Haridus- ja Teadusministeerium

Haridus- ja Teadusministeerium (lühend HTM) on Eesti valitsusasutus, mis korraldab riiklikul tasandil Eesti haridus- ja teadustegevust.

Ministeeriumi valitsemisalas on riigi haridus-, teadus-, arhiivi-, noorte- ja keelepoliitika kavandamine ja sellega seotult alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg-, huvi- ja täiskasvanuhariduse, teadus- ja arendustegevuse, arhiivinduse, noorsootöö ja erinoorsootöö, keelepoliitika valdkondade korraldamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine.

Haridus- ja Teadusministeerium on ainuke Eesti ministeerium, mis ei asu Tallinnas.

 Juhtkond 

Haridus- ja teadusminister – Kristina Kallas
Kantsler – Triin Laasi-Õige
Üldharidus- ja noortepoliitika asekantsler – Liina Põld
Teadus- ja arendustegevuse ning kõrg- ja kutsehariduse poliitika asekantsler – Renno Veinthal
Varaküsimuste asekantsler – Henry Kattago
Keelepoliitika asekantsler – Kairi Kaldoja

 Haridusministrid 

 Abiministrid 
Ainsa abiministrina on haridusministeeriumis töötanud Erkki Piisang (09.05.2005–05.04.2007).

 Kantslerid 
Ministeeriumi kantslerid on olnud järgmised:
 Kultuuri- ja Haridusministeerium
 Veiko Jürisson 02.11.1992–19.05.1995
 Enn Siim 04.07.1995–06.11.1995
 Georg Aher 22.12.1995– 31.12.1995

 Haridusministeerium 
 Georg Aher 01.01.1996–13.04.1999
 Peep Ratas 14.04.1999–31.12.2002 

 Haridus- ja Teadusministeerium 
 Peep Ratas 01.01.2003–04.01.2004
 Jaan Kallas 05.01.2004–14.09.2006
 Sirje Jõgiste 15.09.2006–10.04.2008
 Janar Holm 11.04.2008–26.03.2017
 Tea Varrak 27.03.2017–19.12.2018
 Mart Laidmets 25.01.2019–08.08.2021
 Kristi Vinter-Nemvalts 09.08.2021–31.03.2025
 Triin Laasi-Õige 01.04.2025–...
 Ministeeriumi hooned 
pisi|Peeter Põllu monument Peeter Põllu platsil
1. juulist 2001 asub Haridus- ja Teadusministeerium Tartus (aadressil Munga 18, Tartu) – erinevalt teistest Eesti ministeeriumidest, mis paiknevad Tallinnas. Ministeeriumi kolimise algatas toonane haridusminister, Tartuga tihedalt seotud Tõnis Lukas. Ehkki siis kõneldi osana riigi regionaalpoliitikast laialdaselt vajadusest riigiasutuste paiknemine detsentraliseerida, oli Haridusministeerium ainus ministeerium, mille kolimiseni ka tegelikult jõuti. Haridus- ja Teadusministeeriumi hoone Munga 18 on ehitatud aastatel 1935–1936 Eesti Panga Tartu osakonna hooneks, selle projekteerisid Tartu linnaarhitektid Arnold Matteus ja Karl Burman vanem.6948 Pangahoone Tartus Munga 18, 1935.-36. a. Kultuurimälestiste register. 

Ministeeriumi peahoone esisel Peeter Põllu platsil asub iseseisva Eesti esimese haridusministri Peeter Põllu monument, hoone seinal on Peeter Põllu mälestustahvel.

Ministeeriumi Tallinna esindus asub Tallinnas aadressil Tõnismägi 11.

 Ülesanded 
Vastavalt Haridus- ja Teadusministeeriumi põhikirjale ministeerium:

 töötab välja riigi haridus-, teadus-, valitsemisala innovatsiooni-, arhiivi-, noorte- ja keelepoliitika;
 koordineerib riigi haridus-, teadus-, valitsemisala innovatsiooni-, arhiivi-, noorte- ja keelepoliitika valdkondade kujundamiseks vajaliku teabe kogumist ja analüüsimist;
 töötab välja riigi haridus-, teadus-, valitsemisala innovatsiooni-, arhiivi-, noorte- ja keelepoliitika valdkondade elluviimiseks vajalikud arengukavad ja programmid, korraldab nende elluviimise ja rahastamise ning tulemuste hindamise;
 töötab välja poliitikate elluviimiseks vajalikud õigusaktide eelnõud ja korraldab õigusaktide rakendamise ning järelevalve;
 osaleb poliitikate arendamiseks ja elluviimiseks vajaliku riigi eelarvestrateegia ettepanekute koostamises ja riigieelarve eelnõu koostamises;
 korraldab poliitika ja õigusaktide mõju hindamise ja selleks vajalike uuringute ning statistika koostamise;
 kujundab ja kaitseb riiklikke seisukohti rahvusvaheliste ja Euroopa Liidu arengukavade ja õigusaktide väljatöötamisel, osaleb rahvusvahelises koostöös ning korraldab välissuhtlust;
 täidab Euroopa Liidu tõukefondide rakendusasutuse ülesandeid;
 kaasab ja teavitab sihtrühmi poliitika kujundamisel, arengukavade väljatöötamisel ning elluviimisel ning suurendab avalikkuse ja sihtrühmade teadlikkust ministeeriumi valitsemisala küsimustes;
 tagab haridus- ning teadus- ja arendusasutuste välise hindamise ja järelevalve korraldamise;
 arendab, planeerib ja korraldab riigivara valitsemist;
 täidab kooli pidaja ülesandeid ministeeriumi hallatavates põhikoolides, gümnaasiumides, kutseõppeasutustes ja rakenduskõrgkoolides ning koordineerib ministeeriumi hallatavate teadus- ja arendusasutuste tegevust;
 teostab asutaja- ja liikmeõigusi riigi asutatud sihtasutustes ja mittetulundusühingutes;
 koordineerib infosüsteemide arendamist ja haldamist ning peab andmekogusid.

 Haldusala 
Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas on kolm valitsusasutust:

 Haridus- ja Noorteamet;
 Keeleamet;
 Rahvusarhiiv.Haldusala. Haridus- ja Teadusministeeriumi koduleht.

Ministeeriumi haldusalas on neli sihtasutust:

 Eesti Teadusagentuur;
 SA Teaduskeskus Ahhaa;
 Sihtasutus Kutsekoda;
 Sihtasutus Euroopa Kool.

Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuulub 21 riigigümnaasiumi: Narva Vanalinna Riigikool, Noarootsi Gümnaasium, Nõo Reaalgümnaasium, Viljandi Gümnaasium, Läänemaa Ühisgümnaasium, Jõgevamaa Gümnaasium, Jõhvi Gümnaasium, Pärnu Koidula Gümnaasium, Tabasalu Gümnaasium, Tartu Tamme Gümnaasium, Võru Gümnaasium, Põlva Gümnaasium, Hiiumaa Gümnaasium, Valga Gümnaasium, Rapla Gümnaasium, Saaremaa Gümnaasium, Paide Gümnaasium, Viimsi Gümnaasium, Kohtla-Järve Gümnaasium, Saue Riigigümnaasium, Rakvere Riigigümnaasium.

Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuulub 14 hariduslike erivajadustega laste riigikooli: Tartu Emajõe Kool, Tartu Hiie Kool, Haapsalu Viigi Kool, Porkuni Kool, Ahtme Kool, Kiigemetsa Kool, Nurme Kool, Raikküla Kool, Urvaste Kool, Kammeri Kool, Ämmuste Kool, Valga Jaanikese Kool, Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool, Maarjamaa Hariduskolleegium.

Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuulub 24 riigikutseõppeasutust: Eesti Merekool, Heino Elleri Muusikakool, Haapsalu Kutsehariduskeskus, Hiiumaa Ametikool, Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus, Järvamaa Kutsehariduskeskus, Kuressaare Ametikool, Luua Metsanduskool, Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool, Pärnumaa Kutsehariduskeskus, Rakvere Ametikool, Raplamaa Rakenduslik Kolledž, Räpina Aianduskool, Tallinna Ehituskool, Tallinna Lasnamäe Mehaanikakool, Tallinna Teeninduskool, Tallinna Majanduskool, Tallinna Muusika- ja Balletikool, Tallinna Polütehnikum, Tallinna Tööstushariduskeskus, Tartu Kunstikool, Viljandi Kutseõppekeskus, Valgamaa Kutseõppekeskus, Võrumaa Kutsehariduskeskus.

Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuulub viis rakenduskõrgkooli: Eesti Lennuakadeemia, Tallinna Tehnikakõrgkool, Tallinna Tervishoiu Kõrgkool, Kõrgem Kunstikool Pallas, Tartu Tervishoiu Kõrgkool.

Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuulub kaks teadus- ja arendusasutust: Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Keele Instituut.

 Ajalugu 

Ministeerium on kandnud Haridusministeeriumi nime aastatel 1918–1929, 1936–1940, 1990–1993 ja 1996–2002. Haridusvaldkond on ka olnud Haridus- ja Sotsiaalministeeriumi koosseisus aastatel 1929–1936 ning Kultuuri- ja Haridusministeeriumi koosseisus aastatel 1993–1995.

 1918–1928 
Haridusministeerium loodi 11. novembril 1918 Maanõukogu Vanematekogu otsusega. Selle koosseisus olid 1928. aastal:
Riigikoolivalitsus
Teaduse ja Kunsti Peavalitsus
Riigi Keskarhiiv (Hetseli tänav 1, Tartu)
ministeeriumi juures tegutsesid: tehnikaeriteadlaste registreerimise komisjon, Kultuurkapitali nõukogu, Muinsusnõukogu, Keskkooliõpetajate kutseeksami komisjon, Kooliraamatute komisjon.

 1929–1936 
19. märtsil 1929 Haridusministeerium ühendati Haridusministeerium koos Töö- ja Hoolekandeministeeriumiga Haridus- ja Sotsiaalministeeriumiks.

 1936–1940 
1936. aastal taastati iseseisev Haridusministeerium, mille koosseisus olid332. Valitsemise korraldamise seadus. § 47, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938:
Üldosakond. Üldosakonna ülesandeks oli: ministeeriumi kirjavahetuse toimetamine ja korraldamine; arvepidamine ja varade arvestamine; ministeeriumi majapidamise korraldamine; eelarve-ettepanekute ja eelarve täitmise aruande ettepanekute ettevalmistamine ning eelarvega ühenduses olevate muude asjade toimetamine ja korraldamine; ministeeriumi koosseisu kuuluvate riigiteenijate teenistuskirjade pidamine; ministeeriumi arhiivi korraldamine; juriidiline nõuanne ning kohtuasjade ajamine; ministri korraldusel seaduste ja määruste eelnõukavade ning muude eelnõukavade koostamine ning ministeeriumi üldiseloomuga asjade toimetamine.
Teaduse- ja kunstiosakond. Teaduse ja Kunsti osakonna ülesandeks oli: kõrgema hariduse, teaduse, kunsti ja kirjanduse edendamine; teadus- ja kunstiasutiste, muuseumide ja muinsusasjanduse üldkorraldamine; Eesti Kultuurkapitali valitsemine332. Valitsemise korraldamise seadus. § 51, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938.
Kooliosakond. Kooliosakonna ülesandeks oli: üldhariduse edendamine ja korraldamine; alluvate riigikoolide valitsemine; koduse lastekasvatuse edendamine; õppe- ja kasvatusasutiste ja omavalitsuste haridusliku tegevuse järelevalve332. Valitsemise korraldamise seadus. § 48, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938. 
Kutseoskusosakond. Kutseoskuse osakonna ülesandeks oli: kutsehariduse edendamine ja korraldamine; alluvate riigikutsekoolide valitsemine; kutseoskuse korraldamine; kodukäsitöö edendamine; alluvate õppeasutiste järelevalve332. Valitsemise korraldamise seadus. § 49, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938.
Noorsoo- ja vabaharidusosakond. Noorsoo ja Vabahariduse osakonna ülesandeks oli: noorsoo kasvatuse ja isetegevuse edendamine; vabaharidustöö arendamine ja koordineerimine; raamatukogude ja rahvamajade korraldamine332. Valitsemise korraldamise seadus. § 50, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938.
1938. aasta Valitsemise korraldamise seaduse järgi oli Haridusministeeriumi ülesandeks: rahvahariduse, kutseoskuse ja noorsoo kasvatuse juhtimine, edendamine ja järelevalve; õppejõudude ettevalmistamine; teaduse, kunsti, kirjanduse ja kehakultuuri edendamine.332. Valitsemise korraldamise seadus. § 46, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938

4. juuli 1940. aasta Valitsemise korraldamise seaduse muutmise seadusega551. Valitsemise korraldamise seaduse muutmise seadus., Riigi Teataja, nr. 59, 5 juuli 1940 sedastati, et Haridusministeeriumi ülesandeks oli rahvahariduse, kutseoskuse ja noorsoo kasvatuse juhtimine, edendamine ja järelevalve; õppejõudude ettevalmistamine; teaduse, kunsti ja kirjanduse edendamine; looduskaitse korraldamine-551. Valitsemise korraldamise seaduse muutmise seadus. § 46

Haridusministeerium tegutses 1940. aasta 25. augustini, kui Riigivolikogu poolt Eesti NSV konstitutsiooni vastuvõtmisega moodustati Eesti NSV ja rahvakomissariaadid, sh Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaat.

 1990–1992 
1. jaanuarist 1990 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeritava Eesti NSV Riikliku Hariduskomitee baasil Eesti NSV Haridusministeerium,Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 21.12.1989 seadlus Eesti NSV riigivalitsemise keskorganite süsteemi ümberkujundamise kohta

 1993–1995 
1993. aasta 25. jaanuaristHaridusministeeriumi ja Kultuuriministeeriumi reorganiseerimise kohta, RT 1993, 5, 86 muudeti Eesti senine Haridusministeerium Kultuuri- ja Haridusministeeriumiks, ühendades kaks valdkonda. 

 1996–2002 
1996. aasta 1. jaanuaristKultuuri- ja Haridusministeeriumi jagamisest Haridusministeeriumiks ja Kultuuriministeeriumiks, RT I 1995, 72, 1220 lahutati ministeerium Haridusministeeriumiks ja Kultuuriministeeriumiks. Kooliamet ja Keeleamet jäid Haridusministeeriumi valitsemisalasse ning Spordiamet ja Muinsuskaitseamet jäid Kultuuriministeeriumi valitsemisalasse.

 2003–... 
1. jaanuaril 2003 viidi Haridusministeeriumi alluvusse ka teadustegevus, ministeerium nimetati ümber Haridus- ja Teadusministeeriumiks.
 Ministeeriumi rollist Tartus 
Haridus- ja teadusministeerium on ainus ministeerium, mille peahoone asub pealinnast väljaspool. On toodud välja, et piirkonna ja ülikooli arengu seisukohalt on tähtis, et Tartus oleks enam suuri tippspetsialiste värbavaid tööandjaid ning ministeerium on kindlasti üks neist asutustest, mis ka ülikooli lõpetanuid Tartus hoiab. Ka on toodud välja, et ministeeriumi asumine Tartus annab riigi valitsemisele laiema kandepinna.

Ministeeriumi esimestel Tartu tööaastatel esines aeg-ajalt töökorralduslikke väljakutseid seoses rollijaotusega Tallinna ja Tartu vahel, seda peamiselt Mailis Repsi valitsemisaegadel. Tollane minister värbas 2003. aastal Tallinna rohkem osakonnajuhatajaid. ning 2007. aastal otsis Tallinna ka suuremaid ruume

 2017–2018 
2017. aastal said alguse suuremad muutused. Tollase kantsleri Tea Varraku meelest oli kahes linnas asumine keeruline ning nii pakuti töötajatele võimalust mitte liikuda Tallinnast Tartusse, vaid Tartust Tallinna. 2017. aastal oli haridusministeeriumis kõigist ministeeriumitest suurim kaadrivoolavus, mille üks põhjuseid oli ettevalmistatav kahe osakonna kolimine Tartust Tallinna.

Kantsler Varrak põhjendas, et ametikohtade üleviimine Tartust Tallinna puudutas kuni 15 inimest ning samas lubas ta tuua Tartusse haldusalas juurde 32 töökohta. Tartu linnapea Urmas Klaas viitas sellele, et iga avaliku ametikoha Tartust äraviimine teeb teda ärevaks.

2018. aasta lõpus kirjutati juba selgemalt ministeeriumis valitsevast halvast töömeeleolust ning sellest, et töötajad tundsid sundi Tallinna suunas. Viidati ka sellele, et otseselt hariduse korraldamisega tegelevate osakondade juhatajatele avaldati survet, et nad peavad kolima Tallinna. Tollaste ministeeriumi töötajate seas tekkis kartus, et Mailis Reps soovib ministeeriumi suuremalt osalt Tallinna kolida. Räägiti ka sellest, kuidas kantsler Varrak hakkas koostama plaani, et kuidas ja mida tegema peab, et ministeerium Tallinna tuua. Ministeeriumi kolimise teemat puudutati ka Riigikogu infotunnis, kus Urmas Kruuse viitas sellele, et tema meelest on tegelikult tegemist haridusministeeriumi vaikse kolimisega Tallinna. Minister Reps vastas, et ministeeriumi Tartust Tallinna kolida ei kavatseta ja et kolimise teema puudutas ühte osakonda. Töötajad aga viitasid hoopis segadusele, et töötajatel puudus kindlus, mis osakonnast kui palju töökohti Tallinna kolitakse. Kolimisega seotud teemad vaibusid pärast kantsler Varraku lahkumist ministeeriumist.

 2021–2022 
2021. aastal algasid kolimisega seotud teemad uuesti ja seekord minister Liina Kersna ametiajal. Pärast koondamislainet, mis hõlmas suuremas osas Tartus asuvaid töötajaid, tekkis esimest korda pärast 2001. aastat olukord, kus ministeeriumi tippjuhtkond (minister, kantsler, asekantslerid) asus Tallinnas. Seekord otsiti töötajaid töökuulutuste järgi sihipäraselt pealinna, kuna töökoha asukohaks oli töökuulutustes märgitud Tallinn.

Minister Kersna ütles, et teadlikult ei olnud plaani ministeeriumi Tartust Tallinna tagasi kolida. Arvud siiski näitavad, et 2017. aastal töötas Tartus 152 ja Tallinnas 53 inimest ning 2021. aasta detsembris oli töötajaid Tallinnas ja Tartus enam-vähem pooleks: Tartus oli ametis 162 ja pealinnas 133 inimest. Ülikoolide esindajad pidasid kahetsusväärseks, et üks väheseid sisulisi tõestusi regionaalpoliitikast samm-sammult kaob.

Toodi välja ka see, et erinevalt paljudest teistest riigiasutustest on haridus- ja teadusministeerium riigi korraldusele viia ametikohti Tallinnast välja pigem vilistanud ning et juhtkonna lahkumise viis lõpule Liina Kersna. Tartu linnapea Urmas Klaas kommenteeris, et kui valitsus on sõnastanud oma ühe regionaalpoliitilise eesmärgina valitsusasutuste ja töökohtade Tallinnast väljaviimise, siis tegelikult lähevad teod sõnadest lahku. Klaas lisas, et seda, mida Mailis Reps alustas, ei peaks Kersna jätkama ning et ministeeriumi Tallinna kolimine on halb eeskuju.

Liina Kersna eitas kolimist, kuid tõstatas ministeeriumi töökohtade Tartu asemel Tallinna liikumise peale küsimuse, et "Kas me hakkame inimesi valima selle järgi, kus nad elavad?". Seda, et töökuulutustele oli kirjutatud asukohana Tallinn, ei pidanud ta eraldi poliitikaks. Postimehe "Aasta näod" kokkuvõttes kirjeldati, et minister tegeleb ministeeriumi muutmisega: tähtsad ametnikud elavad kõik Tallinnas ning suunaks on võetud ministeeriumi kolimine Tallinna.

2022. aasta jaanuaris ütles Kersna, et ministeeriumi Tallinna ei kolita.

 Struktuur 
Haridus- ja Teadusministeeriumis on 12 osakonda:

 eelarve- ja finantsjuhtimise osakond;
 haldusosakond;
 keelepoliitika osakond;
 kõrg- ja kutsehariduspoliitika ning elukestva õppe osakond;
 noorte- ja andepoliitika osakond;
 personalipoliitika osakond;
 siseauditiosakond;
 strateegilise planeerimise ja kommunikatsiooni osakond;
 teadus- ja arendustegevuse poliitika osakond;
 tehnoloogia juhtimise osakond;
 õiguspoliitika osakond;
 üldhariduspoliitika osakond.

Haridus- ja Teadusministeeriumis on neli asekantslerit:

 Üldharidus- ja noortepoliitika asekantsler, kellele alluvad vahetult noorte- ja andepoliitika osakond ning üldhariduspoliitika osakond;
 Teadus- ja arendustegevuse ning kõrg- ja kutsehariduse poliitika asekantsler, kellele alluvad vahetult kõrg- ja kutsehariduspoliitika ning elukestva õppe osakond ja teadus- ja arendustegevuse poliitika osakond.
 Haldusküsimuste asekantsler, kellele alluvad vahetult eelarve- ja finantsjuhtimise osakond, haldusosakond ning tehnoloogia juhtimise osakond.
 Keelepoliitika asekantsler, kellele alluvad vahetult keelepoliitika osakond ja eestikeelsele haridusele ülemineku töörühm.

 Vaata ka 
 Haridus- ja Sotsiaalministeerium
 Kultuuri- ja Haridusministeerium

 Viited 

 Välislingid 
 Haridus- ja Teadusministeeriumi koduleht
Haridus- ja Teadusministeeriumi põhimäärus
Haridusministeeriumi põhimäärus

Kategooria:Eesti ministeeriumid