Göran Boije

Göran Nilsson Boije (Göran Boye, Jöran Boye af Gennäs och Kulla, Georg Boije, Yrjö Boije u. 1540 – 7. detsember 1617) oli soome päritolu Rootsi väepealik. 

Ta määrati 1574. aastal Tallinna linnuse pealikuksJully Ramsay, Frälsesläkter i Finland intill stora ofreden, s. 40, HELSINGFORS, FÖRLAGSAKTIEBOLAGET SÖDERSTRÖM & C:o, HELSINGFORS 1909 ning ülendati 1576. aastal Soomes paiknevate vägede feldmarssaliks. 1577. aasta 1. juulist Eestimaa asehaldur ja 29. oktoobrist Tallinna linnuse, Tallinna linna, Toompea ja Tallinna linnuselääni asehaldurAnders Anton von Stiernman, Swea och Götha Höfdinga-Minne, Volume 2,  s. 446, 1745. Osales Liivi sõjas, kus 21. oktoobril 1578 võitis Poola vojevood Andrzej Sapiehaga Võnnu lahingus venelaste väge ja 1581 vallutas Paide linnuse. 
pisi|Rootsi Läänemere-äärsed valdused 1595
Göran Boije oli Eestimaa asehalduri ametis, Rootsi kuninga (1568–1592) Johan III poolt 1577–1579, 1582–1583, Rootsi kuninga (1592–1599) Zygmunt III Waza poolt kindralasehaldurinaGöran Boije, Generalståthållare i Estland 1592–1600 (Al.).  Död 1617, www.adelsvapen.com  nimetatuna aastatel 1592–1600 kuninglik kindralasehaldud (saksa k. Kön. Generall Stadhaltter des Fürstenthumbs EhstenMoritz Brandis, Chronik oder älteste Liefländische Geschichte... Monumenta Livoniae Antiquae: Sammlung von Chroniken, Berichten, Urkunden und anderen schriftlichen Denkmalen und Aufsätzen, welche zur Erläuterung der Geschichte Liv-, Ehst- und Kurland's dienen, ) Rootsi Eestimaa hertsogkonnas ning Poola-Rootsi kuninga Zygmunt III Waza kindralasehaldur ning Södermanlandi hertsogi Karli sõjas.

1600. aastal läksid  kindralasehaldur Göran Boije, Tallinn ja Eestimaa aadel Karli poole üleNikolai Treumuth. Narva sündmused 1599. a. sügisel. Ajalooline Ajakiri 1931 nr 4. 

Ta oli ka Österlandi (Lõuna-Soome) laaman aastatel 1583–1599 ja laaman ka Rootsi riigihoidja ja kuninga (1604–1611) Karl IX poolt nimetatuna aastatel  1602–1617.

1595. aastal oli ta Eestimaa ja Tallinna asehaldurina ka üks, Moskva Suurvürstiriigi ja Rootsi kuningriigi vahelise Täyssinä rahu sõlmimise saadikutest. 1602. aastal ülendati ta riiginõunikuks.

Talle kuulusid Soome Uusimaa Gennäsi ja 1581. aastal doneeritud Kulla mõis Pyhtää vallasKulla herrgårdslandskap, www.kulturmiljo.fi.

Perekond
Göran Boije pärines 15. sajandil Rootsi asunud Böömimaa suguvõsast. Tema vanemad olid Soome Uusimaa Pohja vallast (rootsi Pojo) Gennäsi külast pärit Soome asehaldur Nils Boije ja Brita Kristersdotter Horn (surn.1580). Tema ema oli Raseborgi ja Turu linnusefoogt Krister Klasson Horni (surn. 1520) ja Ingeborg Siggesdotter Sparre af Rossviki tütar ning Åminne ehk Joensuu mõisa vabahärra (1561) admiral Klas Kristersson Horni (1518–1566) õde.

Göran Boije oli abielus Högsjögårdi mõisast pärit Anna Göransdotteriga. Hiljem abiellus ta Magdalena Skadhega.
pisi|Boije af Gennäs suguvõsa aadlivapp
Tal oli kaks poega:
Karl Boije (surn.1614), Gennäsi härra, oli abielus Anna von Tiesenhauseniga;
Claes Boije (surn.1618), Gennäsi ja Kulla härra, aadlilipkonna leitnant, Rootsi Ingeri Nöteborgi asehaldur (29. juuli 1613), oli abielus Anna Flemingiga, kes oli Louhisaari (rootsi Villnäs) härra, asehaldur Lars Hermansson Flemingi (surnud 1602) ja Anna Horn af Kanckase tütar, väejuht Henrik Klasson Horni tütretütar.

1629. aastal immatrikuleeriti tema pojad Carl ja Claes nr 16 all Rootsi rüütelkonda., tituleerimata aadlisuguvõsana Boije af Gennäs.

Tema sugulastest Johan Gustav Boije (1665–1737) poeg, Rootsi kuningriigi Soome  Uusimaa maakonna Gennäsi vabahärra ja Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant) Karl Gustaf Boije (1697–1769) oli Kehtna ja Henrik Georg Boije af Gennäs Järvamaal Varangu mõisnik.

1747. aastal immatrikuleeriti üks tema suguvõsa Varangu haru ka Liivimaa rüütelkonda aadlimatriklisse nr 59 Boye nime all. 

Viited

Kategooria:Rootsi Eestimaa kubernerid
Kategooria:Rootsi feldmarssalid
Kategooria:Surnud 1617