Füüsikaliste suuruste loend

Loendis on sagedamini kasutatavate füüsikaliste suuruste ja nende ühikute nimetused ja tähised. Elektrotehnilised suurused on detailsemalt esitatud Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loendis.''

pisi|SI baasühikute vahelised metroloogilised sõltuvused

 Põhisuurused 
Tabelis on SI põhiühikutele vastavad Rahvusvahelise suuruste süsteemi ISQ füüsikalised suurused, nende mõõtühikud ja dimensioonid.

Suuruse nimiSuuruse tähis, varutähisSI mõõtühik Ühiku tähis Dimensioon Lühikirjeldusaeg  t  sekund s T  Sündmuse kestusainehulkn  mool mol  N  Aine kogus osakeste arvu järgi elektrivoolu tugevus (voolutugevus) I amper   A I Iseloomustab juhtme ristlõiget või muud pinda ajaühikus läbivat elektrilaengut mass m kilogramm  kg M Inertsi ja gravitatsiooni iseloomustaja ning mõõt pikkus laiuskõrgusraadiusläbimõõtteepikkusl,  Lbhr, Rd, Ds meeter m L  temperatuur T kelvin  K  ΘTermodünaamiline temperatuur, ka temperatuurivahe valgustugevus I, Iv kandela cd J Valgusvoog, mille kiirgab punktikujuline valgusallikas ruuminurga ühiku kohta

 Valik tuletatud suuruseid 
Suuruse nimetusSuuruse tähis, varutähisSI mõõtühikÜhiku tähisLühikirjeldusajakonstant    (tau), T  sekund  s  Kirjeldab eksponentsiaalselt muutuvat siirdeprotsessi dielektriline läbitavus  (epsilon)  farad meetri kohta  F/m Iseloomustab dielektrikute elektrilise polarisatsiooni võimetdielektriline polarisatsioon  P  kulon ruutmeetri kohta  C/m2   Omavahel seotud elektrilaengud molekulis nihkuvad välise elektrivälja mõjuldünaamiline viskoossus   (eeta) paskalsekund  Pa·s  Iseloomustab vooliste (vedelike, gaaside) sisehõõrdumist; CGS-süsteemi ühik puaas (P)ekvivalentdoos, ekvivalentne kiirgusdoos  H  siivert Sv  Kiirgusenergia kiiritatava objekti massi kohta elektrijuhtivusG siimens S  Keha võime juhtida elektrivooluelektrilaengq kulonC Iseloomustab kehade elektromagnetilist vastastikmõjuelektriline potentsiaal   (fii)  volt  V  Väljendab elektrilaengu potentsiaalse energia ja laengu suuruse suhetelektrivoog   (psii) kulon  C  Näitab elektrivälja suutlikkust läbida vaadeldavat pinda elektrivoo tihedus ehk elektriline nihe D  kulon ruutmeetri kohta  C/m2 Kirjeldab makroskoopilist elektriväljaelektrivälja tugevusE volt meetri kohta V/m Punktlaengule mõjuv jõud elektriväljasenergiaE, W džaul J Keha või mateeria liikumise üldine mõõt entalpia  H  džaul  J  Termodünaamilise süsteemi siseenergiaentroopia  S  džaul kelvini kohta  J/K  Kirjeldab termodünaamilise süsteemi võimalike juhuslike ümberpaigutuste arvuerienergia   (roo), w  džaul kilogrammi kohta  J/kg  Energia massiühiku kohta erijuhtivusσ, γ, κsiimens meetri kohta S/m Iseloomustab aine või materjali elektrijuhtivusterikaal   (gamma)  njuuton kuupmeetri kohta  N/m3 = kg/(m2·s2) Aine kaal ruumalaühiku kohtaeriruumala, erimaht  v  kuupmeeter kilogrammi kohta   m3/kg  Aine massiühiku ruumalaerisoojuscdžaul kilogrammi ja kelvini kohtaJ/(kg·K) Soojusmahtuvus massiühiku kohtaeritakistus   (roo)  oom·meeter  Ω·m  Iseloomustab antud materjalist elektrijuhi võimet avaldada teda läbivale elektrivoolule takistustfookuskaugus  f  meeter  m Optilise süsteemi peapunkti ja fookuse vaheline kaugusheledusL, Lvkandela ruutmeetri kohtacd/m2 Väljendab isehelendavalt või hajutavalt pinnalt antud suunas lähtuvat valgusvooguheliintensiivsus, helitugevusIvatt ruutmeetri kohtaW/m2Helienergia voo tihedus helirõhkppaskalPaHeli levimisel õhus või vedelikus tekkiv lisarõhkhelirõhutaseLpdetsibelldBHelirõhu ja kuuldelävele vastava helirõhu suhe detsibellideshõõrdetegur   (müü)  üks  1  Iseloomustab kahe keha vahelise hõõrdejõu ja survejõu suhetimpulsimoment, liikumishulga moment, pöördeimpulss   L   njuutonmeetersekund  N·m·s  Pöörlemist iseloomustav dünaamiline suurusimpulss, liikumishulkpkilogramm-meeter sekundis kg·m/s Keha võime mõjutada teisi kehasid oma massi ja kiirusegainduktiivsusL henri HPõhineb endainduktsioonilinertsimomentI, Jkilogramm korda meeter ruuduskg·m2Pöörleva keha inertsi mõõtintensiivsus    I, S, E, M, q ,  (psii) vatt ruutmeetri kohta  W/m<up>2</sup>  Näitab, kui palju energiat läbib pindalaühikut ajaühikus jõudF njuuton NKehade vastastikmõju mõõtjõumoment Mnjuutonmeeter N·mJõu võime  põhjustada keha pöördliikumistkaalFg njuuton NIseloomustab  jõudu, millega kehale mõjub gravitatsioon või inertskasutegur   (eeta) üks  1  Väljendab saadava kasuliku energia ja kulutatud energia suhetkeemiline potentsiaal   (müü)  džaul  J  Olekufunktsioon muutuva osakeste arvuga termodünaamiliste süsteemide kirjeldamisekskiirendus(lineaarkiirendus) a meeter sekundi ruudu kohta m/s2 Kiiruse muutus ajaühikuskiirgavus   Me  vatt ruutmeetri kohta  W/m2  Kiirgusvoog kiirgust väljasaatva efektiivpinna kohta  kiirgusdoos, neeldumisdoos  D  grei  Gy  Aines neeldunud ioniseeriva kiirguse energia massiühiku kohta kiirgustugevus  Ie  steradiaan  sr  Kiirgusvoog ruuminurga kohta kiirgusvoog ||  || vatt || W || Kiirgusenergia ajaühikus kiiritustihedusE, Eevatt ruutmeetri kohta W/m2 Iseloomustab pinnaelemendile langevat kiirgusvoogukiirusv meeter sekundis m/s Läbitud teepikkus ajaühikuskinemaatiline viskoossus   (nüü)  ruutmeeter sekundis  m2/s  Dünaamilise viskoossuse ja tiheduse jagatislainepikkus (lambda) meeter m Laine poolt läbitav teepikkus ühe perioodi jooksulliikumishulga moment, impulsimoment, pöördeimpulss   L   njuutonmeetersekund  N·m·s  Pöörlemist iseloomustav dünaamiline suurus magneetumus  M  amper meetri kohta  A/m  Iseloomustab füüsikalise keha magneetumistmagnetiline induktsioon, magnetvälja tihedusB tesla T Määrab magnetväljas liikuvale elektrivooluga juhtmele mõjuva jõu magnetiline läbitavus   (eeta) henri meetri kohta  H/m  Iseloomustab aine magneetumise võimetmagnetiline polarisatsioon  J  tesla  T  Iseloomustab magnetinduktsiooni magnetilises materjalis, võrreldes magnetväljaga vaakumismagnetvoog (fii) veeber WbMagnetilise induktsiooni voog läbi mingi pinnamahtelastsusmoodul,  ruumpaisumismoodul || K, B || paskal || Pa || Iseloomustab keha igakülgsel kokkusurumisel selle suhtelist mahu muutust mahtuvusC farad F Iseloomustab elektrijuhi või kondensaatori võimet mahutada elektrilaengutmehaaniline (tõmbe- või surve-) pinge   (sigma)  paskal  Pa  Iseloomustab tahkise mõttelisel pinnal mõjuva sisejõu intensiivsustmolaarmass  M  kilogramm mooli kohta  kg/mol   Aine ühe mooli osakeste (aatomite, molekulide) massmolaarne kontsentratsioonc mool kuupmeetri kohta mol/m3Aineosakeste hulk ainete segu ruumala kohtamolaarruumala  Vm  kuupmeeter mooli kohta  m3/mol  Aine ühe mooli osakeste (aatomite, molekulide) ruumala mõju  S  džaulsekund  J·s  Füüsikalises protsessis osaleva energia ja protsessi kestuse korrutis neeldumisdoos, kiirgusdoos  D  grei  Gy  Aines neeldunud ioniseeriva kiirguse energia massiühiku kohta nihkemoodul, nihkeelastsusmoodul  G  paskal  Pa  Iseloomustab materjali vastupanu nihkedeformatsioonile nihkepinge, tangentsiaalpinge    (tau)  paskal  Pa Piki lõikepinda mõjuva mehaanilise pinge komponentnormaalelastsusmoodul, Youngi moodul   E  paskal  Pa  Iseloomustab materjali jäikust tõmbel (survel) normaalpinge   (sigma)  paskal  Pa Pinna normaali sihis mõjuva mehaanilise pinge komponent)nurk, tasanurk(kreekaväiketäht) radiaan radNurk sirgete vahel tasapinnalnurkkiirendus (alfa) radiaan sekundi ruudu kohta rad/s2 Ringliikumise kiiruse muutusnurkkiirus(oomega) radiaani sekundis rad/s Ringliikumise kiirusnurksagedus   (oomega) radiaan sekundis  rad/s  Perioodiliselt võnkuva süsteemi võngete arv 2π sekundi jooksulpindala A, S ruutmeeter m2Pinna suurusperioodT sekund sÜhe täisvõnke kestuspoolestusaeg  T½  sekund  s  Näitab, kui pika ajavahemiku möödumisel muutub radioaktiivse aine kogus poole väiksemakspöördeimpulss, impulsimoment, liikumishulga moment   L   njuutonmeetersekund  N·m·s  Pöörlemist iseloomustav dünaamiline suurus pöörlemissagedus, pöörlemiskiirus nüks sekundiss‒1 ehk 1/s ehk p/sTäispöörete arv ajaühikusradioaktiivse aine aktiivsus  A  bekrell Bq  Aines lagunevate radioaktiivsete aatomituumade arv ajaühikus ringsagedus   (oomega)  radiaan sekundis  rad/s  Perioodiliselt võnkuva süsteemi võngete arv 2π sekundi jooksulruumalaV kuupmeeter m3Ruumiosa suurusruuminurkΩ (oomega)steradiaansrTipunurk koonusel, mille tipp on kera keskmes ja põhja serv kera pinnalruumpaisumismoodul, mahtelastsusmoodul  K, B  paskal  Pa  Iseloomustab keha igakülgsel kokkusurumisel selle suhtelist mahu muutust rõhkp paskal PaPinnaühikule risti mõjuv jõudsagedusf herts HzVõngete arv sekundissiseenergia  U  džaul  J  Termodünaamilise süsteemi energia see osa, mis sõltub ainult süsteemi sisemisest olekustsoojushulk Q  džaulJSoojusvahetust iseloomustav suurussoojusjuhtivus, soojusjuhtivustegur  (lambda) vatt meetri ja kelvini kohtaW/(m·K)Iseloomustab aines soojuse levimise määrasoojusläbikandetegur  k, U vatt ruutmeetri ja kelvini kohta  W(m2·K)  Iseloomustab soojuse siirdumist läbi piirdetarindi (nt seina) ühest keskkonnast teisesoojusmahtuvus Cpdžaul kelvini kohta J/KEnergia hulk, mis on vajalik keha temperatuuri tõstmiseks ühe kraadi võrrasoojusvoog (soojusvoolu tihedus)    vatt ruutmeetri kohta  W/m2  Soojushulk, mis kandub soojusvahetuse puhul ühes ajaühikus läbi vaadeldava pinna pindalaühikusoojusvool    vatt  W  Soojushulk, mis kandub ajaühikus läbi vaadeldava pinnasoojusülekandetegur   (alfa), h vatt kelvini ja ruutmeetri kohta  W/(K·m2)  Iseloomustab  konvektiivse  soojusülekande intensiivsust tahke ja vedela või gaasilise keskkonna eralduspinnal takistus  R oom Ω Elektrijuhi omadus avaldada elektrilaengute liikumisele takistavat mõjutangentsiaalpinge, nihkepinge    (tau)  paskal  Pa Piki lõikepinda mõjuva mehaanilise pinge komponent)termiline energia  Eth'  džaul  J  Aine osakeste korrapäratu liikumise energiatihedusρ (roo) kilogramm kuupmeetri kohta kg/m3 Mass ruumalaühiku kohtatööW,  A džaul J Iseloomustab energia üleminekut ühest liigist teisevalgushulkQ, Qvluumensekundlm·sKiirgusenergiat nägemisaistingu järgi väljendav suurusvalgussäritusH, Hv, Qlukssekundlx·sVastuvõetud valgushulga pindtihedusvalgustustihedus ehk valgustatusE, Evlukslx Pinnale langeva valgusvoo pindtihedusvalgusviljakusluumen vati kohtalm/WValgusallika valgusvoo ja selle tekitamiseks tarbitava võimsuse jagatisvalgusvoog  (fii),  luumenlm Väljendab kiirgusvoo valguslikku toimetviskoossus  (eeta) paskalsekund Pa·s Iseloomustab voolite (vedelike, gaaside) sisehõõrdumist; CGS-süsteemi ühik puaas (P)vastastikune induktiivsusM henri H Iseloomustab kahe või enama vooluahela vastastikust magnetilist mõjuvoolutihedusJ,  S amper ruutmeetri kohta A/m2 Juhi ristlõikepinda läbiva elektrivoolu ja selle pinna pindala jagatisvõimsusPvattWAjaühikus tehtav töö

Vaata ka
Rahvusvaheline suuruste süsteem
SI-süsteem
SI-süsteemi põhiühikud
Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
 Füüsikakonstandid

Välislingid
 Suuruste ja ühikute tähistest
 Le systeme international dunites SI


Kategooria:Füüsika loendid