Europe

pisi|Europe Pompeji freskol
pisi|Valentin Serovi maal
Europe oli vanakreeka mütoloogias Liibanoni printsess Siidonist, Agenori ja Telephassa tütar, Phoinixi, Kilixi ja Kadmose õde.

Europe oli nii ilus, et temasse armus Zeus. Jumal saatis talle unenäo, milles kaks naist tema pärast kaklesid. Ühe nimi oli Ida ja teise nimi Lääs. Kui Ida võitnuks, saanuks Europe jääda oma kodumaale, aga Lääs andis talle peksa, mis tähendas, et Europe pidi kodunt lahkuma ja minema läänemaale. Unenäo abil tahtis Zeus näha, mida Europe arvab elukoha vahetusest. See unenägu ei meeldinud Europele põrmugi, ent Zeus oli kindel, et peab Europe enesele saama.

Ükskord, kui Europe sõbrannadega merekaldal mängis, astus Agenori karja seast välja Zeus lumivalge härja kujul. Härg oli imekspandavalt ilus ja suursugune. Ta oli ka väga sõbralik, nii et lõpuks ronis Europe talle selga. Seepeale kihutas härg otse merre ja viis ta endaga.

Zeus viis Europe Kreetale ja see retk kujunes triumfirongkäiguks. Poseidon oli keelanud merel lainetada, nii et see oli peegelsile. Kõige ees ujus Poseidoni poeg Triton, kes suurt teokarpi nagu pasunat puhus. Järgnes härg-Zeus Europega, siis Poseidon oma naise Amphitritega kaarikul, mida vedasid merihobud. Üleval saatsid neid merelinnud, kõrval delfiinid ja taga nereiidid.

Sellest alates kannab piirkond, kuhu kuuluvad Kreeta, Kreeka ja kogu nendest lääne poole jäävad alad, Euroopa nime.

Kreetal pani Zeus Europet valvama tohutu pronkshiiglase Talose, kes kõigi vaenulike laevade pihta kaljusid pildus. Kreetast purjetas mööda ka Europe vend Kadmos, kelle isa oli saatnud Europet otsima, kuid Talost kartes ei julgenud ta läheneda. Kadmos ei leidnudki Europet, kuid jäi ellu.

Kreetal lähenes Zeus Europele tohutu kotkana. Europe sai kolm poega: Kreeta kuninga Minose, Rhadamanthyse ja Lüükia esimese kuninga Sarpedoni.

Zeusi pulmakingid Europele olid Talos, jahikoer Lailaps, kes ei lasknud kunagi saaki minema, ja kuldne vibu nooltega, mis tabasid alati märki.

Kui Europe vanemaks jäi ja enam Zeusile ei meeldinud, abiellus ta Kreeta kuninga Asterioniga.

 Europe kunstis 

Europe oli antiikaja vaasi- ja seinamaali üks lemmikteemasid. Hiljem on Europet maalinud Franois Boucher, Gustave Moreau, Rembrandt, Valentin Serov, Giovanni Battista Tiepolo, Tintoretto, Tizian ja Paolo Veronese.

Europe röövimist on kujutatud Kreeka kaheeurosel mündil.

Kategooria:Vanakreeka mütoloogia tegelaskujud