Olaf Luiga

80px Pronks  1933  poolraskekaal
Olaf Luiga (23. august 1908 Omsk – 5. juuli 1939 Tartu)"Kopsuvähk murdis O. Luiga". Uudisleht nr 100, 7. juuli 1939. Lk 7 oli eesti tõstja ja maadleja, EM-pronks 1933 Kreeka-Rooma maadluse poolraskekaalus.

Luiga oli 178 cm pikk. Tema võistluskaal oli 80–90 kg.

Sportima hakkas Luiga 1924 Tallinna Kalevis ja Valter Palmi poksikursustel. 1933–1939 oli ta Kalevi raskejõustikuosakonna juhatuse liige.

Tõstjana
1927 tuli Luiga Eesti meistriks keskkaalus (kuni 82,5 kg) 297,5 kiloga (kolmevõistlus).Lembit Koik. "100 aastat Eesti raskejõustikku (1888–1988)". Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus 1996, lk. 338 Järgmisel aastal kaitses ta tiitlit 315 kiloga.

Amsterdami olümpiamängudel oli Luiga 305 kiloga (80 + 95 + 130) 11."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk. 332 Pärast olümpiamänge läks ta üle raskekaalu."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk. 340

Keskkaalus püstitas Luiga 8 Eesti rekordit.

1929–1935 selgitati Eesti meistreid tõstmises viievõistluses. Ta tuli 1929. aastal Eesti meistriks 490 kiloga, 1930 502,5 kiloga ja 1931 515 kiloga. 1929 tuli ta Euroopa meistrivõistlustel 325 kiloga kolmevõistluses (90 + 95 + 140) 5. kohale.

1931 täitis Luiga Eesti Tõsteliidu I järgu normi 515 kg.

Ta kuulus tõstmises 4 korda Eesti koondisse.

Maadlejana
Maadluses oli poolraskekaalu ja raskekaalu piiriks 87 kg. 1930 ja 1931 võistles Luiga raskekaalus, edaspidi poolraskekaalus.

Ta kuulus maadluses 8 korda Eesti koondisse.
1930
Vabamaadluses tuli Luiga ainsal korral Eesti meistriks."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 324 Eesti meistrivõistlustel nii Kreeka-Rooma (veebruaris) kui ka vabamaadluses (detsembris), nagu juba 1929. aasta meistrivõistlustel vabamaadluses võitis ta Kristjan Trossmanni."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 177-178

Maavõistlusel Soomega detsembris oli Luiga Eesti raskekaalu esinumber. Raskekaalus ja kergekeskkaalus jäi võistlus viiki, muudes kaaludes võitsid soomlased, ühtekokku 22:6."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 130-131

Eesti võitis veebruaris Tallinnas Läti 4:3.
1931
Märtsis Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kaotas Luiga esimest korda Trossmannile.

Eesti võitis oktoobris Riias Läti 5:2 ja viigistas novembris Tallinnas Soomega 14:14."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 327
1932
Luiga tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse poolraskekaalus."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 323

Eesti võitis maavõistlusel Tallinnas Lätit 5:2.

Los Angelese olümpiamängudest jäi Eesti üldiselt kõrvale. Osvald Käpp siiski maadles.
1933
Luiga tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse poolraskekaalus.

Eesti võitis maavõistlusel Riias Lätit 6:1.

1933. aasta Euroopa meistrivõistlused toimusid Helsingis. Kuna Eesti oli eelmisel aastal Rootsi-Saksa-Ungari-Eesti maavõistlusel Stockholmis jäänud viimaseks, ei loodetud õieti kelleltki midagi."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 133

I ringis alistas Luiga Väinö Kokkise (Soome) ja II ringis József Tarányi (Ungari). Rudolf Svensson (Rootsi) seljatas ungarlase, kuid kaotas siis punktidega soomlasele. III ringis maadles Luiga rootslase vastu ebaõnnestunult ja sai seljakaotuse. Surnud ring andis tulemuseks: 1. Svensson, 2. Kokkinen, 3. Luiga.

Albert Kusnets sai kergekeskkaalus samuti pronksi.
1935
III Turaani turniiril 15.–17. novembril Tallinnas võitis Eesti (18 punkti) Soome (14) ja Ungari (10) ees. Oma kaalu võitsid Voldemar Väli, Edgar Puusepp, Ago Neo, Luiga ja Kristjan Palusalu. Kärbeskaallane Evald Sikk tuli teiseks ja sulgkaallane Harald Miss kolmandaks. Ometi ajakirjandus laitis Luiga maadlust."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 136

Eesti võitis Riias Läti 5:2.
1936
Berliini olümpiamängudele plaanitseti saata ka Luiga. Ago Neo oli korduvalt keskkaalus edu saavutanud ja võis seda ehk veelgi teha. Ent Luiga ei suutnud täisjõuga treenida. Haiguse idud olid juba sees. Neo võitis Berliinist poolraskekaalus hõbeda ja pronksi."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 137
1937
17. ja 18. märtsil Tallinnas võitis Eesti A-koondis Soome A 5:2 ja Eesti B Soome B 4:3. Poolraskekaalus võitis B-koondislane Luiga E. Härmä 2:1. Veel võitsid Eesti B-s Heino Kaaremäe, Voldemar Roolaan ja Johannes Kotkas. Kaotasid Juhan Looaru, Adalbert Toots ja A. Väärt. Eesti A poolraskekaallane Ago Neo seljatas Uuno Vento."100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 143-145

1939
Ta suri vähki ja maeti 8. juulil 1939 Tallinna Rahumäe kalmistule."O. Luiga sängitati maamulda". Päevaleht nr 183, 10. juuli 1939. Lk 6 

Vaata ka
Tõstmine 1928. aasta suveolümpiamängudel

Viited

Välislingid


Haud Tallinna Rahumäe kalmistul

Kategooria:Eesti maadlejad
Kategooria:Eesti tõstjad
Kategooria:Eesti 1928. aasta suveolümpiamängudel
Kategooria:Eestlased Venemaal
Kategooria:Rahumäe kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1908
Kategooria:Surnud 1939