Jõhvi kihelkond

Jõhvi kihelkond (lühend Jõh; saksa keeles Kirchspiel Gewi, hiljem Kirchspiel Jewe) oli umbes 1250. aastal Alutaguse ajaloolise muinaskihelkonna alale moodustatud kirikukihelkond. Jõhvi kirikukihelkonda on ajalooürikutes esmamainitud 1354. aastal.

 Piirkonna ajalugu 
Jõhvi kirikukihelkonna ala 13. sajandil oli enam-vähem endise Iisaku, Jõhvi ja Mäetaguse valla ala. Osaliselt kuulusid Jõhvi kihelkonda Alajõe, Illuka, Kohtla-Nõmme, Kohtla ja Toila valla ala. Osa Alajõe, Illuka ja Toila valla alast kuulus Vaivara kihelkonnale (sellel ajal Narva kihelkond), osa Kohtla-Nõmme ja Kohtla valla ala Lüganuse kihelkonnale.

1491. aastal on kirjalikus allikas esmamainitud Jõhvi mõisa, mille omanik oli Narva ordufoogt.

Jõhvi kihelkonna ala oli läänistamata. Kirikukihelkonna tähtsamad asulad olid Jõhvi ja Kurtna ordumõis. Tallinna–Narva sõjatee äärde rajati Edise ja Järve vasallilinnus. Enamik Jõhvi kihelkonna mõisu rajati enne 1558. aastat alanud Liivi sõda.

Liivi sõja ajal peeti kihelkonna maa-alal ägedaid lahinguid. Jõhvi kindluskirik vallutati 1558. aastal alles pärast teist rünnakut. Kihelkond laastati.

1581 vallutasid rootslased Alutaguse kihelkonna. Muutes haldussüsteemi Rootsi omale vastavaks, moodustati Jõhvi ordumõisa baasil Jõhvi lään. 1654 eraldati Jõhvi kihelkonnast selle lõunaosa ja koos Vasknarva foogtkonna maadega moodustati Iisaku kihelkond. 1774. aastal jaotati Iisaku kihelkond uuesti Jõhvi ja Viru–Jaagupi kihelkonna vahel.

Põhjasõja ajal (1700–1721) toimusid uuesti ägedad lahingud, põletamised ja laastamised.

Venemaa keisririigi koosseisu kuulus piirkond Eestimaa kubermangu Viru kreisi koosseisu.

1782 asutati Jõhvi postijaam, tänu millele hakkas Jõhvi arenema. 1825 peeti Jõhvis esimene laat. Avati esimesed poed. 1852 avas pastor Friedrich Ferdinand Meyer kirikukooli, mis kümme aastat hiljem muudeti kihelkonnakooliks, tegutsedes sellisena 1883. aastani. 1865 korraldati Jõhvi kihelkonna laulupidu.

1866 moodustati Jõhvi kihelkonna alale 27 valda. 1894. aastaks oli pärast valdade liitmist järel 6 suurt valda, mis püsisid kuni 1937.–1938. aasta reformideni.

1867 eraldati uuesti Jõhvi kihelkonna lõunaosa ning moodustati uuesti Iisaku kihelkond, kuhu läksid , Iisaku ja Illuka valla ala.

Eesti Vabariigi ajal jätkas kihelkond tööd kuni 1925. aastani, mil kirikukihelkonnad muudeti haldusterritooriumiga mitte seotuks.

12. aprillil 1917 viidi mõisamaad valdade haldusalasse.

 Jõhvi kihelkonna mõisad 

 Jõhvi kihelkonna mõisavallad 
400px|pisi|Eestimaa kubermangu Rakvere kreis Mellini atlases (1798)
Jõhvi kihelkonnas 19. sajandi algul moodustatud mõisavallad
 Edise mõisavald (Gemeinde Schloß Etz) – vallas sai 63 peret perenime
 Ereda mõisavald (Gemeinde Errides) – vallas sai 53 peret perenime
 Illuka mõisavald (Gemeinde Illuck) – vallas sai 56 peret perenime
 Jõhvi mõisavald (Gemeinde Jewe) – vallas sai 120 peret perenime
 Jõhvi kirikuvald – vallas sai 8 peret perenime
 Järve mõisavald (Gemeinde Türpsal) – vallas sai 29 peret perenime
 Kalina mõisavald (Gemeinde Kallina) – vallas sai 22 peret perenime
 Kiikla mõisavald (Gemeinde Kiekel) – vallas sai 69 peret perenime
 Kohtla mõisavald (Gemeinde Kochtel) – vallas sai 75 peret perenime
 Konju mõisavald (Gemeinde Raustfer) – vallas sai 31 peret perenime
 Kukruse mõisavald (Gemeinde Kuckers) – vallas sai 40 peret perenime
 Kurtna mõisavald (Gemeinde Kurtna) – vallas sai 73 peret perenime
 Mäetaguse mõisavald (Gemeinde Mehntack) – vallas sai 99 peret perenime
 Ohakvere mõisavald (Gemeinde Ahagfer) – vallas sai 43 peret perenime
 Ontika mõisavald (Gemeinde Ontika) – vallas sai 34 peret perenime
 Pagari mõisavald (Gemeinde Paggar) – vallas sai 165 peret perenime
 Peeri mõisavald (Gemeinde Perifer) – vallas sai 30 peret perenime
 Päite mõisavald (Gemeinde Peuthof) – vallas sai 39 peret perenime
 Pühajõe mõisavald (Gemeinde Pühhajöggi) – vallas sai 36 peret perenime
 Sompa mõisavald (Gemeinde Sompäh) – vallas sai 63 peret perenime
 Tammiku mõisavald (Gemeinde Eichenhain) – vallas sai 30 peret perenime
 Toila mõisavald (Gemeinde Toila) – vallas perenimesid ei pandud
 Vaivina mõisavald (Gemeinde Sophienhof) – vallas sai 20 peret perenime
 Voka mõisavald (Gemeinde Chudleigh) – vallas sai 70 peret perenime
 Võhma mõisavald (Gemeinde Wõhma) –

 Hilisema Iisaku kihelkonna mõisavallad 
Hilisema Iisaku kihelkonna 19. sajandi algul Jõhvi kihelkonnas moodustatud mõisavallad
 Iisaku mõisavald – vallas sai 37 peret perenime
 Kauksi mõisavald – vallas sai 56 peret perenime
 Pootsiku mõisavald – vallas perenimesid ei pandud
 Tärevere mõisavald – vallas sai 85 peret perenime
 Tudulinna mõisavald – vallas sai 60 peret perenime

 Jõhvi kihelkonna vallad alates 1866 
 Illuka vald (Illuck)
 Jõhvi vald (Gewi, hiljem Jewe)
 Järve vald (Türpsal)
 Kohtla vald (Kochtel)
 Voka vald (Choudleigh)
 Iisaku-Kauksi-Potsiku vald (Isaak-Kauks-Potzik) – 1870 nimetati ümber Iisaku vallaks
 Kukruse-Peeri vald (Kuckers-Perifer) – 1883 muutusid iseseisvateks valdadeks – 1892 liideti Kukruse Järve vallaga ja Peeri Jõhvi vallaga
 Ereda vald (Errides) – liideti 1892 Mäetaguse vallaga
 Kiikla vald (Kiekel või Kieckel) – liideti 1892 Mäetaguse vallaga
 Kurtna vald (Kurtna) – liideti 1892 Illuka vallaga
 Ohakvere vald (Ahagfer) – liideti 1892 Illuka vallaga
 Ontika vald (Ontika) – liideti 1892 Järve vallaga
 Pagari vald (Paggar) – jagati 1892 aastal Iisaku, Illuka ja Verhneselo valla vahel
 Tärivere vald (Terrerfer) – liideti 1892 Iisaku vallaga
 Edise vald (Etz) – liideti 1892 Jõhvi vallaga
 Jaama vald, ka Vihtse vald (Wjchtisby) – liideti 1892 Vasknarva vallaga
 Jõhvi kirikuvald (Pastorat Jewe) – liideti oletatavasti 1892 Jõhvi vallaga
 Sompa vald (Sompäh) – liideti 1892 Jõhvi vallaga
 Tammiku vald (Eichenhain) – liideti 1892 Jõhvi vallaga
 Türsamäe vald (Türsel) – liideti 1892 Vaivara vallaga ja läks Vaivara kihelkonna koosseisu
 Mäetaguse vald (Mehntack) – 1894 eraldati endised Ereda ja Kiikla vallad, mis liideti Kohtla vallaga, ning Mäetaguse valla ülejäänud külad jaotati naabervaldade vahel. Mäetaguse vald likvideeriti, kuid loodi sama aasta lõpul uuesti väiksema vallana.

1867 moodustati
 Konju vald (Raustfer) – liideti 1892 Voka vallaga
 Pühajõe vald (Pühhajöggi) – liideti 1892 Voka vallaga
1883 moodustati
 Kukruse vald (Kuckers) – liideti 1892 Järve vallaga
 Peeri vald (Perifer) – liideti 1892 Järve vallaga
1891 moodustati
 Verhneselo vald (Permesküll) – moodustati endiste Pagari, Ohakvere, Tärivere ja Vaivara kihelkonna Väike-Soldina valdade küladest
1894 moodustati
 Mäetaguse vald (Mehntack) – 1913. aastal liideti sellega Väike-Pungerja küla, vald püsis sellisena kuni 1937.–1938. aasta reformideni.

 Kihelkonnakool 
 Jõhvi kihelkonnakool

 Jõhvi kihelkonna kalmistud 
 Edise mõisa kalmistu
 Jõhvi luteri kalmistu
 Jõhvi õigeusu kalmistu
 Kukruse mõisa kalmistu
 Mäetaguse kalmistu
 Mäetaguse mõisa kalmistu
 Pühajõe kalmistu
 Pühajõe kirikuaed
 Raudi kalmistu
 Tammiku mõisa kalmistu
 Sompa mõisa kalmistu
 Toila kalmistu
 Uhe kalmistu
 Voka mõisa kalmistu

 Kirjandus 


 E. Tensmann. Ajalooline rahvatraditsioon Jõhvi kihelkonnas 1931. a. suvel Eesti Kirjandusmuuseum. 2005.

 Välislingid 
 Eesti kihelkonnad
 Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
 Maakond: Viru,	Kihelkond: Jõhvi, Eesti ala mõisate register

Kategooria:Virumaa kihelkonnad