Kunda Lammasmägi

Uurimislugu 
pisi|Kunda muinasjärvest 1880. aastatel kogutud luust ahinguotsad. Foto: Aivar Kriiska. Leiud Tartu Ülikooli arheoloogiakogus.
pisi|Kunda muinasjärvest 1882. aastal leitud luust jäätuurade otsad. Foto: Aivar Kriiska. Leiud Tartu Ülikooli arheoloogiakogus. 
Kunda Lammasmägi on üks enimuuritumaid kiviaegseid muistised Eestis. Asulakoha avastas 1886. aastal Eesti arheoloogia rajaja Tartu Ülikooli geoloogia-mineraloogia professor Constantin Caspar Andreas Grewingk, kes tegi seal ka esimesed väljakaevamised.Constantin Grewingk. Archäologische Ausflüge in Liv­ und Estland. – Sitzungsberichte der Gelehrten Estnischen Gesellschaft zu Dorpat, 1886. Dorpat 1887. Lk. 153–177. https://dspace.ut.ee/server/api/core/bitstreams/0cdd8bce-21d9-4d36-aa25-6b9cf719e138/content 1933–1937 toimusid Lammasmäel väljakaevamised Richard IndrekoRichared Indreko. Vorläufige Bemerkungen über die Kunda-funde. – Õpetatud Eesti Seltsi Aastaraamat 1934. Tartu 1936. Lk. 225–298. https://dspace.ut.ee/server/api/core/bitstreams/ce0ee423-022d-40e5-af1a-63f45524799b/contentIndreko 1948. Lk. 17–39., 1949. ja 1961. aastal Lembit JaanitsaLembit Jaanits, Silvia Laul, Vello Lõugas, Evad Tõnisson. Eesti ajalugu. Tallinn 1982. Lk. 36., 1981. aastal Kaarel Jaanitsa ja Tanel MooraAgneta Åkerlund, Mats Regnell, Göran Possnert, G. Stratigraphy and chronology of the Lammasmägi site at Kunda. Toim. Tony Hackens, Sheila Hicks, Valter Lang, Urve Miller, Leili Saarse. Coastal Estonia. Recent Advances in Environmental and Cultural History. PACT 51. Rixensart, 1996. Lk. 253.ning 2013–2014 Kristjan Sanderi ja Aivar KriiskaKristjan Sander, Aivar Kriiska, A. Archeological test excavations at the Stone Age site in Kunda Lammasmägi. – Archeological Fieldwork in Estonia 2014. Tallinn 2015. Lk.  29–38.  

https://arheoloogia.ee/ave2014/AVE2014_02_Sander-Kriiska_Kunda.pdf juhatusel. Korduvalt on uuritud ka Kunda Lammasmäe ümbruse geoloogilist, sealhulgas muinasjärve, ajalugu.Constantin Grewingk. Geologie und Archaeologie des Mergellagers von Kunda in Estland. Dorpat 1882.Karl Orviku, K. Über die Geologie des Kunda-Sees. Osa raamatust: Richard Indreko. Die Mittlere Steinzeit in Estland. Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets Akademiens Handlingar 66. Stockholm 1848.Tanel Moora, Loit Reintam, Kaarel Jaanits. Environmental conditions in surroundings of Lammasmägi, Kunda. Toim. Tony Hackens, Sheila Hicks, Valter Lang, Urve Miller, Leili Saarse. Coastal Estonia. Recent Advances in Environmental and Cultural History. PACT 51. Rixensart, 1996. Lk. 241–251.Kristjan Sander, Aivar Kriiska. New archaeological data and paleolandscape reconstructions of the basin of an Early and Middle Holocene lake near Kunda, North-Eastern Estonia. – Fennoscandia Archaeologica, XXXV, 2018. Lk. 71 –74. http://www.sarks.fi/fa/PDF/FA35_65.pdf

 Leiumaterjal 
Kunda Lammasmäe asulakohast on kogutud rohkelt arheoloogilist leiumaterjali. Lisaks tähelepanuväärselt hästi säilinud luuriistadele ja loomaluudele on leitud tulekivist ja kvartsit tööriistu ja nende valmistamis- ja töötlemisjääke, kristallilistest kivimitest raieriistu ning pisut ka Narva ja kammkeraamika kilde, merevaigust ehteid ja üksikuid metallesemeid.Indreko 1948.Sander, Kriiska 2014. Lk. 32–34. Tulekivi oli Kundas võõrmaterjal: Siluri lubjakivilademetest tekkinud kivim pärineb Eestist, Karboni tulekivi Lammasmäest mõne saja kilomeetri kauguselt idast ja Kriidi tulekivi lõunast.Sander, Kriiska 2014. Lk. 34.  Paraku on nii kiviaegse kui hilisema inimtegevuse (Lammasmägi ja selle ümbrus on pikka aega olnud kasutuses põllumaana) ja loodusprotsesside käigus kultuurkiht tugevalt segunenud.Sander, Kriiska 2018. Lk. 66. 

 Asustusetapid 
pisi|Kammkeraamika kultuuri savinõukillud (1–5), nooleotsad (6–7) ja merevaigust ehtenööp (8) Kunda Lammasmäelt. Foto Aivar Kriiska. Leiud Tartu Ülikooli arheoloogiakogus (TÜ) ja Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogus (AI): 1 – AI 4284:59, 2 – AI 4284:566, 3 – AI 4284:?, 4 – AI 3359:58, 5 – AI 3359:58, 6 – AI 4284:493, 7 – TÜ 2268:676, 8 – TÜ 2268:675. 
Asulakohalt leitud loomaluude ja puusöe radiosüsiniku dateeringute alusel elati Lammasmäel korduvalt vahemikus umbes 8700 kuni 1750 aastat eKr.Sander, Kriiska 2018. Tabel 4.Mikael A. Manninen, Vitali Asheichyk, Tõnno Jonuks, Aivar Kriiska, Grzegorz Osipowicz, Aleksei N. Sorokin,Aliaksandr Vashanau, Felix Riede, Per Persson. Using Radiocarbon Dates and Tool Design Principles to Assess the Role of Composite Slotted Bone Tool Technology at the Intersection of Adaptation and Culture-History. Journal of Archaeological Method and Theory, 28, 2021. Tabel 3. Arheoloogiliste leidude ja radiosüsiniku dateeringute alusel eristavad Kristjan Sander ja Aivar Kriiska Lammasmäe kiviaegses asustuses mitut asustusjärku, millest vanimad seonduvad Kunda muinasjärve ja noorimad Kunda jõe ja teiste lähikonna ojadega.Sander, Kriiska 2018. Lk. 75–79. Kõige aktiivseim asustusperiood oli arvatavasti 7. aastatuhande esimesel poolel eKr; Narva ja kammkeraamika staadiumis kasutati Lammasmäge vaid sporaadiliselt.Sander, Kriiska 2018. Lk. 81–82.pisi|Mesoliitilised tulekivi leiud Kunda Lammasmäelt: laastude katked (1–3), nooleots (4) ja teravik (5). Foto Aivar Kriiska. Leiud Tartu Ülikooli arheoloogiakogus (TÜ) ja Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogus (AI): 1 – TÜ 2268:337, 2 – AI 3308:379, 3 – AI 3308:379, 4 – AI 3359:138; 4 – 4284:384. 
Viited

Välislingid

Kategooria:Eesti esiajalugu
Kategooria:Viru-Nigula vald
Kategooria:Eesti muistised
Kategooria:Lääne-Viru maakonna kultuurimälestised
Kategooria:Eesti kiviaeg