Õlu

Õlu on kääritamise teel teraviljast või muust tärkliserikkast toorainest valmistatud alkohoolne jook, milles on  1–7 mahuprotsenti (harva rohkem) alkoholi.Õlu www.jootargalt.ee (vaadatud 05.11.2016)

Õlu on maailma kõige populaarsemEuropean Beer Guide ja tõenäoliselt kõige vanem alkohoolne jookRichard Rudgley. The Alchemy of Culture: Intoxicants in Society, London: British Museum Press 1993, ISBN 978-0714117362. Ta on vee ja tee järel kõige levinum jook üldse. 

Õlle valmistamist nimetatakse pruulimiseks. 

 Õlle tooraine 
Eestlased valmistavad õlut põhiliselt odrast, kuid eri rahvastel on erinevad õlletoorained: Aafrikas valmistatakse hirsiõlut, Saksamaal nisuõlut, Ida-Aasias riisiõlut, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas maisiõlut. Saksamaal on välja töötatud ka õlle valmistamine kanepist.

 Valmistamine 

Õlle valmistamiseks kasvatatakse viljast linnased, millest valmistatakse meski, mis segatakse veega ja filtreeritakse ning saadakse virre ja jääkprodukt õlleraba, millest saab loomasööta. Virret keedetakse tavaliselt koos humalatega, mis toimivad konservandina ning annavad õllele iseloomuliku mõrkja maitse. Seejärel virre jahutatakse ja setitatakse ning sellele lisatakse kääritamiseks pärm.

Pärast õllepruulimist villitakse valmis õlu pudelitesse, vaatidesse või muudesse anumatesse ja tarvitatakse jahutatult.
+Suurimad õlletootjad (odrast) 2008. aastal Riik Toodang, tonnides Osakaal,%   41 425 068 23,5  23 177 200 13,2  11 396 860 6,5  10 630 000 6,0  9 357 419 5,3  8 234 300 4,7  4 946 900 2,8  3 560 000 2,0  3 422 000 1,9  3 340 000 1,9 Maailm kokku 176 177 756 100

 Ajalugu 
Õlut valmistati juba Mesopotaamias ja Egiptuses umbes 6000 aastat tagasi. Õlut on mainitud juba muistsetes tekstides, näiteks Hammurapi seadustes ja palvelaulus Mesopotaamia õllejumalannale Ninkasile, mille järgi õllevalmistamise retsepti meeles peeti.

Arheoloogid oletavad, et õllel oli oluline roll tsivilisatsioonide kujunemises.https://archive.today/20120722060832/www.cbsnews.com/8301-501465_162-20022058-501465.html?tag=channelMore;pop
Varaseimad märgid õlle keemilise koostise kohta pärinevad ajavahemikust 3500–3100 eKr Godin Tepe asulakohast Z̄āgrose mäestikus Lääne-Iraanis.

1516. aastal kehtestati Saksamaal Baieris õlle puhtuse seadus (Reinheitsgebot).

 Õlle kahjulikud ja kasulikud toimed 
Õlu on küllalt suure energeetilise väärtusega ja võib rohkel tarvitamisel põhjustada ülekaalulisust.

Õlles sisalduv alkohol tekitab alkohoolset joovet ja võib pikaajalisel tarvitamisel põhjustada alkoholismi.

Kuigi õlles on B-rühma vitamiine, mis on kasulikud nahale ja närvisüsteemile ning aitavad vältida akne teket, ei pruugi filtreeritud õlles B-rühma vitamiinide sisaldus olla kuigi suur, sest vitamiinide allikas on õllepärm. Lisaks pärsib alkohol organismi võimet vitamiine aktiveerida, mistõttu õllest saadavate vitamiinide kasulikkus on kaheldav.

 Vaata ka 
Ale
Guinness
Koduõlu
Laagriõlu
Nisuõlu
Piipkann
Pilsen
Zythos
Trappist
Ankur
Vaat
Õllekann
Õlleturism

 Viited 

 Kirjandus 
Michael Jackson. "Suur õllemääraja", Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2002.
Ülo Mallene. "Õlleraamat", Tallinn: Maalehe Raamat, 1999.
Ernst Friedrich. "Õlu", Tallinn: Bit, 2001.

 Välislingid 

Beerguide.ee
Tormis Jakovlev. Sõnake Eesti õlletraditsioonist
Jüri Kuuskemaa artikkel Õllekultuurist ja kujunemisest ajaloolase pilgu läbi
Koduõlle valmistamine ja joomine Hiiumaal Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu
 17. veebruar 2016, ERR Eesti lood: Õllerevolutsioon 

 Õlu
Kategooria:Alkohoolsed joogid