Maateaduste mõisteid (J)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad J-tähega.

Jaagarahu lade – 
Jaani lade – 
jaanuari keskmine õhutemperatuur – 
jadeiit – 
jalam – 
jaspis – 
jelaan – 
joastik – 
Joides Resolution – 
Joldiameri – 
jooneline erosioon – 
joonvälk – 
juga – koht jõel, kus vesi langeb astangust
jugavool – 
juudikivi – 
juuli keskmine õhutemperatuur – 
Juura (geoloogia) – 
Juuru lade – 
juveniilne vesi – 
jõe kontiinumi kontseptsioon – jõe lang – jõe pikkuse ja languse suhe
jõe langus – jõe lähte ja suudme absoluutse kõrguse vahe
jõe lähe – koht, kust jõgi algab
jõe pikiprofiil – 
jõe veerežiim – 
jõe äravool – kindlas ajavahemikus valgalalt veekogusse voolanud vee maht
jõeorg – 
jõesaar – 
jõesete – 
jõestik – peajõgi koos lisajõgede ja harujõgedega
jõesäng – jõeoru sügavaim osa, milles kogu aeg voolab vesi
jõeterrass – 
jõevõrgu tihedus – 
jõgi – mööda maapinda kulgev looduslik mageda veega vooluveekogu, mis kulgeb piki väljakujunenud jõesängi merre, järve või teise jõkke
jõgikond – ala, kust jõgi saab oma vee
Jõhvi lade – 
jäide – 
jälgelement – keemiline element, mis moodustab kivimi koostisest vähem kui 0,1%
jämedateraline struktuur – 
järeltõuge – 
järsak – 
järskrannik – järsult sügavneva merepõhjaga rannik
järta – 
järv – 
Järva jäätumine – 
järvelubi – 
järvemuda – 
järvesaar – 
järvesete – 
järvestik – 
järveterrass – 
järvistu – 
jää – 
jääaeg – 
jääjärv – 
jääkate – 
jääkoobas – 
jääkoorik – 
jääkosk – 
jääkriim – 
jääkruup – 
jääksoo – soo, kus turbavarud on ammendatud või turba tootmine on lõpetatud
jääkulutus – 
jääkõrb – 
jääkünd – liikuva liustiku poolt teostatav murenenud materjali transport
jäälahe – 
jäämägi – 
jäämüts – 
jäänukjärv – 
jäänukkõrgendik – 
jäänuksaar – 
jäänuksete – 
jäänõel – 
jääpaisjärv – 
jääpuursüdamik – 
jäärak – 
jääsammas – 
jääsein – 
jäätumine (glatsioloogia) – 
jäätumine – 
jäävaheaeg – 
jäävihm – 
jäävöönd – 
jütja – 

J