Novosibirsk

Novosibirsk on elanike arvult Venemaa kolmas linn, Novosibirski oblasti keskus. Asub Lääne-Siberi lauskmaa kaguosas, Obi jõe kaldal. 

 Kliima 

Mandrilise kliimaga linnas on talvel väga külm (jaanuaris keskmiselt −16 °C) ja suvel soe (juulis keskmiselt 20 °C). Õhutemperatuuri absoluutne maksimum on 38 °C, absoluutne miinimum oli 1915. aasta jaanuaris, kui õhutemperatuur langes kuni −51,1 °C.

Sademetehulk on keskmiselt 442 mm aastas.Venemaa Hüdrometeoroloogiakeskus
 Kuu Jaan Veeb Märts Apr Mai Juuni Juuli Aug Sep Okt Nov Dets Aasta Sademed, mm 20 13 13 24 36 39 64 67 35 37 29 20 442 Keskmine ööpäevamaksimum, °C −12,2 −10,3 −2,6 8,1 17,5 24,0 25,7 22,2 16,6 6,8 −2,9 −8,9 7,0 Keskmine ööpäevamiinimum, °C −20,1 −19,1 −11,8 −1,7 5,6 12,3 14,7 11,7 6,4 0,0 −9,1 −16,4 –2,3

 Ajavöönd 
Alates 24. juulist 2016 on Novosibirskis kasutusel Krasnojarski aeg (UTC+7:00 ehk Venemaal MSK+4).

Kuni 1958. aastani oli linn kahes eri ajavööndis. Obi parem- ja vasakkaldal oli tunniajaline kellavahe. Pärast on linn olnud nii Krasnojarski kui ka Omski ajavööndis (UTC+6).

 Ajalugu 

Linn asutati 1893. aastal kohta, kus Siberi raudtee ületas Obi jõge. 

Aastatel 1895–1926 kandis asula keiser Nikolai II järgi ametlikult nime Novo-Nikolajevsk (sidekriipsu aga enamasti ei kasutatud). 1926. aastal sai linna nimeks ametlikult Novo-Sibirsk, kuid samuti on sidekriips aja jooksul kaotsi läinud.

Aastal 1903. aastal sai ta linnaõigused.

 Rahvastik 
Novosibirsk on elanike arvult Venemaa kolmas linn. 2010. aasta rahvaloenduse esialgsetel andmetel elab linnas 1 473 730 inimest, mis on 4,6% võrra rohkem kui rahvastikuregistris.

Novosibirskis elab üle 80 rahvuse esindajat. Enamik on venelased (93,8%), rahvusvähemustest paistavad silma sakslased, ukrainlased, siberi tatarlased, juudid ja valgevenelased. Linnas elavad ka poolakad, korealased, soomlased, burjaadid, armeenlased, aserbaidžaanid, tadžikid ja muud.

 Teadus ja haridus 

Novosibirski linnaosas Akademgorodokis asub Novosibirski Riiklik Ülikool ja kümneid teaduslikke instituute, sealhulgas Hristianovitši Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Instituut. Kokku on linnas 47 kõrgemat õppeasutust.

 Tööstus 
Linnas asub Novosibirski HEJ. Linnas on palju masinatööstuse ja metallurgiaettevõtteid.

 Transport 

Linn on tähtis raudteesõlm. Novosibirski pearaudteejaam on üks suuremaid Venemaal. Linnas on kaks lennujaama: Tolmatšovo rahvusvaheline lennujaam ja Severnõi lennujaam, lisaks on olemas Jeltsovka lennuväli.

Novosibirsk oli Moskva ja Peterburi järel kolmas linn Venemaal, kus avati metroo (1985). Lisaks bussiliinidele töötab 20 trolli- ja 18 trammiliini.

 Sport 
Tuntuim Novosibirskis tegutsev spordiklubi on jäähokiklubi Novosibirski HK Sibir, mis mängib KHL-is.

 Välissuhted 
 Konsulaadid 
Novosibirskis asub Venemaa Välisministeeriumi Esindus.

Välismaade konsulaadid Novosibirskis:

  Bulgaaria peakonsulaat
  Hispaania viisakeskus
  Iisraeli kultuurikeskus
  Islandi viisakeskus
  Itaalia väliskaubanduse instituudi esindus ja viisakeskus
  Kasahstani kaubandusesinduse volinik
  Kreeka viisa teeninduskeskus
  Kõrgõzstani peakonsulaadi filiaal (peakonsulaat asub Jekaterinburgis)
  Jaapani kultuurikeskus Siber–Jaapan
  Lõuna-Korea äri arenduskeskuse kontor
  Prantsusmaa prantsuse keele ja kultuuri keskus Prantsusmaa allianss
  Saksamaa peakonsulaat
  Suurbritannia viisakeskus
  Taani viisakeskus
  Ukraina kaubandus-majandusliku missiooni esindus, 2011. aastal avab peakonsulaat
  Usbekistani peakonsulaat
  Valgevene saatkonna jaoskond

 Sõpruslinnad 
  Minneapolis, USA, 1989. aastast
  Saint Paul, USA, 1989. aastast
  Sapporo, Jaapan, 1990. aastast
  Mianyang, Hiina, 1994. aastast
  Taejŏn, Lõuna-Korea, 2001. aastast
  Varna, Bulgaaria, 2008. aastast
  Oš, Kõrgõzstan, 2009. aastast

Vaata ka
 Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakond
Novosibirski Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater

Viited

 Välislingid 

 Novosibirski linnavalitsuse veebileht

Kategooria:Novosibirski oblasti linnad