Etaanhape

Etaanhape ehk äädikhape, keemilise valemiga CH3COOH (M = 60,05 g/mol), on värvuseta, spetsiifilise lõhnaga hügroskoopne vedelik. Etaanhape on tuntuim karboksüülhape. Etaanhape on efektiivne nii lahustina kui ka lahustatava ainena. Etaanhapet nimetatakse ka atsetaathappeks (millest ka happeaniooni nimetus -atsetaat, näiteks ühendis naatriumatsetaat) ja metaankarboksüülhappeks. Kontsentreeritud etaanhapet nimetatakse jää-äädikhappeks.,Janno Puks Tallinna Arte ja Kristiine Gümnaasium. Kasutatud 29.09.2013.

pisi|Etaanhape      

Äädikhappe molekuli tähistatakse tihti lühendatult AcOH, milles Ac märgib atsetüülrühma.  Äädikhape on toidulisaaine E260. Äädikhappe molekuli deprotoneerumisel lahuses moodustuvat aniooni CH3COO– nimetatakse atsetaadiks ehk atsetaatiooniks.                         
 Tootmine 

Etaanhapet leidub nii toiduainetes kui ka organismide kudedes ning eritistes. Etaanhape tekib puidu kuumutamisel hapniku juurdepääsuta ja alkoholi kääritamisel. Tööstuslikult on võimalik äädikhapet saada butaani oksüdeerimisel ja etanaali katalüütilisel oksüdeerimisel. 

 Kasutusalad 

Äädikhapet kasutatakse toiduainete säilitamiseks, maitsestamiseks ja marineerimiseks. Etaanhapet kasutatakse ka ravimite, lakkide ning atsetooni valmistamiseks. Etaanhappe estrid on kasutusel kondiitritööstuses ja parfümeerias. Etaanhappe sooli kasutatakse umbrohutõrjes, meditsiinis ja tekstiilitööstuses.  

 Ohtlikkus 
Etaanhape on tuleohtlik ja võib põhjustada tugevat söövitust. Kõrgetel temperatuuridel võivad tekkida plahvatusohtlikud aurusegud. Aine on ärritava toimega ja võib tekitada raskesti paranevaid haavu ning absorbeeruda organismi. Nahale sattudes võib tekitada haavu, ville ja hüperkeratoosi. Aurude sissehingamisel kahjustab hingamisteid ning võib tekitada pöördumatuid kahjustusi. Etaanhape on ohtlik ka veeorganismidele.,Ohutuskaart. Kasutatud 29.09.2013

 Esmaabimeetmed 

Sissehingamisel tuleb kannatanu viia värske õhu kätte ning panna pooleldi istuvasse asendisse. Kahjustused ei pruugi kohe ilmneda. 

Allaneelamisel ei soovitata oksendamist esile kutsuda, vaid loputada suud ning juua rohkelt vett. 

Nahale sattumisel tuleb nahka loputada veega ning eemaldada saastunud riided. 

Silma sattumisel on vaja kohe loputada silmi rohke veega 15 minuti vältel. Kontaktläätsed tuleb võimalusel eemalda.  

Kõikidel eespool nimetatud juhtudel tuleb kohe arsti poole pöörduda. 

 Püsivus ja reaktsioonivõime 
Normaalrõhul ja -temperatuuril on etaanhape püsiv aine. Aine reageerib enamiku metallidega, karbonaatidega, hüdroksiididega, oksiididega ja fosfaatidega. Etaanhapet ei tohi kuumutada ja see ei sobi lämmastikhappega, alkoholidega, oksüdeerijatega, ammooniumnitraadiga ega peroksiididega.

 Füsiko-keemilised omadused 
Äädikhappe sulamistemperatuur on 16–17 °C ja keemistemperatuur 118–119 °C. Äädikhape on nõrk hape, mille happe dissotsiatsioonikonstant Ka (tuntud ka kui happelisuse konstant) on 1,75 × 10−5. Aine on lõpmatult veeslahustuv, samuti lahustub lõpmatult enamik üldkasutatavates orgaanilistes lahustites (sh etanoolis, diklorometaanis, tolueenis, dietüüleetris).

 Vaata ka 
Karboksüülhapped
Äädikas

 Viited 

Kategooria:Karboksüülhapped
Kategooria:Säilitusained