Toomemägi

pisi|Toomemägi ja toomkirik juulis 2021
pisi|Tartu toomkirik Toomemäel
Toomemägi (ka Toome) on looduslik sälkorgudega piiratud neemkõrgendik Tartu linnas Emajõe ürgoru paremal kaldal. Toomemäelt on alguse saanud Tartu linn. Seal on asunud Tartu muinaslinnus ja piiskopilinnus, tänapäeval on seal Tartu toomkiriku varemed ja Tartu tähetorn.

Toomemäest üle vallikraavi jääb Kassitoome park, kus kunagises linna kruusa- ja liivakarjääris paikneb Kassiorg ehk Toomeorg.

Toomemägi koos Kassitoomega on looduskaitse all, kooslusena väga liigirikas, kaitstud 19,4 hektarise looduspargina ning osa Tartu vanalinna muinsuskaitsealast.

 Ajalugu 
Arvatakse, et millalgi 6.–8. sajandil tekkis Toomemäele varaseim eestlaste muinaslinnus – Tarbatu linnus, millest 11.–12. sajandil kujunes välja muinasmaakonna Ugandi üks kahest keskusest. Tegu oli tüüpilise teetõkkelinnusega – nimelt oli Toomemäe lähikond (praeguse Laia tänava otsa juures) ainus paik, kus Võrtsjärvest Peipsi järve voolava Emajõe kallastele sai rajada aasta läbi läbitava tee. Mujal oli jõgi selleks sobimatute soiste kallastega.

1030. aasta paiku vallutas Tarbatu Kiievi-Vene suurvürst Jaroslav Vladimirovitš. Kiievi võim kestis 1061. aastani, mil linnuse vallutasid ja põletasid sossolid.

Tarbatu vallutamine Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu väe poolt 1224. aastal oli Liivimaa ristisõja Eesti alal peetud võitluste üks olulisemaid sündmusi. Mägi koosneb õieti kahest osast: suuremast ja väiksemast mäest.  Samal aastal rajas piiskop Hermann väiksemale mäele (praeguse Tartu tähetorni kohale) muinaslinnuse varemetele kivist piiskopilinnuse ning seda mäge hakati nimetama Lossimäeks. Toomemäest (saksa k. Thumb, der Thums Berch, Domb Berg, Domberg, DuhmbergUno Hermann, Tähtsamaid Tartu mäenimesid. Keel ja Kirjandus, 1965, nr 10, lk 632-633) sai piiskopkonna keskus. Mäe suuremasse ossa, kuhu ulatus ka eeslinnus, ehitati Tartu toomkirik. Kiriku järgi sai suurem mäeosa endale nimeks Toomemägi. Toomemägi andis nime ka Tartu linnamüüri Toomeväravale. Värav avanes vallikraavist algavale teele, mis ühines praegusel Riia mäel Kirumpää teega.  Rootsi ajal toimusid Toomemäe ümber Tartu kindluse suuremahulised mullatööd, rajati mitu bastioni ja nendealust käiku, samuti süvendati mäge ümbritsevat vallikraavi.

pisi|left|Vana Anatoomikum, 1860. Louis Höflingeri litograafia
Praeguse tähetorni kohal Lossimäele rajatud piiskopilinnuse kindlustus hävis Põhjasõja ajal, misjärel selle varemed arvatavasti lammutati ehitusmaterjaliks 19. sajandi algul. Pärast Põhjasõda,  1768–1778rajas Vene sõjavägi mäenõlva linnapoolsesse külge püssirohukeldri. Tartu ülikooli taasasutamise järel 1802. aastal hakati Toomemäele rajama ülikooli ehitisi, näiteks ehitati sinna klassitsistlik Vana Anatoomikum ja piiskopilinnuse asukohale Tartu tähetorn. Toomkiriku varemete kooriruumi osa kohandati Tartu ülikooli raamatukoguks.

Enamik Toomemäest on tänapäeval kaetud pargiga, millele pandi alus samuti 19. sajandil. Samast ajast pärinevad pooleldi kokku varisenud tehisgrott ja ehissillake. Nii ülikooli hoonete kui ka Toomemäe tollasel kujundamisel on olulist rolli mänginud arhitekt Johann Wilhelm Krause tegevus. 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest pärinevad kaks jalakäijate silda: Ingli- ja Kuradisild.

Toomkirikust ida pool asub seal arvatavasti juba keskajal asunud kaev, mille J. W. Krause lasi puhastada ja varustada veetõsteseadega. Krause ehitatud rajatis pole säilinud. 1861. aastal uuendas arhitekt Karl Rathaus kaevu raketise ja ehitas selle ümber tuudorstiilis kaevumajakese, mis on siianialles.

pisi|Kohvik Rotund
Tänapäeval tegutseb toomkiriku restaureeritud osas Tartu Ülikooli ajaloo muuseum, tornidesse on rajatud vaateplatvormid. Endise sünnitusmaja hoonesse on kolinud Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskond. Vana Anatoomikum on 2013. aasta suve seisuga restaureerimisel, misjärel sinna asub Tartu Ülikooli teaduse populariseerimise keskus. Tähetorn tegutseb teadusmuuseumi ning hobiastronoomia keskusena. Endise sõjaväehaigla hoones paikneb praegu Riigikohus. Kesklinna-poolsel nõlval seisvas kunagises Ado Grenzsteini majas tegutses pikka aega Tartu Mänguasjamuuseum, mis nüüdseks on kolitud Lutsu tänavale; Grenzsteini majast on saanud taas elumaja. Mäe nõlva sisse ehitatud püssirohukeldris tegutseb restoran Püssirohukelder.

Uushooneid pole Toomemäele viimastel aastakümnetel kuigivõrd rajatud, ainus on 1990. aastatel toomkiriku lähedale ehitatud kohvik Rotund.

 Mälestusmärgid 
Monumentidest paiknevad seal Kristjan Jaak Petersoni, Villem Reimani, Karl Ernst von Baeri, Ernst Bergmanni ja Friedrich Robert Faehlmanni kujud, samuti Friedrich Georg Wilhelm Struve ja Johan Skytte monument ning ülikooli raamatukogu esimese direktori Karl Morgensterni aia, nn Area Morgensterniana tähis. Seal on asunud N. Burdenko monument (võeti maha 1990). Nõlval Laia tänava alguse kohal on 1982. aastal asunud Andrus Kasemaa ja Martti Preemi loodud mälestusmärk TÜ revolutsioonimeelsetele õppejõududele ja üliõpilastele. 

Toomemäel asub ka Toomemäe ohvrikivi, mille autentsus ja päritolu on teadmata.

 Toomemägi eesti kultuuriloos 

19. sajandil laialdaselt tõeseks peetud, kuid tõestamata hüpoteesi järgi oli Toomemägi enne Tartu toomkiriku ehitamist eestlaste pühapaik või hiiemägi. See hüpotees võib olla mõjutanud ka Toomemäe ohvrikivi identifitseerimist ohvrikivina, kuigi seda toetavaid muid arheoloogilisi ega folkloorseid allikaid ei ole.Andres Tvauri 2001. Muinas-Tartu. Uurimus Tartu muinaslinnuse ja asula asustusloost. Tallinn, Tartu: Ajaloo Instituut, Tartu Ülikool, lk 74-75. Friedrich Robert Faehlmanni kunstmuistend "Vanemuise laul" ("Wannemunne's Sang") esitab väite, et Toomemäel kasvas püha hiis, justkui vaieldamatu üldtunnustatud tõsiasjana: "Da kam nun Alles zusammen, was Leben un Odem hatte, um unsern Domberg herum, auf dem ein heiliger Hain stand." ("Siis tulid kõik kokku, kel elu ja hing sees, meie Toomemäele, kus püha hiis kasvas.")Friedrich Robert Faehlmann 1840. Esthnische Sagen. Verhandlungen der Gelehrten Esthnischen Gesellschaft zu Dorpat 1(1), lk 40. Toomemägi (ka Taaramägi või Taarapaik) on ka üks väheseid Friedrich Reinhold Kreutzwaldi eeposes "Kalevipoeg" mainitud looduslikke pühapaiku, mille asukoht on identifitseeritav.Ott Heinapuu. Eesti looduslikud pühapaigad suulises ja kirjalikus kultuuris "Kalevipoja" näitel. Keel ja Kirjandus 2019, nr 4, lk 270.

 Vaata ka 
 Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituut
 Uppsala tänav
 Inglisild
 Kuradisild

 Viited 

 Välislingid 

 Toomemäe 360° aeropanoraam / aerofoto.

Kategooria:Tartu pargid
Kategooria:Tartu-Maarja kihelkonna looduslikud pühapaigad

Kategooria:Tartu geograafia