Tallinna Rootsi-Mihkli kirik

Tallinna Rootsi-Mihkli kirik on kirik Tallinna vanalinnas Rüütli tänaval.

 Kirikuhoone 
 Tallinna Uus seek 
Tallinna Uue seegi haiglahoone rajati 16. sajandi alguses Niguliste kiriku omaaegse pastoraadi alt vabanenud territooriumile.  Hoone ehitati 1531. aastal, põhilised ehitustööd tehti aastatel 1526–1531 ning seda kasutati Tallinna Uue seegi hoonena (vaadatud 03.09.2022). 

 Rootsi-Mihkli kirik 
1716. aastal sundis Eestimaa kuberner krahv Aleksandr Menšikov rootslaste Rootsi-Mihkli koguduse lahkuma oma senisest endisest Suur-Kloostri tänaval asunud Tallinna Püha Mihkli kloostrikirikust, kus kogudus oli tegutsenud alates 1. juunist 1631. Alles 1726. aastal leidis rootsikeelne kogudus tegevuse jätkamiseks ruumid Rüütli tänava endistes Tallinna Uue seegi ruumides, kirik (rootsi k. Svensk-Finska St. Mikaels kyrkan i Reval) pühitseti 1733. aastal.

19. sajandil kasutusviisilt talviseks vaestemajaks muutunud seek likvideeriti 1901. aastalRüütli 7/9, Uus seek resp. haigla (nige zekenhus) Rüütli t. 7/9, eestigiid.ee (vaadatud 03.09.2022). 

1920. aastate algul ostis kogudus Tallinna linnalt mõned naaberhooned Rüütli tänaval ja sinna seati sisse koguduse kantselei, rootsikeelne kool ja Rootsi Haridussõprade Ühingu (Svenska Odlingars Vänner) kohalik keskus. 1944. aasta 9. märtsi ööl sai kirik Nõukogude lennuväe pommitamise läbi märkimisväärselt kahjustada: katus läks põlema, aknad purunesid ja sisustus sai viga.

Eesti NSV ajal kasutati hoonet VSÜ Kalev Spordihoone raskejõustikusaali ja treeninguruumidena.

Kirik restaureeriti ja pühitseti 2002. aastal.

 Rootsi-Mihkli kogudus

Eestimaa kubermangu kuulumise ajal Rootsi Kuningriigi koosseisu kasutasid Tallinnas asuvad Rootsi sõjaväeosad garnisonikirikuna Suur-Kloostri tänaval asunud Püha Miikaeli kloostri Rootsi-Mihkli koguduse kirikut.

Pärast Venemaa tsaaririigile edukat Põhjasõda ja Tallinna vallutamist 1710. aastal Vene vägede poolt kasutati Uue Johannese (Jaani) seegi hoonet aastatel 1710–1716 Vene vägede garnisoni Vene Õigeusu KirikunaEesti Õigeusu piiskopkonna halduskorraldus ja vaimulikkond 1945-1953, lk 16, Andrei Sõtšov, kuid suurele kogukonnale jäid need ruumid peagi väikeseks. 1716. aastal sundis Eestimaa kuberner krahv Aleksandr Menšikov rootslaste Rootsi-Mihkli koguduse lahkuma oma senisest endisest Suur-Kloostri tänaval asunud Tallinna Püha Mihkli kloostrikirikust, kus kogudus oli tegutsenud alates 1. juunist 1631. Alles 1726. aastal leidis rootsikeelne kogudus tegevuse jätkamiseks ruumid Rüütli tänava endistes Tallinna Uue seegi ruumides, mis pühitseti 1733. aastal. Vanast kirikust võeti kaasa altar, kantsel ja kaunis baptisteerium, mille autor on puunikerdaja Christian Ackermann. Kaasa võeti ka Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse nimi.Rootsi kirik Tallinnas. Sirp nr 16, 17. aprill 1992

Senine Tallinna Rootsi-Mihkli kirik Suur-Kloostri tänaval muudeti Vene vägede Tallinna garnisoni kirikuks – Theodor Väeülema kirikuks. Analoogselt võtsid Venemaa keisririigi sõjaväelased ka Narvas asunud rootslaste Narva Toomkiriku oma valdusse.

 Tallinna Pauluse kogudus 

 Soome Püha Peetruse kogudus 

 Kalamaja kalmistu 

Eestirootslaste Kirikumuuseum
Kiriku keldris asub 2006. aastast Eestirootslaste Kirikumuuseumhttp://www.stmikael.ee/index.php/et/muuseum (vaadatud 27.08.2015).

Galerii

Vaata ka
Narva rootsi-soome Mihkli kirik

Viited

Kirjandus
Toomas Lilienberg. Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus läbi aegade. Tallinn 1995
Lembit Peegel. AjaPeegel: Kirik, kus poksijad teineteist klobisid. EPL, 2. veebruar 2009

 Välislingid 

Rootsi-Mihkli kogudus
Kiriku taaspühitsemine
Teeliste kirikud

Kategooria:Tallinna vanalinn
Kategooria:Tallinna kirikud
Rootsi-Mihkli