Geiser

Geiser on aktiivse geotermilise piirkonna (kuuma) vee ja auru allikas, millel on perioodiline pursketsükkel.

Geisri tekkeks on vaja veeallikat ning maa-alust süsteemi (nt lõhed, reservuaarid jne), mis soojendab vett ja tekitab sellega rõhku. Need kolm tingimust esinevad harva koos, mistõttu on ka geisrid harvaesinev nähtus.

Tegutsevaid geisreid on tuhatkond. Enamik neist asub järgmises seitsmes piirkonnas:
Geisrite org Kamtšatka poolsaarel, Venemaa
Uus-Meremaa Põhjasaar
Islandi saar
Yellowstone'i rahvuspark USA-s 
El Tatio org Tšiilis
Steamboat Springs ja Beowawe Geyser Field Nevada osariigis USA-s
Umnaki saar Aleuudi saarestikus Alaska osariigis USA-s 

Purske kutsub esile maa-alusesse reservuaari kogunenud veeaur, mis, ületades kriitilise rõhu, surub tema kohal oleva vee maapinnale. Suurem osa veest voolab tagasi maa alla, kust ta peagi uuesti välja surutakse.
pisi|Geiser Strokkur (Island) tegutsemas
Leidub looduslikke kuumaveeallikaid, mis pritsivad vett välja kogu aeg, vaibumata nii-öelda laadimiseks. Selliseid allikaid ei nimetata geisreiks, sest definitsiooni järgi on geisri tegevus perioodiline.

On ka külma veega geisreid. Nende puhul ei kutsu purset esile veeaur, vaid vee soojenedes vabanenud süsihappegaas. Sellised on näiteks Herľany geiser SlovakkiasGeyser in Herlany, UNESCO või Andernachi geiser Saksamaal.Frank Patalong: Größter CO2-Geysir der Welt: Eifel für Kaltduscher, Spiegel Online, 7. mai 2012

Vaata ka
 Fly geiser

Viited

Välislingid
Info geisrite kohta
Michigani ülikooli geisrileht
Pilte Islandi geiser Strokkurist