Saaremaa (maakond)

Saaremaa (saksa keeles Kreis Oesel) oli ajalooline Eesti maakond. 

Maakond sisaldas Saaremaa, Muhu ja väiksemaid saari. Looduslike piiride tõttu on see ainus Eesti ajalooline maakond, mille piirid langevad kokku praeguse maakonnaga.

Maakond on tekkinud Saare-Lääne piiskopkonna mandriosa (Haapsalu stifti) eraldumise järel (1576) ja olnud kuni 1645. aastani Taani, siis Rootsi, 1721–1918 Vene valitsuse all. Oktoobrist 1917 kuni novembrini 1918 oli Saaremaa okupeeritud Saksa vägede poolt, mis toimis ka Eesti Vabariigi väljakuulutamise ajal 24. veebruaril 1918. Varem Kuramaa piiskopkonnale ja Kuramaa hertsogiriigile kuulunud Ruhnu saar liideti 1624. aastal.

Saarelise asendi tõttu oli Saaremaal ajuti ja osaliselt tavalisest maakonnast kõrgem (provintsi) staatus, seal oli oma rüütelkond ja kuni 1890. aastani ka luteriusu konsistoriaalringkond, kuigi maakond allus siis Liivimaa kubermangule. 1917. aastal ühendati Saaremaa Autonoomse Eestimaa kubermanguga.

Ainus linn oli maakonnalinn Kuressaare.

 Kihelkonnad 

Saaremaa kihelkonnad olid 20. sajandi algul:
Anseküla kihelkond
Jaani kihelkond
Jämaja kihelkond
Kaarma kihelkond
Kihelkonna kihelkond
Kärla kihelkond
Muhu kihelkond
Mustjala kihelkond
Pöide kihelkond
Püha kihelkond
Ruhnu kihelkond
Valjala kihelkond

 Vallad 

+ Vallad 1866–1939 Vald  Kihelkond  Moodustamine  Lõpetamine  Kuhu liidetud? Abruka vald  Anseküla  1866  1939  (1936 ümbernimetatud Salme vallaks) Hellamaa vald  Muhu  1866  1939   Kaarma-Suuremõisa vald  Kaarma  1866     Kihelkonna kirikuvald, hiljem    Kihelkonna vald  Kihelkonna  1866     Kogula vald  Valjala  1866     Kärla vald  Kärla  1866     Laimjala vald  Pöide  1866     Leisi vald  Karja  1866     Loona vald  Kaarma  1866     Lümanda vald  Kihelkonna vald  1866     Maasi vald  Pöide  1866     Muhu-Suuremõisa vald  Muhu  1866     Mustjala vald  Mustjala  1866     Pihtla vald  Püha  1866     Pärsama vald  Karja  1866     Ruhnu vald  Ruhnu  1866     Torgu vald  Jämaja  1866     Uuemõisa vald  Pöide  1866     Pöide kirikuvald  Pöide  1866  1874  Uuemõisa Anseküla kirikuvald  Anseküla  1866  1891  Abruka Arju (Tagavere)-Kareda vald  Jaani  1866  1891  Maasi Audla vald  Pöide  1866  1891  Laimjala Eikla vald  Kaarma  1866  1891  Loona Elme vald  Kaarma  1866  1891  Loona Haeska vald  Valjala  1866  1891  Kogula Ilpla vald  Püha  1866  1891  Pihtla Jaani kirikuvald  Jaani  1866  1891  Maasi Jämaja kirikuvald  Jämaja  1866  1891  Torgu Jööri vald  Valjala  1866  1891  Kogula Kaali vald  Püha  1866  1891  Pihtla Kaarma (Vana-Kaarma) vald  Kaarma  1866  1891  Loona Kaarma kirikuvald  Kaarma  1866  1891  Loona Kahtla vald  Pöide  1866  1891  Laimjala Kangruselja vald  Püha  1866  1891  Pihtla Kargi vald  Jämaja  1866  1891  Torgu Kaunispe vald  Jämaja  1866  1891  Torgu Kellamäe vald  Kaarma  1866  1891  Kaarma-Suuremõisa Keskvere vald  Pöide  1866  1891  Uuemõisa Kingli vald  Pöide  1866  1891  Laimjala Koguva vald  Muhu  1866  1891  Muhu-Suuremõisa Kõiguste vald  Pöide  1866  1891  Laimjala Kõinastu vald  Jaani  1866  1891  Maasi Kõljala vald  Püha  1866  1891  Pihtla Käesla vald  Kärla  1866  1891  Abruka Laadjala vald  Kaarma  1866  1891  Pihtla Lõmala vald  Anseküla  1866  1891  Abruka Lõo vald  Anseküla  1866  1891  Abruka Lööne vald  Valjala  1866  1891  Kogula Meedla vald  Kaarma  1866  1891  Loona Muratsi vald  Kaarma  1866  1891  Kaarma-Suuremõisa Mõntu-Koltse vald  Jämaja  1866  1891  Torgu Nurme vald  Muhu  1866  1891  Muhu-Suuremõisa Oti (Pöide) vald  Pöide  1866  1891  Uuemõisa Piila vald  Kaarma  1866  1891  Loona Praakli vald  Kaarma  1866  1891  Kaarma-Suuremõisa Pähkla vald  Kaarma  1866  1891  Kaarma-Suuremõisa Randvere vald  Kaarma  1866  1891  Kaarma-Suuremõisa Rannaküla vald  Jaani  1866  1891  Maasi Reina(Salli) vald  Pöide  1866  1891  Uuemõisa Reo vald  Püha  1866  1891  Kogula Röösa vald  Valjala  1866  1891  Kogula Saare vald  Pöide  1866  1891  Laimjala Sandla vald  Püha  1866  1891  Pihtla Sassi vald  Valjala  1866  1891  Kogula Sääre vald  Jämaja  1866  1891  Torgu Tahula vald  Kaarma  1866  1891  Kaarma-Suuremõisa Tamse vald  Muhu  1866  1891  Muhu-Suuremõisa Tiinuse vald  Anseküla  1866  1891  Abruka Tiirimetsa vald  Anseküla  1866  1891  Abruka Tumula-Orissaare vald  Pöide  1866  1891  Uuemõisa Tõlluste vald  Püha  1866  1891  Pihtla Uue-Lõve vald  Valjala  1866  1891  Vana-Lõve Võhksa vald  Valjala  1866  1891  Vana-Lõve Aru vald  Karja  1866  1892  Leisi Atla vald  Kihelkonna  1866  1892  Lümanda Kaarmise vald  Kärla  1866  1892  Kärla Kandla-Järumetsa vald  Kärla  1866  1892  Kärla Kapi-Rintsi vald  Muhu  1866  1892  Hellamaa Karala vald  Kihelkonna  1866  1892  Lümanda Karja vald  Karja  1866  1892  Pärsama Kessulaid  Muhu  1866  1892  Hellamaa Koikla vald  Karja  1866  1892  Pärsama Kotlandi vald  Kihelkonna  1866  1892  Lümanda Kudjapäe vald  Kaarma  1866  1892  Kärla Kuivastu vald  Muhu  1866  1892  Hellamaa Kulli vald  Kärla  1866  1892  Lümanda Kuusnõmme vald  Kihelkonna  1866  1892  Lümanda Kärla kirikuvald  Kärla  1866  1892  Kärla Küdema vald  Mustjala  1866  1892  Mustjala Lahetaguse vald  Kihelkonna  1866  1892  Lümanda Laugu-Nurme vald  Karja  1866  1892  Leisi Loona vald  Kihelkonna  1866  1892  Kihelkonna Luulupe vald  Karja  1866  1892  Pärsama Muhu kirikuvald  Muhu  1866  1892  Hellamaa Mullutu vald  Kaarma  1866  1892  Kärla Mõnnuste vald  Kärla  1866  1892  Kärla Oriküla vald  Kärla  1866  1892  Kärla Paadla vald  Kärla  1866  1892  Kärla Paatsa vald  Mustjala  1866  1892  Mustjala Võhma vald  Mustjala  1866  1892  Mustjala Paju vald  Kihelkonna  1866  1892  Kihelkonna Parasmetsa-Metsküla vald  Karja  1866  1892  Leisi Pidula vald  Kihelkonna  1866  1892  Kihelkonna Pilguse vald  Kihelkonna  1866  1892  Lümanda Pädaste vald  Muhu  1866  1892  Hellamaa Roobaka vald  Karja  1866  1892  Pärsama Rootsiküla vald  Kihelkonna  1866  1892  Kihelkonna Tagamõisa vald  Kihelkonna  1866  1892  Kihelkonna Triigi vald  Karja  1866  1892  Leisi Võlla vald  Muhu  1866  1892  Hellamaa Vana-Lõve vald  Valjala  1866  1899  Kogula Kasti vald  Püha  1874  1891  Pihtla Karja kirikuvald  Karja  1874  1892  Pärsama

 Rahvaloendused 
1897. aastal oli maakonnas 60 263 elanikku.

1922. aastal loeti Kuressaares kokku elavat 2666 eestlast, 34 rootslast, 401 sakslast, 156 venelast ning 39 juuti. Maaelanike hulgas (ilma Ruhnuta) oli eestlasi 53 242, rootslasi 4, sakslasi 106, venelasi 99 ning juute 1. Protsentuaalselt loeti maakonnas eestlaste arvuks 1922. aasta rahvaloenduse ajal 98,9 ning 1934. aastal 99.

1934. aastaks oli rahvaarv veidi muutunud. Kuressaares elas 3938 eestlast, 24 rootslast, 321 sakslast, 199 venelast ning 22 juuti. Valdades (taas ilma Ruhnuta) elas 50 833 eestlast, 5 rootslast, 79 sakslast, 75 venelast ning 1 juut.

 Vaata ka 
Saare maavolikogu (1940)

 Viited 

 Kirjandus 
Saaremaa : maadeteaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. VI, Üldosa, Eesti Kirjanduse Selts. Kodu-uurimise toimkond. 1934

Kategooria:Eesti endised maakonnad
Kategooria:Saare maakonna ajalugu