidega suhtlevad. Tarbijate tagasiside, sealhulgas hinnangud ja arvustused, annavad infot klientide vajaduste ja arendusvõimaluste kohta. Nende andmeallikate analüüsimine aitab ettevõtetel paremini mõista turuolukorda ning kohandada oma strateegiaid vastavalt tarbijate ootustele.

 Digiturunduse trendid 
Viimastel aastakümnetel on turunduse areng olnud tihedalt seotud tehnoloogia kiire arengu ja tarbijakäitumise muutustega. 2025. aasta digiturunduse trendid rõhutavad personaalsuse ja efektiivsuse suurendamist, tuginedes tehisintellektile, andmepõhistele lahendustele ning interaktiivsetele kogemustele. Suurenenud tähelepanu keskendub andmekaitsele ja eetilistele standarditele. Tehisintellekti ja automatiseerimise kasutamine turunduses on muutunud tavapäraseks. Statistikaameti andmetel kasutas 2024. aastal tehisintellekti tehnoloogiaid juba 14% ettevõtetest, võrreldes 5%-ga 2023. aastal. Peamised kasutusvaldkonnad on müük, turundus ja administratiivsete protsesside automatiseerimine. Tehisintellekt võimaldab analüüsida tarbijakäitumist reaalajas ning optimeerida reklaamikampaaniaid. Masinõppel põhinevad algoritmid pakuvad personaalseid soovitusi ja täiustavad klienditeenindust, näiteks vestlusrobotite abil. Rahvusvaheliselt on edukalt rakendanud neid lahendusi näiteks Netflix ja Amazon, mis on suurendanud klientide lojaalsust ja müügitulemusi. Kohalikul tasandil kasutab Telia Eesti tehisintellekti, et luua kohandatud kampaaniaid ja pakkumisi, tugevdades brändi lojaalsust.

Personaalsed pakkumised ja retargeting-strateegiad on olulised e-kaubanduses, kus sihitakse reklaame tarbijate ostukäitumise alusel. Tehisintellekti ja reaalajas andmete kasutamine võimaldab luua kohandatud turundussõnumeid ja tootesoovitusi. Näiteks hüljatud ostukorvide taastamine suurendab müügivõimalusi ja parandab kliendirahulolu, tuletades tarbijatele meelde neile huvi pakkuvaid tooteid. Sellised meetodid aitavad optimeerida turunduskampaaniaid ja pakkuda iga kliendi vajadustele vastavaid lahendusi. Interaktiivse ja kaasava sisu loomine tugevdab brändide ja tarbijate vahelist suhet. Virtuaal- ja liitreaalsuse tehnoloogiad avavad uusi võimalusi, nagu virtuaalsete poodide loomine või toodete proovimine enne ostu. Need lahendused on eriti populaarsed moe- ja sisustusvaldkonnas, kus tarbijad saavad visuaalselt hinnata toodete sobivust. Järgnevalt on toodud mitmed turundustrendid 2025. aastaks:

 Andmekaitse ja privaatsuse tähtsus on kasvamas, kuna tarbijad ootavad suuremat läbipaistvust ja kontrolli oma isikuandmete üle. "Cookieless future" suundumus sunnib ettevõtteid koguma andmeid otse tarbijatelt ning looma reklaame, mis põhinevad tarbijate hetkesoovidel, mitte nende tegevuste jälgimisel. Usalduse tõstmiseks arendatakse klientidele lojaalsusprogramme ning investeeritakse tehnoloogiatesse, nagu anonüümsed andmetöötluslahendused, mis kaitsevad tarbijate privaatsust.
 Andmeanalüütika ja reaalajas turundus on muutunud ettevõtete strateegiate keskseks osaks, võimaldades kiiresti reageerida turutingimuste ja tarbijakäitumise muutustele. Tööriistad, nagu Google Analytics 4 ja Tableau, võimaldavad analüüsida klientide tegevusi reaalajas, luua personaalseid pakkumisi ning optimeerida reklaamikampaaniaid. Reaalajas andmete kasutamine aitab tuvastada hüljatud ostukorve ja suurendada ostude lõpetamise tõenäosust.
 Sisuturunduse ja SEO areng koos uute otsingutrendidega. Näiteks, häälotsing eeldab enamasti küsimusvormis sisu, kui visuaalotsing aga piltide ja videote esitamist. Lisaks muutuvad siinkohal tehisintellektil põhinevad sisuloome tööriistad ja analüüsiplatvormid oluliseks abivahendiks.
 Kogukonnad ja lojaalsusprogrammid, kus brändid keskenduvad tarbijakogukondade loomisele, et tõsta sihtrühmade kaasatust. Sotsiaalmeedia grupid, kasutajate loodud sisu ja lojaalsusprogrammid on kanal tarbijatega tugevama sideme loomiseks. Näiteks on Wolt edukalt kasutanud kogukonnapõhiseid kampaaniaid, kus tarbijad jagavad kogemusi ja soovitusi, tugevdades nii brändi usaldusväärsust. Lojaalsuspunktide eest pakutavad boonused ja isikupärased pakkumised suurendavad korduvoste ning klientide rahulolu.
 Kestlikkus ja rohetehnoloogia on 2025. aasta turunduses jätkuvalt olulisel kohal, sest tarbijad, sh äripartnerid, eelistavad ettevõtteid, mis järgivad jätkusuutlikkuse põhimõtteid. Bolti elektrisõidukitel põhinev teenus näitab, kuidas innovatsioon ja rohelised väärtused võivad tugevdada brändi. Keskkonnasõbralik pakendamine ja tootmisprotsessid on samuti olulised turunduse osad, mis loovad tugevamaid sidemeid noorema tarbijaskonnaga.
 Virtuaal- ja liitreaalsuse tehnoloogiad muudavad turunduse interaktiivsemaks. Tarbijad saavad enne ostu proovida liitreaalsuse abil, kuidas mööbel sobib nende kodus või osaleda virtuaalsetes kinnisvara ja poekülastustes. Need lahendused on üha populaarsemad. VR-i kasutatakse ka B2B kontekstis, näiteks virtuaalsete messide ja toodete tutvustamisel.
 Mikroturundus ja mõjutajate roll ehk mikro- ja nano-mõjutajad (influencerid, suunamudijad) omavad olulist rolli, kuna nende vahetu suhtlus ja lojaalne jälgijaskond suurendavad autentseid brändikogemusi. TikTok ja BeReal pakuvad võimalusi luua sihtrühmade huvidega haakuvat sisu.
 Kasutajate loodud sisu (UGC) aitab suurendada brändi autentsust ja usaldusväärsust. Tarbijate arvustused ja sotsiaalmeedia postitused mõjutavad otseselt brändi kuvandit ja lojaalsust. Tehisintellektipõhised analüüsivahendid võimaldavad täpselt mõista, milline sisu sobib brändiga. Samas on oluline kontrollida ja tagada, et tehisintellekt ei edendaks sobimatut sisu, mis võiks kahjustada brändi mainet.
 Omnichannel-turundus võimaldab luua ühtseid ja sujuvaid kogemusi kõigis kanalites. Tarbijad ootavad järjepidevat klienditeekonda e-kaubanduse, füüsiliste poodide ja sotsiaalmeedia vahel. Lahendused, nagu click-and-collect teenused, vestlusrobotid ja reaalajas sihtimine, suurendavad klientide lojaalsust ning parandavad müügitulemusi.
 Sotsiaalmeedia kui uus otsingumootor. Sotsiaalmeedia on kujunemas üha enam uueks otsingumootoriks, eriti nooremate põlvkondade seas. 87% sotsiaalmeedia turundajatest eelistab kasutada sotsiaalmeediat platvormina, kus tarbijad otsivad brände sagedamini kui traditsiooniliste otsingumootorite kaudu ja 21% tarbijatest aga kasutab sotsiaalmeediat vastuste leidmiseks. 76% tarbijatest kasutab sotsiaalmeediat uute toodete ja brändide avastamiseks, tajudes seda vähem kallutatuna võrreldes traditsiooniliste otsingumootoritega nagu Google. Gen Z põlvkonna eelistused kinnitavad seda trendi. Uuringute kohaselt on Instagram ja TikTok selle põlvkonna peamised otsinguplatvormid, samal ajal kui Google on langenud kolmandale kohale. See on märkimisväärne muutus, arvestades Google'i 81,7%-list osakaalu otsinguturul ja YouTube'i kasutajaskonda, mis ulatub üle 2,5 miljardi kuise sisse logitud kasutajani.
 Zero-Click otsing viitab otsingutele, kus kasutajad saavad vajaliku teabe otse otsingutulemuste lehelt (Search Engine Results Page, SERP), ilma et nad peaksid klikkama veebilehtedele. Antud trend on muutunud üha levinumaks, mõjutades nii pisi|Zero click turunduskasutajakäitumist kui ka digitaalse turunduse strateegiaid. Otsingumootorid, näiteks Google, püüavad pakkuda kiireid ja täpseid vastuseid, kasutades funktsioone nagu rich snippets, ilmagraafikud ja otselingid teenustele (nt Google Maps või YouTube), mis vähendavad vajadust liikuda avatud veebi. Zero-click otsingute kasv mõjutab veebiliiklust ja veebisaitide nähtavust. Uuringute kohaselt lõpeb Ameerika Ühendriikides 58,5% Google'i otsingutest nullklikiga, Euroopa Liidus on see näitaja 59,7%. Seega jõuab avatud veebi vähem kui 40% otsingutest, samas kui ülejäänud liiklus suunatakse otsingumootori enda platvormidele. Google'i teenused, nagu YouTube ja Maps, saavad olulise osa otsinguliiklusest, suurendades sellega ettevõtte positsiooni turul. Zero-click otsingute populaarsus sunnib ettevõtteid ja turundajaid oma strateegiaid kohandama, et tagada nähtavus ja konkurentsivõime. Kuna vähem kasutajaid jõuab veebilehtedeni, on oluline keskenduda otsingutulemustes esitatud teabe kvaliteedile ja asjakohasusele. Peamised kohanemisviisid: Rich snippets'i ja FAQ vastuste optimeerimine on sisu loomine, mis vastab otsingupäringutele otse SERP-il, aitab suurendada brändi nähtavust. Bränditeadlikkuse suurendamine ehk platvormipõhise sisu loomine, mis jõuab tarbijateni nende eelistatud kanalites. Kaasamispõhised strateegiad nagu sotsiaalmeedia ja otsingutulemuste kasutamine sihtrühmadega tugevama sideme loomiseks. Zero-click trendi mõjul peavad ettevõtted keskenduma sisule, mis pakub kohest väärtust ja vastab kasutajate vajadustele otse otsingutulemustes. Samal ajal tõstatub küsimus avatud veebi kestlikkusest, mis sõltub nii tarbijate kui ka ettevõtete kohanemisvõimest.

 Näited 
Andmepõhine turundus ja innovatiivsed tehnoloogiad võimaldavad ettevõtetel pakkuda tarbijatele personaalseid ja kaasahaaravaid kogemusi. Järgnevalt on toodud näiteid, kuidas turundusstrateegiad saavad olla loovad ja tehnoloogiliselt kaasahaaravad, parandades kliendikogemust ning pakkudes tarbijatele väärtust.

Telia ja Kumu 5G Kunstinäituse Konkurss

Telia ja Kumu korraldasid 2022. aastal innovaatilise 5G kunstinäituse konkursi, mis sidus liitreaalsuse (AR) ja kunsti. Kampaania kutsus osalejaid looma teoseid, mis kajastavad nende kodukohta minevikus, olevikus või tulevikus. Parimad tööd eksponeeriti virtuaalses galeriis, ning üks võidutöö jõudis liitreaalsuse kaudu avalikku ruumi, mida sai QR-koodi abil vaadata. Kampaania näitas, kuidas 5G ja AR-tehnoloogiad saavad muuta turundusstrateegiaid, tuues esile loovuse ja kaasamise. Innovaatiline lahendus pakkus publikule unikaalseid elamusi ning sidus kunsti tehnoloogiaga.

Elisa Eesti – AI-teenindusrobot Annika

Elisa Eesti AI-teenindusrobot Annika on tehisintellekti edukas rakendus klienditeeninduses. Annika on automatiseerinud 10% klienditeenindusest, lahendades tuhandeid kliendipäringuid, tuvastades teenuste ja võrguprobleeme ning suunates keerukamad küsimused spetsialistidele. Annika illustreerib, kuidas tehisintellekt saab parandada kliendikogemust ja optimeerida ressursikasutust, pakkudes kiiret ja personaliseeritud teenindust. See on hea näide innovatsioonist, mis viib klienditeeninduse uuele tasemele.

Volvo: Virtual Reality Test Drive

Volvo pakkus innovaatilist Virtual Reality Test Drive kampaaniat, mis muutis autoesitluse interaktiivseks ja kättesaadavaks kõigile, seda olenemata asukohast. Kasutades Google Cardboardi ja nutitelefoni, said potentsiaalsed kliendid kogeda XC90 sõiduelamust virtuaalses keskkonnas. Rakendus viis kasutajad virtuaalsele mägiteele, pakkudes 360-kraadiseid vaateid ja detailset ülevaadet auto interjöörist ning tehnoloogilistest omadustest. Kampaania oli edukas ning rakendust laeti alla üle 20 000 korra ning uue mudeli vastu kasvas huvi märkimisväärselt. Volvo näitas, kuidas innovatsioon ja tehnoloogia võivad muuta autokogemuse kättesaadavaks ja elamuslikuks, suurendades brändi nähtavust.

McDonald’s – Happy Goggles

Rootsis tutvustas McDonald’s kampaaniat, kus Happy Meali karbid muudeti virtuaalreaalsuse peakomplektideks, mida kutsuti "Happy Goggles". Kasutajad said karbi voltida VR-peakomplektiks ja sisestada nutitelefoni, et nautida kaasahaaravat suusatamismängu "Slope Stars". Kampaania edendas taaskasutust ja pakkus lõbusat ning harivat kogemust lastele ja peredele. See oli näide, kuidas traditsiooniline bränd saab kasutada lihtsaid tehnoloogilisi lahendusi, et kaasata nooremat sihtrühma ja edendada jätkusuutlikkust. "Happy Goggles" suurendas klientide kaasamist ja näitas McDonald’si uuenduslikku lähenemist turundusele.

Netflix kui andmepõhise turunduse meister
pisi|Netflix New Content
Netflix on silmapaistev näide andmepõhisest turundusest ja personaliseeritud kasutajakogemuse pakkumisest. Kasutades keerukaid algoritme ja masinõpet, analüüsib Netflix kasutajate vaatamismustreid ja eelistusi, et soovitada neile sobivaid filme ja seriaale. Selline personaliseerimine suurendab kasutajate rahulolu ja hoiab tellijate püsivust kõrgel tasemel. Lisaks on Netflix suutnud edukalt kohandada oma andmekäitlust Euroopa Liidu GDPR-standarditele, mis on tõstnud tarbijate usaldust. See tasakaal andmepõhise personaliseerimise ja andmekaitse vahel muudab Netflixi eeskujuks, kuidas ettevõtted saavad pakkuda väärtust, säilitades kõrgeima privaatsuse ja turvalisuse standardid.

Vaata ka
Turunduse mõisteid

Kirjandus
Adcock, Dennis; Al Halborg, Caroline Ross (2001). Introduction. Marketing: principles and practice (4th ed.)
Peramets, Terje (2011) Turunduse lühikokkuvõte. Külastatud aadressil: http://www.e-ope.ee/_download/euni_repository/file/103/Turunduse%20l%C3%BChikokkuv%C3%B5te.pdf
O´Brien, James (2000) Tööotsing ja turundus. Külastatud aadressil: http://digar.nlib.ee/digar/show/?id=7402
Kotler, Philip (1969) Broadening the Concept of Marketing. Journal of Marketing, Vol. 33 Issue 1
Kotler, Philip & Keller, L. Kevin (2012). Marketing Management 14e. Pearson Education Limited 2012

Viited


 Välislingid 

 Eesti turunduse TOP – Äripäeva eriväljaanne, 21. september 2012
 Veebiväljaanne
 TurundusAkadeemia - YouTube