Maateaduste mõisteid (B)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad B-tähega.

baikali kurrutusEdiacara ja Kambriumi alguse mäetekkeprotsessidbalkaU-kujulise ristlõikega vooluveetekkeline negatiivne pinnavorm, mille veerud on kaetud taimkattegaBalti jääjärvumbes 12 000...10 200 aastat tagasi eksisteerinud magedaveeline jääjärv, üks Läänemere arengustaadiumeistBalti kilpPõhja-Euroopas asuv ulatuslik ala, kus avanevad Arhaikumi ja Proterosoikumiaegsed kivimidBalti klintLaadoga lähistelt Ölandini ulatuv astang aluspõhjakivimeisBalti sünekliisLäänemere lõunaosa ja Saksamaa ning Poola põhjaosa hõlmav sünekliisbandaiitbarhaanariidse kliimaga aladel esinev luitetüüpbarjäär (biogeograafia)geograafiline levimistõke, näiteks mäestik või veekogubarjäär (geokeemia)ala, kus keemilise elemendi liikumisvõime langeb ja kus seetõttu võib tekkida maardlabarjäärriffrannaga paralleelne korallrahubaromeeterõhurõhu mõõtmiseks kasutatav meteoroloogiline instrumentbarrrannaga paralleelne lainetuse tekitatud madalam merepõhja osabarüütvalge, värvitu või kollakas rombilise süngoonia mineraal, baariumsulfaatbasaldikihtmaakoore osa, kus seismiliste lainete levikukiirus on umbes 6,5...7 km/sbasaltpeeneteraline kuni klaasjas harilikult musta värvi vulkaaniline kivimbasaniitfoidi sisaldav purskekivimbassein (geoloogia)maakoore madalam osa, kuhu on kuhjunud paks setendite kihtbatoliitüle 100 km² pindalaga intrusiiv, mille ulatus sügavusse pole teadabatüaalmaailmamere kiht 200 ja 3500 meetri sügavusjoonte vahelbatümeetriaveekogude sügavuste mõõtmine ja kaardistaminebatümeetriline kaartBeauforti skaalaBenioffi vööndseismiliselt aktiivne vöönd piki sukelduva laama pindabentaalveekogu põhi organismide elukeskkonnanabentoniitklaasja püroklastilise materjali muutumisel tekkinud savimineraalidest koosnev kivimbentosveekogu põhja elustikberüllheksagonaalne mineraal; berülliumi maakbifurkatsioonvooluveekogu jagunemine kaheks haruksbillabongBillingeni katastroofBalti jääpaisjärve ühinemine Atlandi ookeaniga Kesk-Rootsis Billingeni lavamäe juures, mis tõi kaasa suure ja väga kiire veetaseme languse Läänemere nõosBillingeni ladebiogeenne seteorganismide elutegevuse tulemusel tekkinud settedbiogeenne kivimorganismide elutegevuse tulemusel tekkinud setteist moodustunud kivimbiogeofüüsikateadusharu, mis uurib organismide põhjustatud geofüüsikalisi nähtusibiogeograafiateadusharu, mis käsitleb eluslooduse ja selle alaüksuste levikut Maalbiogeograafiline rajoneeringbiosfääri rajoneerimine elustiku oluliste erinevuste aluselbiogeokeemiateadusharu, mis uurib geokeemilisi protsesse, kuhu on kaasatud elusloodusbiogeokeemiline tsükkelosa aineringest, mis käib läbi elusloodusebiogeotsönoloogiateadusharu, mis uurib eluslooduse ja elukeskkonna (muld, kivimid, kliima) vastastikuseid suhteidbiogeotsönooslooduslik kompleks, millesse kuuluvad elustik ja elupaikbiohermorganismide jäänustest koosnev settekivimkeha, mis on ümbritsetud teistsuguse litoloogiaga kivimeistbiokeemiline setendorganismide elutegevuse tulemusel tekkinud keemiline setend, näiteks rauamaakbioklimatoloogiateadusharu, mis uurib kliima mõju organismidelebioloogiline mureneminemurenemine, mis toimub organismide tegevuse tulemuselbiomassorganismide mass vaadeldavas ruumiosasbiometeoroloogiateadusharu, mis uurib meteoroloogiliste elementide mõju organismidelebiomorfne lubjakivilubjakivi, mille koostises on rohkelt kivistisibioomteatud ala eluta loodusega kohastunud organismide kogumbiosfääreluks kõlblik osa planeedist Maa; kõigi Maa organismide kogumbiostratigraafiateadusharu, mis uurib kivististe levikut stratigraafilistes kihtides ja teeb selle alusel järeldusi nende kihtide kohtabiostroombiotoopkoosluse elupaik; elupaiga abiootiliste tegurite kompleksbiotiitülitäiusliku lõhenevusega monokliinne mineraal, kuulub vilkude hulkabiotiitkiltbiotiiti sisaldav kiltbioturbatsioonorganismide setteid kobestav ja ümberpaigutav tegevusbjeffveekogu osa, mis külgneb vesiehitisegaboghedpeamiselt vetikate jäänustest koosnev kivisüsiboksiitsoojas kliimavöötmes tekkinud hallikas, kollakas või pruun settekivim; peamine alumiiniumi maakBondi sündmusboniniitboniteetmulla viljakust iseloomustav suurusboorakülm mägedest laskuv katabaatiline tuul Aadria ja Musta mere kirderannikulbooraksmonokliinne sinakas või valge mineraal; boori maakBoreaalne kliimastaadiumumbes 9100...7800 aastat tagasi valitsenud soojade suvede ja külmade talvedega parasvöötme kliimastaadiumborniittetragonaalne mineraal; vasemaakBoweni skeemtemperatuuri langedes magmast väljakristalliseeruvate mineraalide järgnevuse skeemBøllingi jäävaheaeglühike soe periood viimase jääaja lõpuosasbrahhiopoodidmeres elavad sümmeetrilise ehitusega välisskeletiga selgrootudbrahhiosaurusdinosaurus, üks suurimatestbretšaümardumata kivitükkidest ja neid liitvast tsemendist koosnev kivimbriiskohalik pinnase temperatuurierinevustest põhjustatud tuulbrusiitheksagonaalne heledat värvi mineraalbudiinväljas õhenenud ja kohati katkenud kivimkiht või -kehabudinaažvenituspingete väljas õhenenud ja kohati katkenud kivimkiht või -kehaburromeetermultifunktsionaalne meteoroloogiline instrument Burtnieki ladebütauniitplagioklasside hulka kuuluv trikliinne mineraal

B