Liivimaa

Liivimaa (ladina Livonia, läti Vidzeme (tänapäeval kasutatakse peamiselt Läti territooriumile jääva Liivimaa kohta), Livonija (kasutusel peamiselt Vana-Liivimaa kohta), Līvzeme (kasutusel liivlaste asuala kohta), saksa Livland, liivi Līvõmō, poola Inflanty, vene Лифляндия, Ливония) on ajalooline territoorium nüüdisaegse Eesti ja Läti alal.

 Ajalooline ülevaade 
pisi|Liivimaa kaart, 15.–16. sajandil
Territoorium, mis kandis Liivimaa nime, on aja jooksul tunduvalt muutunud. Kuni 13. sajandini tähistas Liivimaa liivlaste asuala Liivi lahe rannikul ja Väina jõe ümbruses. 1206. aastaks kehtestus liivlaste aladel Riia piiskopi ja saksa ristisõdijate võim. Hiljem kandus Liivimaa nimi ka teistele ristisõdijate vallutatud aladele, mistõttu 13. sajandi lõpuks hõlmas keskaegne ehk Vana-Liivimaa juba kogu tänase Eesti ja Läti territooriumi, kus eksisteerisid katoliiklikud riigid (Saksa ordu riik ning Riia peapiiskopkond ja Tartu, Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopiriik). Erandina kuulus sel ajal Eesti põhjaosa (ajalooline Eestimaa) Taani kuningriiki, kuid pärast 1346. aastat langes see Saksa ordu valdusse ning muutus pärast seda ühemõtteliselt Vana-Liivimaa osaks.
pisi|Liivi sõja tulemusel valduste muutumised
16. sajandi keskel alanud Liivi sõja tagajärjel jagati keskaegne Liivimaa naaberriikide vahel ära. Liivimaa nime säilitas 1562. aastal Poola kätte langenud Vana-Liivimaa lõunaosa, mis koosnes Lätist ja Lõuna-Eestist, seda nimetati ka Üle-Väina hertsogkonnaks, mis alates 1566. aastast oli personaalunioonis Leeduga ning 1569. aastast Rzeczpospolitaga. Poolast vasallisõltuvuses olevat Kuramaa hertsogiriiki Liivimaa osaks enam ei loetud.

1625. aastaks vallutas Lõuna-Eesti ja Põhja-Läti (kuni Väina jõeni) Rootsi, kes ametlikult sai need alad endale Altmargi vaherahuga 1629. aastal. Vastvallutatud aladel kujunes Rootsi Liivimaa kubermang ja hiljem Rootsi  Läänemereprovintside Liivimaa kindralkubermang, mille keskuseks sai Riia. Poolale jäänud Latgalet nimetati seejärel ka Poola-Liivimaaks ehk Inflantyks.

pisi|Liivimaa kubermangu kaart 1820. aastatest

1710. aastaks vallutas Liivimaa Rootsilt, Moskva tsaaririik (viimane sai selle ametlikult enda valdusse 1721. aastal) ja asutas selle valitsemiseks Vene Liivimaa kubermangu, Poola-Liivimaa langes tema kätte 1772. aastal Esimese Poola jagamisega. Seejärel kadus nimi Poola-Liivimaa käibelt ja Latgale liideti Vitebski kubermanguga. August Wilhelm Hupeli topograafia "Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland" esimeses köites ilmumise ajal (1774) nimetati Liivimaaks nii Liivimaad kitsamas mõttes (Liivimaa hertsogiriiki) kui ka Liivimaad ja Eestimaad koos."Nicht selten bezeichnet man in gemeinen Leben durch Liefland, als einen allgemeinen Ausdruck, zwey Herzogthümer, deren ein eben so, nemlich Liefland, das andre Ehstland heißt.", Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland [1] (1774) Lisaks on pool Liivimaa hertsogiriiki asustatud eestlaste poolt, ilma Eestimaa osaks olemata, nii on see nimetus mittetäielik. Ka tava nimetada mõlemat maad nende ülemmaakohtu asukoha järgi vastavalt Riia ja Tallinna kindralkubermanguks teeb eksituse veel suuremaks, kuna pole aru saada, kas on mõeldud kogu kubermangu, ühte maakonda või ainult vastava linna lähiümbrust. Vahetegemiseks kasutab Hupel sõna hertsogiriik (Herzogthum): Liivimaa hertsogiriik (Herzogthum Liefland) vastab Riia kindralkubermangule (Rigische Generalgouvernement) ilma Saaremaa provintsita (Provinz Oesel); Eestimaa (Ehstland) kas täiendiga või ilma Tallinna kindralkubermangule (Revalsche Generalgouvernement).https://utlib.ut.ee/eeva/index.php?lang=et&do=tekst_detail&eid=29483&tid=831 Alates 1795. aastast oli Liivimaa kubermang, üks kolmest Vene impeeriumi nn Läänemere ehk Balti kubermangust, Eestimaal Liivimaast põhja pool asus Eestimaa kubermang ning Kuramaal Liivimaast läänes ja lõunas paiknes Kuramaa kubermang. Liivimaa oli kolmest suurim ja olulisim ning Riias resideeris puhuti kindralkuberner, kes valitses (1800–1808 ja 1819–1876) kõiki kolme kubermangu. Mõnikord, eriti baltisakslaste kultuurilises kontekstis, kasutati terminit Liivimaa ka kõiki kolme provintsi hõlmava üldmõistena.

1917. aastal liideti Liivimaa kubermangu põhjapoolne osa ehk Lõuna-Eesti Eestimaa kubermanguga, kuid Vene võim ja tema asutatud administratiivüksused Eesti- ja Liivimaal kadusid 1918. aastal. Liivimaa kuulutati Vene riigist sõltumatuks 30. detsembril 1917.Alexander von Tobien. Die livländische Ritterschaft in ihrem Verhältnis zumZarismus und russischen Nationalismus. Zweiter Band. Berlin 1930. S. 323. Ühtne Liivimaa kadus seoses Eesti ja Läti rahvusriikide ja nende vahelise piiri tekkimisega. Liivimaa Lätis on mõiste Liivimaa (Vidzeme ehk Läti Liivimaa) Põhja-Lätit hõlmava piirkonna nimena siiani kasutusel.

 Liivimaa maakonnad 

20. sajandi alguses hõlmas Liivimaa kubermang järgmised maakonnad Eesti ja Läti alal:
 Kuressaare kreis
 Pärnu kreis
 Viljandi kreis
 Tartu kreis
 Võru kreis
 Valga kreis
 Valmiera ehk Volmari kreis (eesti k. Volmarimaa)
 Cēsise  ehk Võnnu kreis (eesti k. Võnnumaa)
 Riia kreis
Liivimaa keskuseks oli Riia linn.

Saaremaa kuulus alates 18. sajandist Liivimaa kubermangu, kuid tal oli Liivimaa aadelkonnast eraldiseisev aadliomavalitsus, Saaremaa rüütelkond.

 Vaata ka 
 Balti Hertsogiriik
 Baltimaad
 Balti kubermangud
 Eestimaa
 Eesti saksakeelsed kohanimed
 Kuramaa
 Liivimaa kubermang
 Liivi ordu
 Liivi peegel (ka Liivimaa õiguspeegel)
 Liivi sõda
 Liivlased
 Metsapoole
 Sachsenspiegel (Saksi peegel)
 Vana-Liivimaa
 Vidzeme

 Viited 

 Välislingid 

 Liivimaa kaart
 Livland
 Livonian History by Uldis Balodis

Kategooria:Eesti ajaloolised piirkonnad
Kategooria:Läti ajaloolised piirkonnad