Pöialpoiss (lind)

Pöialpoiss (Regulus regulus) on linnuliik pöialpoislaste sugukonnast pöialpoisi perekonnast. 
Pöialpoiss on Eesti ja Euroopa väikseim linnuliik.

Pöialpoiss on Luksemburgi rahvuslind.

 Levila 
Pöialpoiss on levinud katkelisel areaalil kogu parasvöötme Euraasias Assooridelt, Briti saartelt ja Norrast kuni Sahhalini ja Jaapanini.Renno, O. Eesti linnuatlas. Tallinn Valgus 1993
Eestis on pöialpoiss tavaline lind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 300 000 – 400 000 paarile, talvist arvukust 200 000 – 600 000 isendile.

 Välimus 
Pöialpoisi kehapikkus on 9 cm, kaal 4–7 g. Värvuselt on ta pealt hallikasroheline, kõhupoolel helehall. Iseloomulikuks tunnuseks on isaslinnu mustaservaline ereoranž ja emaslinnu kollane kiird.
Pöialpoisi häälitsused ja laul on ülipeened. Laul on enamasti valsitaktis, kolm neljandikku taktimõõdus peenekõlaline sidin, nt. "tsii-tii-tidi tsii-tii-tidi tsii-tii-tidi tsiidih". Kutsehüüd on ülipeen "sii-sii-sii".

 Toitumine 
Toitub putukatest.

 Elupaik 
Elupaigana eelistab kuusikuid. Elutseb okas- ja segametsades, parkides ja kalmistutel. Eestis üldlevinud ja rohkearvuline haudelind, hulgulind ja läbirändaja. Osa lindudest lendab talvituma Kesk-Euroopasse.

 Pesitsemine 
Pesa ehitab tavaliselt kuusele. Kurnas on mais 8–12 muna, mida emaslind haub 15–17 päeva. Mõlemad vanemad toidavad poegi 17–22 päeva. Juunis-juulis pesitseb teist korda.

 Viited 

Kategooria:Pöialpoislased
Kategooria:Eesti värvulised
Kategooria:Rahvuslinnud