Kardinal Richelieu

Kardinal Armand Jean du Plessis de Richelieu (9. september 1585 – 4. detsember 1642) oli prantsuse kiriku- ja riigitegelane, hertsog.

Aastail 1607–1624 oli ta Luçoni piiskop ja 1635–1642 Cluny abt, 1622. aastast kardinal. 1624. aastast surmani oli ta Prantsusmaa tegelik valitseja.   

1635. aastal asutas ta Prantsuse Akadeemia.    

Richelieu oli maletaja ja kuulus kunstipatroon. Mitmete religioossete ja poliitiliste teoste (eriti tema "Poliitilise testamendi") autorina saatis ta oma agendid välismaale otsima raamatuid ja käsikirju oma võrratu raamatukogu jaoks, mille ta oma testamendis täpsustas – jättes selle täielikult rahastatud Armand Jean de Vignerot du Plessis'le –, et see teeniks mitte ainult tema perekonda, vaid oleks kindlaksmääratud aegadel avatud ka teadlastele. Ainuüksi käsikirju oli umbes 900, need olid köidetud koodeksitena punases Maroko kirjas kardinali vapiga. Raamatukogu viidi Sorbonne'i ülikooli 1660. aastal. Ta rahastas paljude kirjanike kirjanduslikku karjääri. Ta oli teatri armastaja, mida sel ajastul ei peetud auväärseks kunstivormiks; tema Pariisi residentsi, Palais-Cardinali, üheks oluliseks tunnuseks oli erateater Grande Salle. Tema klientide hulgas oli ka kuulus näitekirjanik Pierre Corneille. Richelieu oli ka Prantsuse Kirjandusühingu Académie française asutaja ja patroon.  Institutsioon oli varem mitteametlikult tegutsenud; 1635. aastal hankis kardinal Richelieu aga organisatsioonile ametliku patendikirja. Prantsuse Kirjandusühingul on 40 liiget, see edendab prantsuse kirjandust ja on endiselt prantsuse keele ametlik autoriteet. Richelieu oli Académie kaitsja. Alates 1672. aastast on seda rolli täitnud Prantsuse riigipea.    

Richelieu'd tuntakse lauanoa leiutajana. Olles tüdinud halbadest kommetest, mida teravate nugade kasutajad söögilauas sageli üles näitasid (kes sageli kasutasid nuga hammaste puhastamiseks), käskis Richelieu 1637. aastal kõigil tema söögilaua nugadel otsad ümardada ja terad nüristada. See disain muutus kiiresti populaarseks kogu Prantsusmaal ja levis hiljem ka teistesse riikidesse.   

 Mälestuse jäädvustamine 
1631. aastal rajati Richelieu korraldusel Prantsusmaal Indre-et-Loire'i departemangus tema nime saanud linn. 

1633. aastal Pariisis rajatud Richelieu värava juurde viiv tänav rue Royale sai peagi nimeks rue de Richelieu. Revolutsiooni järgselt kandis tänav 1793. aastast nime rue de la Loi ning Richelieu nimi taastati 1806. aastal.

1641 rajasid prantsuse asunikud Kandadas Quebecis Irokeeside jõe suudmesse Fort Richelieu, mille järgi kinnistus ka jõele nimi Richelieu jõgi.

1840. aastal nimetati kardinali järgi roosisort Kardinal Richelieu.

1873. aastal ehitatud Prantsusmaa puust lahingulaev sai Richelieu nime.

Louvre'i muuseumis on Richelieu tiib.

1996. aastal ristiti Prantsusmaa lennukikandja Richelieu'ks, kuid aasta pärast nimetas president Jacques Chirac laeva ümber Charles de Gaulle'iks.

Vaata ka
François Leclerc du Tremblay
hall kardinal

 Välislingid 
Elulugu (inglise keeles)

Kategooria:Kardinalid
Kategooria:Prantsusmaa katoliku piiskopid
Kategooria:Prantsusmaa hertsogid
Kategooria:Sündinud 1585
Kategooria:Surnud 1642