Jõhvi vald (2005)

Jõhvi vald oli vald Ida-Viru maakonnas. Jõhvi valla halduskeskus oli Jõhvi linn.

Valla pindala oli 124 km² ja 2025. aasta alguse seisuga elas vallas 11 322 inimest.

Vald tekkis 2005. aastal toonase Jõhvi valla ja Jõhvi linna ühinemisel. Vald omakorda liitus 2025. aastal Toila vallaga – omavalitsuseks nimega Jõhvi vald.

 Asustus 
Jõhvi vallas oli Jõhvi linn, Tammiku alevik ja 11 küla.

 Külad 
Edise, Jõhvi, Kahula, Kose, Kotinuka, Linna, Pajualuse, Pargitaguse, Pauliku, Puru ja Sompa.

 Rahvastik 
Jõhvi vallas elas 2025. aasta alguse seisuga 11 322 inimest, kes jagunesid elukoha järgi asustusüksuste vahel järgmiselt:
+RahvaarvAsustusüksusElanike arvEdise küla178Jõhvi linn9743Jõhvi küla347Kahula küla166Kose küla118Kotinuka küla73Linna küla31Pajualuse küla48Pargitaguse küla9Pauliku küla111Puru küla61Sompa küla69Tammiku alevik304
 Ajalugu 

Jõhvi Linnavolikogu ja Jõhvi Vallavolikogu 13. aprilli 2005. aasta otsusega ühinesid Jõhvi linn ja Jõhvi vald ning tekkis ühine omavalitsus – Jõhvi vald.

2025. aastal peale oktoobris toimunud kohalike omavalitsuste volikogude valimiste tulemuste väljakuulutamist liitus Jõhvi vald Toila vallaga omavalitsuseks nimega Jõhvi vald.

 Juhtimine 

Vallas töötasid nii vallavolikogu kui ka volikogu moodustatud vallavalitsus.

 Vallavanemad ja linnapead 
Tauno Võhmar2005–2014vallavanemAivar Surva2014–2016vallavanemEduard East2016–2017vallavanemAleksei Naumkin2017–2018vallavanemMartin Repinski2018–2019vallavanemMax Kaur2019–2020vallavanemJüri Konrad2020–2021vallavanemMaris Toomel2021 –2025 vallavanem

 Eelarve 
Jõhvi valla 2021. aasta eelarve maht oli 22,5 miljonit eurot, millest põhitegevuse tulud moodustasid 15,1 miljonit eurot ja ülejäänu jagunes investeerimistegevuse tulude, investeerimislaenu ja likviidsete vahendite vahel. Suurim osa kuludest läheb haridusvaldkonda, kuhu paigutatakse 51,5% põhitegevuse kulude mahust.

 Loodus 
pisi|Alutaguse metsad
pisi|Tammiku järv

 Veekogud 
Jõed: Pühajõgi, Kohtla jõgi, Vasavere jõgi, Rausvere jõgi, Sanniku oja.

Looduslikud Järved: Isandajärv.

 Looduskaitse 
Piirkonnana on looduskaitse all Jõhvi park (31,4 ha), Jõhvi linna park ja allee (41 ha; osa pargist jääb valla territooriumist väljapoole), Tammiku puiestee (2,6 ha) ja Tammiku hiietammed (4 ha; 8 puud).

Üksikobjektidena on looduskaitse all Revino vaher, Riia-Võhma tamm ja Peri rändrahn.
 Tammiku hiis 
Tammiku hiis asus Jõhvi vallas Pauliku külas, endise Tammiku kaevanduskompleksist saja meetri kaugusel. 

Pärimus räägib, et hiis olevat ulatunud Kahulast endise Tammiku mõisani, kusjuures eristada sai hiie kolme osa: Tamme-, Alguse- ehk Otsahiis, Kuusiku-, Kesk-, Salupea- ehk Saluhiis ning Lepa- ehk Lõpuhiis. Rahvajuttudes olla ka Kalevipoeg ise tuulevarju otsides Tammiku hiies maganud.

1926. aastaks oli Tammiku mõisa ümbruses alles vaid kolm hõredat puudesalka ja 1962. aastal oli säilinud 12 suurt hiietamme, millest 2020. aastateks on alles kaheksa. Nimetatud pühapaik on looduskaitse all; seal on looduslik kõnnirada ja tutvustavad infostendid.

 Haridus 
pisi|Jõhvi põhikooli uus hoone hariduslinnakus

 Alusharidus 
Jõhvi Lasteaiad

 Pillerkaar
 Sipsik
 Kalevipoeg

 Üldharidus 
Jõhvi Põhikool

Jõhvi Kesklinna Koolpisi|Jõhvi põhikool peasissepääs aastani 2021

 Riigigümnaasium 
Jõhvi Gümnaasium

 Kutseharidus 
Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuses

 Kõrgharidus 
Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa kolledž

 Huviharidus 
Jõhvi Kunstikool

Jõhvi Muusikakool

Jõhvi Spordikool

 Muu 
kood/Jõhvi

 Kultuur 
pisi|Jõhvi keskraamatukogu
pisi|Jõhvi linnastaadion
pisi|Heino Lipu staadionpisi|Monument "Sada aastat Jõhvi jalgpalli"

 Munitsipaalasutused 
Jõhvi kultuuri- ja huvikeskus

 Tammiku rahvamaja
 Jõhvi seltsimaja
 Jõhvi avatud noortekeskus

Jõhvi Keskraamatukogu

 Vallas tegutsevad seltsid ja ühendused 
Jõhvi Muuseumi Selts (Jõhvi kindluskiriku muuseum)

Jõhvi Pensionäride Ühendus

Jõhvi PÜ memmede tantsurühm Värten

Jõhvi PÜ naisansambel Elulõng

Jõhvi PÜ käsitööring Nobenäpp

Jõhvi rahvatantsuselts Gevi

Kirderanniku koor

Tammiku külaselts

Tammiku naisrahvatantsurühm

Tammiku segaansambel

Teater Tuuleveski

 Sport 
Jõhvi Spordikool

 Jõhvi spordihall
 Jõhvi spordikooli ujula
 Jõhvi linna jalgpalliväljak
 Heino Lipu staadion

Jõhvi Edise jõulinnak

Jõhvi linnapargi jõulinnak

Jõhvi Kesklinna kooli jõulinnak

Jõhvi linnapargi terviserada

Jõhvi jalgpalliklubi Phoenix (Jõhvi jalgpallimuuseum)

 Religioon 
vasakul|pisi|Jõhvi Issanda Ristimise kirik
Jõhvi valla haldusalas asus kaks kirikut: Jõhvi Mihkli kirik ja Jõhvi Issanda Ristimise kirik. 

Jõhvi Mihkli kirik on Eesti suurim ühelööviline kirik. Pühakoda on tõenäoliselt rajatud 14. sajandi keskel. Oma praeguse välimuse sai kirik aastal 1728, mil kirikule paigaldati torn. Kirik on hävinenud või saanud kahjustada Liivi sõjas, põhjasõjas ja viimati teise maailmasõja päevil.

Jõhvi Issanda Ristimise kirik ehitati aastal 1895. Aastatel 1950–1957 teenis Aleksei Ridiger Jõhvi Issanda Ristimise kirikus esipreestrina. Aastal 1990 sai temast Vene Õigeusu Kiriku Moskva ja kogu Venemaa patriarh.

Sõpruslinnad 
pisi|Skien Norras
Jõhvi valla sõpruslinnad olid:
Loimaa – Soome, 1997
Uddevalla – Rootsi, 1997
Kingissepp – Venemaa, 1999
Thisted – Taani, 2000
Skien – Norra, 2003
Olecko – Poola, 2006
Postavõ – Valgevene, 2008
Gorodnja – Ukraina, 2011
Krasnenkaja Retška – Venemaa, 2016

 Jõhvi silmapaistvad isikud 
pisi|Eduard Bornhöhe
Rakvere lähistelt pärit kirjanik Eduard Bornhöhe on nii elanud kui ka töötanud Jõhvis, kus teenis raha kohtu eesistujana.

Jõhvis valiti aukodanikke, kellele kingiti aukodaniku rinnamärk. Jõhvi aukodanikeks olid valitud:

 1998 – Harald Rooks
 2002 – Väino Viilup
 2003 – Helju Tori
 2004 – Endla Jaanus
 2007 – Margarita Ostroumova
 2008 – Gale Popova
 2008 – Lembit Kiisma
 2009 – Eugen Vaher
 2010 – Viktor Nikolai
 2011 – Priidik Kippar
 2012 – Peeter Kaldur
 2013 – Aavo Keerme
 2013 – Endel Paap
 2015 – Vallo Reimaa
 2016 – Sirje Koitmets
 2018 – Voldemar Berelkovski
 2022 – Kalev Naur
 2025 – Kalev Nõmmeloo
 2025 – Kaia Kaldvee

2019. aastast anti silmapaistvatele isikutele Jõhvi raemedal. Kavaleride hulgas on olnud nii ettevõtjaid, kunstnikke kui ka meditsiinitöötajaid.

 Valla ajaleht Jõhvi Teataja 

Alates 1992. aasta novembrist ilmus Jõhvi vallas üks kord kuus Jõhvi Teataja. Aastatel 1992–1995 ilmus Jõhvi Teataja 2–5 korda aastas. Teatajat annab välja Jõhvi Vallavalitsus.

2021. aasta suvel kaaluti Jõhvi vallavolikogus vallalehe sulgemist, põhjenduseks vallalehes ilmuv liigne propaganda.

 Sümboolika 

Jõhvi valla lipp oli täisnurkne riidelaid, mille kõrguse ja laiuse suhe on 1:2. Lipp koosnes viiest ribast: äärtel ja keskel 1/7 laiused valged ribad, nende vahel 2/7 laiused rohelised ribad. Lipu normaalsuurus oli 82,5x165 cm. Valla lipud lehvisid alaliselt nii vallavalitsuse kui ka volikogu haldushoonete ees, ning need heisati ajutiselt valla tähtpäevade puhul.

Jõhvi valla vapp oli kilbikujuline. Vapi välja alumine 2/3 oli rohelise põhjaga, millel oli paremalt vasakule vaatav kullavärvi hirve sarvede ja kaelaga pea kujutis, suust väljaulatuva punase keelega. Vapi välja ülemisel 1/3 punase põhjaga osal oli kujutatud kolme hõbedavärvilist kuuske. Vapi tänapäevane kujundus kinnitati Jõhvi linnavolikogu poolt 2. detsembril 1938.

Valla sümboolika alla kuulus ka vallavanema ametiraha. Ametiraha oli hõbedast lülidega kett. Ametist lahkuv vallavanem andis alati ametiraha uuele vallavanemale. Seda kanti valda esindades ja pidulikel üritustel.

 Vaata ka 
Jõhvi Teataja
Alutaguse kihelkond
Jõhvi kihelkond
Jõhvi külanõukogu
Jõhvi maakond
Viru kaevandus

Viited

 Välislingid 

Jõhvi valla koduleht
Põhjarannik: "Otse eetris ropendanud Jõhvi valla suhtekorraldaja: "Eesti on politseiriik ja Jõhvi pommiauk"" (07.01.2021)
Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Jõhvi vallas

Kategooria:Ida-Viru maakonna vallad
Kategooria:Jõhvi vald