Rahvusvaheline Valuutafond

Rahvusvaheline Valuutafond (inglise keeles International Monetary Fund, lühendina IMF) on rahvusvahelise rahasüsteemi stabiilsuse tagamisega tegelev organisatsioon, mille loomises lepiti kokku 1944. IMF loodi 1945. aastal Bretton Woodsis toimunud rahvusvahelisel rahanduskonverentsil.

Kuni 1970. aastateni oli esiplaanil rahvusvahelise kullastandardi säilitamine. Praegu on Valuutafondi prioriteetideks jätkusuutlik ja stabiilne majanduskasv ning finantskriiside ärahoidmine. Valuutafondil on kokku 191 liikmesriiki. Eesti liitus fondiga 26. mail 1992.

Rahvusvahelise Valuutafondi peamiste tegevusvaldkondadeks on majanduspoliitika seire, finantsabi ja tehniline abi:

IMF-i seiretegevuse eesmärgiks on julgustada riike rakendama sellist majanduspoliitikat ja institutsionaalseid reforme, mis toetaksid jätkusuutlikku ja tasakaalustatud maailmamajanduse arengut.
Rahvusvahelise valuutafondi finantsabi kasutatakse aitamaks riiki ajutiste maksebilansiprobleemide ilmnemisel, et vältida likviidsuskriisi ning selle võimalikku negatiivset mõju majanduskasvule ja teistele riikidele. 
Riigivõimude oskusteabe tugevdamiseks majanduspoliitika planeerimise ja rakendamise osas pakub tehnilist abi.

 Juhtimine 
Rahvusvahelise Valuutafondi juhid
 Ajavahemik Nimi Riik6. mai 1946 – 5. mai 1951Camille Gutt3. august 1951 – 3. oktoober 1956Ivar Rooth21. november 1956 – 5. mai 1963Per Jacobsson1. september 1963 – 31. august 1973Pierre-Paul Schweitzer1. september 1973 – 16. juuni 1978Johannes Witteveen17. juuni 1978 – 15. jaanuar 1987Jacques de Larosière16. jaanuar 1987 – 14. veebruar 2000Michel Camdessus1. mai 2000 – 4. märts 2004Horst Köhler7. juuni 2004 – 31. oktoober 2007Rodrigo Rato1. november 2007 – 18. mai 2011Dominique Strauss-Kahn18. mai 2011 – 5. juuli 2011John Lipsky (kohusetäitja)5. juuli 2011 – 12. september 2019Christine Lagarde1. oktoober 2019 – Kristalina Georgieva

 Eesti osalus Rahvusvahelises Valuutafondis 

IMF kõrgemas otsustusorganis aktsionäride nõukogus esindavad Eestit Eesti Panga president ja tema asendusliikmena rahandusministeeriumi kantsler. 

IMF regulaarses tegevuses osaleb Eesti Põhja- ja Baltimaade valijaskonna kaudu. Sellesse valijaskonda kuuluvad lisaks Eestile veel Island, Leedu, Läti, Norra, Rootsi, Soome ja Taani. Eesti riigi majanduspoliitilisi seisukohti IMF juhatuses esindab nimetatud kaheksa riigi poolt määratud direktor. 2004–2005 on valijaskonna riikide 'eesistuja' Norra, mis senise töökorralduse järgi tähendab nii direktori ametikohta direktorite nõukogus kui ka peakoordinaatori rolli valijaskonna ühisseisukohtade formuleerimisel. Valijaskonna direktori kontoris Washingtonis on ametis ka asedirektor ja nõunikud, kelle läbi on Washingtonis esindatud kõik valijaskonna riigid.

IMF liikmesriigina on Eesti Fondiga kuuel korral taasiseseisvumisjärgsete majandusreformide läbiviimise toetamiseks sõlminud tugilaenulepingu, alates 1995. aastast ei ole laenu tegelikult kasutatud. Laenulepingu sõlmimise eelselt koostati sel puhul iga kord Vabariigi Valitsuse ja Eesti Panga konkreetne majandusprogramm, kus formuleeriti programmiperioodi põhieesmärgid ning nende saavutamiseks vajalikud vahendid. IMF-iga sõlmitud laenulepingutega kaasnenud valitsuse ja Eesti Panga majandusprogrammides on kõige konkreetsemalt olnud formuleeritud taasiseseisvunud Eesti majanduspoliitilised suunad ja vahendid seatavate eesmärkide saavutamiseks. 

Eesti reserv moodustab kogureservidest 0,04%
Reserv lubab meile 1676 häält (kokku hääli 2 519 720)
Häälte osa kogu häältest 0,07%IMF-i liikmed Välja otsitud 12. mai 2012

IMFi ametlik hoiuraamatukogu Eestis on Eesti Rahvusraamatukogu.

Vaata ka
 Bretton Woodsi institutsioonid
 Bretton Woodsi konverents

Viited

 Välislingid 

Rahvusvaheline Valuutafond

Kategooria:Majandus
Kategooria:Rahvusvahelised organisatsioonid