Eesti kloostrid

Eesti alal on tegutsenud paljude ordude kloostrid: tsistertslaste, frantsisklaste, dominiiklaste, birgitiinide ja augustiinide kloostrid. Eestis pole tegutsenud benediktlased, karmeliidid ega kaputsiinid. Kaheksa meeskloostri kõrval tegutses viis naiskloostrit, millest olulisim on Tallinna Mihkli klooster, ja Pirita kaksikklooster.

Tsistertslased
pisi|Padise kloostri varemed
pisi|Kärkna kloostri skeem. Johann Christoph Brotze kogust
Esimestena jõudsid Eesti alale tsistertslased, arvatavasti juba enne 13. sajandi algust. Tsistertslased rajasid Eestisse kaks kloostrit, Tartu piiskopkonnas 1228. aastal Valkena ehk Kärkna, 13. sajandi viimasel veerandil Saare-Lääne piiskopkonnas Lihula kloostri ja Tallinna piiskopkonnas 1317. aastal Padise kloostri. Valkena (Kärkna) jääb praegusele Tartumaale, Padise Harjumaale. Valkena kloostri hävitasid venelased Liivi sõja alguses 1558. Ka Padise klooster hävis 1559. aastal sõjas.

Liivimaa sõjas läks Eestimaa põhjaosa katoliikliku Saksa ordu valdusest luterliku Rootsi võimu alla, Lõuna-Eesti jäi esialgu katoliikliku Poola valdusse.

17. sajandil langes ka Liivimaa rootslaste kätte. Katoliiklus keelustati, katoliiklane olemise eest võidi karistada surmanuhtlusega.

Tsistertslaste nunnakloostrid olid: Tallinnas (Mihkli klooster), Tartus (Tartu Püha Katariina klooster) ja Lihulas (Lihula klooster). Naistsistertslased olid tavaliselt aadlipäritolu daamid, kas lesed või vanatüdrukud, kes oma elulõppu kloostrirahusse veetma tulnud.

Frantsisklased
Eestis on frantsisklased hakanud tegutsema alles 15. sajandi II poolel, kui paavst Paulus II lubas neil 1466. aastal asutada oma kloostreid Vana-Liivimaal. Mõiste frantsisklased hõlmas keskajal mitut ordut: meesfrantsisklased ehk minoriidid (ladina k. Ordo Fratrum Minorum), naisharu – klarissid (Ordo Sanctae Clarae), ordu kaitsepühaku Püha Clara järgi, ilmikutest koosnev tertsiaaride ordu (Tertius Ordo Franciscanus). Tertsiaaride ordu hõlmas nii mehi kui ka naisi ja oli siin olemas nii ilmalik suund, kui ka kloosterlikku ühiselu viljelenud tertsiaarid (Tertius Ordo Regularis)Kaur Alttoa, Kloostritest keskaegses Tartus, Ajalooline Ajakiri, 2008, 4 (126), lk 312. Eestis olid frantsisklaste kloostrid Püha Klaara klooster Tartus, Rakvere Püha Mihkli klooster Rakveres ja Viljandi frantsisklaste klooster Viljandis.

Dominiiklased
pisi|Kloostri Püha Katariina kiriku säilinud lääneportaalid Tallinna vanalinnas Vene tänava sisehoovis
Esimesed dominiiklased tulid Eesti aladele õige varakult koos Taani kuninga väega. Dominiiklased tegelesid kõikjal misjoniga, seega on arusaadav, et nende ordu oli üks esimesi, mis alustas tegevust ka Eestis. Tallinna asutasid dominiiklased Katariina kloostri 1229, Tartusse Püha Maarja-Magdaleena kloostri 1300, mõnevõrra hiljem ka Narva Anna kloostri. Dominiiklased oskasid hästi eesti keelt ning olid seetõttu maarahva ja linnaeestlaste seas populaarsed. Dominiiklaste ehk Jutlustajate Vendade Ordu tegevus lõpetati Tallinna rae otsusega 12. jaanuaril 1525 ning ordu ja Püha Katariina kloostri vara kuulutati linna omandiks.

Kerjusmungaordude – dominiiklaste ja frantsisklaste – kloostrid rajati eranditult linnadesse ning kuna nende sihtrühmaks olid ennekõike linna vaesed, siis pidid ka kloostrid paiknema linnaservas keset vaestekvartaleid, nende kirikud olid suured jutlusruumid, altariliturgia kõrval sai just kerjusmunkade juures tavaks pidada pikki jutlusi ning teha seda kohalikus keeles – Tallinnas ka eesti keeles.

Augustiinlased ja birgitiinid
Ainus augustiinlaste ja birgitiinide klooster Eestis oli pühale Birgittale ja neitsi Maarjale pühitsetud kaksikklooster (nunnad ja mungad, kaks eraldi konventi ühes kloostris) Pirital. Pirita klooster tegutses 1407–1577; hävitati Vene vägede poolt Liivi sõjas. Pirita kloostri emaklooster ja eeskuju oli Vadstena klooster Rootsis. Balthasar Russowi sõnade järgi olnud Pirita kloostril oluline koht ka eestlaste usuelus.

 Jesuiidid 
Eestis tegutsesid jesuiidid Poola võimu aluses Tartus ajavahemikus 1583–1625 (vaheajaga 1600–1603, mil Tartu oli Rootsi valduses). Aastail 1583–1600 ja 1603–1625 tegutses Tartus jesuiitide gümnaasium, aastail 1585–1600 ja 1615–1625 tõlkide seminar. Jesuiitide kavatsuse kohaselt pidi Tartust saama keskus, kust katoliku usku levitataks ka Venemaale ning kuni Indiani välja. Tänapäeval ongi jesuiitide põhitegevus misjonitöö ja hariduse andmine.

Jesuiidid panid aluse lõunaeestikeelsele kiriklikule kirjandusele ning ilmselt ka lõunaeesti kirjakeelele. Nad andsid 1585–1623. aastal välja vähemalt kolm lõunaeestikeelset raamatut, millest säilinud on üks.

 Eesti kloostrite loend (13)

 Ordu  Kloostri liik  Koht  Nimetus  Nimipühak  Asutatud/esmamainitud  Suletud Tsistertslaste ordu  meesklooster  Kärkna  Kärkna klooster  Maria  1228  1558  Tsistertslaste ordu  naisklooster  Tallinn  Tallinna Mihkli klooster  Mikael  1249  1629  Tsistertslaste ordu  naisklooster  Lihula  Lihula klooster  ?  1275/1285  1558 Tsistertslaste ordu  naisklooster  Tartu  Tartu Püha Katariina klooster  ?  1345 1558 Tsistertslaste ordu  meesklooster Padise Padise klooster  Maarja  ~1310  1559 Dominiiklaste ordu  meesklooster  Tallinn  Püha Katariina klooster  Katariina 1229  1525Dominiiklaste ordu  meesklooster  Tartu  Tartu Maarja-Magdaleena klooster Maarja Magdaleena  enne 1300  1520 Dominiiklaste ordu meesklooster  Narva    Anna  1520  	1524 Frantsisklased  meesklooster  Tartu  ?   1466  1525 Frantsisklased  meesklooster  Viljandi  Viljandi klooster  Jaani?  1466/1471  1560 	Frantsisklased  meesklooster  Rakvere  Püha Mihkli klooster  Mihkli  1502   	1559 Frantsisklased naisklooster  Tartu    Klaara  ?  	1525 Birgitiinide ordu  kaksikklooster  Tallinn, Pirita  Pirita klooster  Maarja  1400  1577

Vene Õigeusu Kiriku Pühtitsa Jumalaema Uinumise Nunnaklooster
Kiviloo klooster
Tsistertslaste ordu Ojamaa Roma emakloostri Kolga kloosterKolga mõisaõuelt kaevati välja keskaegse kloostri varemed, sonumitooja.ee, 14.08.2015
Rõngu klooster
Vigala klooster

 Tegutsevad kloostrid 
 Dominiiklaste klooster Tallinnas
 Halastuse Misjonäride Ordu Klooster Tallinnas
 Püha Eelkäija Skiita (Saaremaal)
 Püha Kantaliitsia Feliksi Kongregatsiooni Klooster Ahtmes
 Püha Kantaliitsia Feliksi Kongregatsiooni Klooster Narvas
 Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise Õdede Kongregatsiooni Klooster Tartus
 Pühima Päästja Püha Birgitta Ordu Klooster Pirital (Pirita klooster)
 Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster (Kuremäe klooster)

 Viited 

Kirjandus
Jaan Tamm, "Padise klooster. Ehitus- ja uurimislugu. TEA kirjastus, ISBN 9789985719985, 2010, 136 lk
Jaan Tamm, Eesti keskaegsed kloostrid. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2002.
Jaan Tamm, Padise klooster. Ehitus- ja uurimislugu. Tallinn: TEA Kirjastus, 2010.
Jaan Tamm, Pirita Convent: the history of the construction and research. Kaasautor koos Villem Raamiga. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2006.
Jaan Tamm, Pirita klooster: ehitus- ja uurimislugu. Kaasautor koos Villem Raamiga. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2005.
Jaan Tamm, Tallinna Püha Miikaeli klooster: ehitus- ja uurimislugu. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2009. "Eesti keskaegsed kloostrid"
Kaur Alttoa, Kloostritest keskaegses Tartus, Ajalooline Ajakiri, 2008, 4 (126), 295–316

 Välislingid 
 Kloostrid Eestis
 Kristlike ordude kultuurilugu 
 Katoliku Kiriku ordud
 Keskaegsed eurokeskused Kärknas ja Padisel
 Piret Kriivan, Tiina Kala, Eesti lugu, 55. saade, Kloostrid, err.ee, 29. oktoober 2005


kloostrid
Kategooria:Eesti religiooni loendid
Kategooria:Eesti ajaloo loendid