Lielvārde

Lielvārde () (saksa Lennewarden) on linn Lätis Daugava paremal kaldal. Linn on Lielvārde valla halduskeskuseks.

Nimi
Linna nimi tuleb tõenäoliselt skandinaavia päritolu sõnast warde "kaiäärne, signaallõkkega järsak, kuhil". Nime esimene pool tähendab läti keeles "suur".

Ajalugu
Esimesed märgid inimasustusest Lielvārdes pärinevad Dievukalnsi linnamäelt, kus 3000 aastat tagasi on elanud baltlased. Hiljem asustasid selle piirkonna liivlased. Dievukalnsi mägi kujunes hiljem kohalike hõimude kultuskohaks ja 13. sajandi alguses sai sellest Lielvārde vasallilinnuse asupaik.

Liivi ristisõja ajal oli Lielvārde koos selle ümbrusega üks suurematest Väina liivlaste keskustest. Seal asus Lielvārde muinaslinnus ja mitu küla.Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. IX peatükk, kommentaarid 21 ja 22

Piiskop Albert andis Lielvārde 1201. aastal benefiitsiks Danielile.Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982, lk 37 Reaalselt hakkas Daniel seal valitsema ja omale linnust ehitama alates ilmselt 1206. aastast, mil kohalikud liivlased Albertile alistusid. Aasta varem oli Alberti juhitud ristisõdijate vägi nendega väikese lahingu pidanud ja sealse linnuse põlema pannud.Henriku Liivimaa kroonika 1982, lk 51–53

pisi|left|Luteri kiriku hoone

1212. aastal plaanisid Lielvārde liivlased ühineda üldise piiskopi-vastase ülestõusuga, kuid vandenõust teada saanud Daniel vangistas ennetavalt kohalikud ülikud ja põletas nende linnuse.Henriku Liivimaa kroonika 1982, lk 135

Lielvārdes asus ka Püha Antoniuse klooster Lielvārdes Daugava kaldal (St. Antonius-Kloster in Lennewarden an der Düna). Aastal 1255 loodi Lielvārde kihelkond. Sealne linnus jäeti maha Liivi sõja ajal, hiljem rajati sinna Lielvārde mõisa hoonetekompleks.  Tänapäevane luteri kirik valmis aastal 1747.http://saraksts.mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/2886/

Aastal 1861 valmis Riia-Daugavpilsi raudtee, millel avati Rembate raudteejaam. Selle juurde tekkinud asula pani aluse tänapäevasele linnale. Aastal 1931 sai varem Rembate nime kandnud asula praeguse nime. Aastal 1961 sai asulast alev. Aastal 1970 valmis Nõukogude sõjaväe Lielvārde lennuväli, mille tarbeks ehitati asulasse mitmeid kortermaju.

Lielvārde sai linnaõigused 1992. aastal. Kuni 2009. aasta haldusreformini kuulus ta Ogre rajooni, pärast oli 2021. aastani Lielvārde piirkonna keskus. Aastast 2021 kuulub linn Ogre piirkonda.

 Kaitstavad objektid 

Lielvārde luteri kirik,Lielvārdes luterāņu baznīca selle altar,Altāris kantselKancele ja kirikuliste pingid,Baznīcēnu soli Lielvārde linnamägiLielvārdes pilskalns un viduslaiku pils ning sellel asuv Lielvārde vasallilinnus, Lielvārdes pilsdrupasja Dieva kalnsi (Kübaramäe) linnamägi on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.Dieva kalns (Cepures kalns) - pilskalns Regionaalse kaitse all on Lielvārde mõisa ait.Lielvārdes muižas klēts

Looduskaitse all on Lāčplēsise säng, Lielvārde park, Rembate park, Rumbiņa kärestik ja veel 12 nimetut põlispuud.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Elanike arv

<tr valign=top><td>
 709 (1935)
 2945 (1959)
 3400 (1965)
 4167 (1970)
 6014 (1980)
 5915 (1989)
 6014 (1995)
 6802 (1997)
 6418 (2000)
<td>
 6241 (2011)
 6655 (2013)
 6492 (2015)
 6369 (2017)
 6314 (2019)
 5907 (2021)
 6078 (2023)
 6148 (2025)

Vaata ka
Lielvārde piiskopilinnus
 Lielvārde vöö

Viited

 Välislingid 

http://www.lielvarde.lv/

Kategooria:Läti linnad
Kategooria:Ogre piirkond