Weser

Weser on jõgi Loode-Saksamaal. Moodustudes Hannoversch Mündenis Fulda ja Werra jõe ühinemisel, voolab see läbi Alam-Saksimaa, jõuab siis hansalinn Bremenisse (vaata: Hansa Liit), enne kui 50 km kaugemal põhjas Bremerhaveni juures Põhjamerre suubub. Vastas(lääne)kaldal Butjadingeni poolsaare jalamil on Nordenhami linn; seega jõesuu on Alam-Saksimaal. Weseri kogupikkus on 452 km. Koos lisajõe Werraga, mis algab Tüüringist, on selle pikkus 744 km. Valgla suurus on 46 306 km². Weseri vasakpoolsed lisajõed on Diemel, Emmer, Werre, Große Aue, Hunte. Parempoolsed lisajõed on Aller ja Lesum.

 Nimi 

Keeleliselt pärineb mõlema jõe, Weseri ja Werra nimi samast allikast, eristumine tulenes vanast keelepiirist ülem- ja alamsaksa keele vahel, mis puudutas Hannoversch Mündeni piirkonda.

Weseri nimi vastab teiste jõgede nimedele, nagu Wear Inglismaal ja Wisła Poolas, mis kõik on lõppkokkuvõttes tuletatud tüvest *weis- "voolama", mis on andnud vanainglise/vanafriisi wāse 'pori, muda', vanapõhjala veisa 'lima, seisev lomp', hollandi waas 'somp; vesine maa' (vaata Waasland), vanasaksi waso 'märg maa, muda', vanaülemsaksa wasal 'vihm, sadu' ja prantsuse vase 'pori, kõnts'.

 Kulg 

Weseri jõgi on pikim jõgi, mille kulg jõuab mereni ja asub täielikult Saksamaa territooriumil.

Jõe ülemjooks viib läbi künkliku piirkonna Weserberglandi. See ulatub Fulda ja Werra ühinemiskohast Porta Westfalicani, kus see voolab kahe mäeaheliku, Wiehengebirge (läänes) ja Weserberglandi (idas) vahel läbi kuristiku.

Mindeni ja Põhjamere vahel on inimesed jõe suuresti kanaliseerinud, võimaldades laevadel kuni 1200 t sellel navigeerida. Kaheksa hüdroelektrijaama tammi seisab sellel pikkusel. Jõgi on Küstenkanali kaudu ühendatud Dortmund-Ems-Kanaliga ning veel üks kanal ühendab selle Bremerhavenis Elbe jõega. Suurt veehoidlat Ederi jõel, Fulda peamisel lisajõel, kasutatakse veetaseme reguleerimiseks Weseril, et tagada aasta läbi piisav sügavus laevaliiklusele. 1914. aastal ehitatud tammi pommitati ja kahjustati tõsiselt Briti lennuväe poolt 1943. aasta mais, põhjustades raskeid purustusi ja umbes 70 surma allavoolu, kuid ehitati nelja kuuga taas üles. Alates 2013. aastast pakub Edersee veehoidla, mis on suur suvekeskus, märkimisväärset hüdroenergiat.

Weser suubub Põhjamerre Saksa lahe lõunaosas. Põhjameres jaguneb see kaheks haruks, mis kujutavad iidset jõesängi viimase jääaja lõpul. Neid kutsutakse Alte Weser ('vana Weser') ja Neue Weser ('uus Weser'). Need kujutavad endast suuri veeteid laevadele, mis suunduvad Bremerhaveni, Nordenhami ja Bremeni sadamatesse. Alte Weseri tuletorn tähistab Weseri põhjapoolseimat punkti. See tuletorn asendas ajaloolise ja kuulsa Roter Sandi tuletorni 1964. aastal.

 Lisajõed 

Weseri suurim lisajõgi on Aller, mis ühineb Bremenist lõunas. Weseri ja Werra lisajõed (lähtest suudmeni) on:

Loendi laad:

 Loetletud suudmest alates, kuid pooled voolusuuna suhtes
 Kaugused ("km …") hüdrograafilisest piirist mere suunas
 "II", "III" ja "IV" tähistavad lisajõgede järku Weseri jne suhtes
 Pärast nimesid on antud pikkused ja valglad.
 Pikema kestvusega pikkused on antud kaldkriipsu taga, pikkused sisaldavad teise nimega ülemjooksu liitega "või"


Loend:

 km 19, parem: Geeste (Bremerhavenis), 42,5 km, 338 km²
 km 33, parem: Lune, 43 km, 383 km²
 km 35,9, parem: Drepte, 37,6 km, 101 km²
 km 52,8, vasak: Hunte, 189 km, 2785 km²
 II: km 125,7: Dümmeri järv
 km 67,6, parem: Lesum, 9,9 või 131,5, 2188 km²
 II: km 9,9, parem Hamme, 48,5 km, 549 km²
↑ : Wümme, 118 / 120, 1585 km²
 km 72,5, vasak: Ochtum, 25,6 või 45 km, 917 km²
 II: km 25,6: vasak Hache, 33 km, 118 km²
 km 125,6, parem: Aller, 260 km, 15 744 km² 
 II: km 63,6, vasak: Leine, 278 km, 5617 km², tugevam kui Aller eespool 
 III: km 112,7, parem: Innerste, 99,7 km, 1264 km²
 III: km 192,8, parem: Rhume, 44 km, 1193 km², tugevam kui Leine eespool 
 IV: km 15,6, parem: Oder (Harz), 56 km, 385 km², Alleri süsteemi tugevaima veetee peavesi
 II: km 97,3, parem: Örtze, 62 / 70 km, 760 km²
 II: km 140,7, vasak: Oker, 218 km, 1822 km², tugevam kui jõgi Aller eespool
 km 184,6, parem: Steinhuder Meerbach 
 ↑ km II: 29 Steinhuder Meeri järv
 km 188,7, vasak: Große Aue, 84,5 km, 1522 km²
 km 261,3, vasak: Werre, 71,9 km, 1485 km²
 II: km 12,7, vasak: Else, 34,6 km, 416 km², Hase haru, kuid suurem osa voolab Emsi
 km 287,7, vasak: Exter, 26,1 km, 109 km²
 km 323,3, vasak: Emmer, 61,8 km, 535 km² 
 km 387,5, vasak: Nethe, 50,4 km, 460 km²
 km 406,5, vasak: Diemel, 110,5 km, 1762 km²
 km 451,5, vasak: Fulda, 220,4 km, 6947 km²
 II: km 45,3, vasak: Eder, 176,1 km, 3361 km², Weseri süsteemi tugevaima veetee peavesi
 III: km 17,1, vasak: Schwalm, 97,1 km, 1299 km²
 ↑ III: km 49,4–70,5: Edersee veehoidla
 II: 120,1, parem: Haune, 66,5 km, 500 km²
 ↑ main stream above km 451,5: Werra, 299,6 km, 5497 km²
 km 566,5, righht: Hörsel, 55,2 või 64,3, 784 km²
 km 9,8, parem: Nesse, 54,5 km, 426 km²
 km 513,1, vasak: Ulster, 57,2 km, 421 km²
 km 604,4, parem: Schleuse, 34,2 km, 283 km²

 Märkimisväärsed linnad 

Linnad Weseri ääres Werra ja Fulda ühinemiskohast suudmeni on Hann. Münden, Beverungen, Höxter, Holzminden, Bodenwerder, Hameln, Hessisch Oldendorf, Rinteln, Vlotho, Bad Oeynhausen, Porta Westfalica, Minden, Petershagen, Nienburg, Achim, Bremen, Brake, Nordenham, Bremerhaven.

Kategooria:Weseri jõgikond
Kategooria:Saksamaa jõed