Talsi

Talsi () (saksa keeles Talsen, liivi keeles Tālsa) on linn Lätis Kurzemes, Talsi piirkonna keskus. Linn asub Vilkmuiža järve ja Talsi järve kallastel.

Linnas on avalik raamatukogu.

Talsis eristatakse järgmisi linnaosasid: Krievrags, Lauktehnika ja Vilkmuiža.Vietvārdu datubāze 

Linnas asuv 55 puurauk on siluri Adavere lademesse kuuluvate Irlava kihtide stratotüüp. 

Talsi on Võhma sõpruslinn.

Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Talsi linna ajalooline keskus,Talsu pilsētas vēsturiskais centrs pannoo-triptühhon Kurzeme,Panno triptihs "Kurzeme" Kupferi kabel,Kupfera kapliča Talsi luteri kirikTalsu luterāņu baznīca oreli,Ērģeles oreliprospektiĒrģeļu prospekts ja E. Fischeri epitaafiga,Epitāfija E.Fišeram Talsi muinaslinnus,Talsu pilskalns ar senpilsētu Talsi ordulinnus,Talsu viduslaiku pils (Dzirnavkalns) Talsi muinaskalmedTalsu senkapi ja Vilkumuiža järve muinaskalmed.Vilkumuižas ezera senkapi

Regionaalse aitse all on kaks pannood aadressil Lielā iela 25,Panno "Satikšanās", "Savienošanās"  elumaja aadressil Baznīcas laukums 1Dzīvojamā ēka ja Firckside suguvõsale kuulunud Villa Hochheim koos seda ümbritseva pargiga.Firksu nams "Villa Hochheim" ar parku

Kohaliku kaitse all on Talsi gümnaasiumi direktori A. Dreimanise elukoht aadressil Saules iela 6,Talsu ģimnāzijas direktora A.Dreimaņa dzīvesvieta Talsi kiriku hauaplaadid,Kapa plāksne kantselKancele ja altar.Altāris

Looduskaitse all on kaks Vilkmuiža järve kirdekaldal kasvavat sangleppa, Talsi dendropark, kolm hobukastanit, üks hõberemmelgas, üks saar, üks tamm, üks mägivaher ja Bētiņu iela pärn.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Ajalugu

Ajalooallikates on asulat esmamainitud 1231. aastal. Talsi muinaslinnus oli kuralaste Vanema muinasmaakonna üks tähtsamaid keskusi. Aastal 1434 rajati sinna Talsi ordulinnus, mis kuulus Kandava foogtkonda. Keskajal oli Talsi alev. Asulale mõjus laastavalt Teine Põhjasõda, mil Talsi kannatas aastal 1657 katku käes ja Rootsi sõdurid hävitasid aastal 1659 sealse ordulinnuse. Põhjasõja ajal laastas Talsit taas katk, nii et aastal 1710 oli sinna jäänud vaid 10 elanikku.

Aastal 1894 sai Talsi osalised linnaõigused. Kuni aastani 1897 olid suurem osa alevi elanikest juudid. Talsi oli tsaariajal Talsi kreisi keskuseks. Linn aastast 1917. Toona läbis linna idaosa Stende ja Ventspilsi vaheline kitsarööpmeline raudtee, Talsi raudteejaamast lähtusid Mērsragsi, Rojasse ja Dundagasse viivad haruliinid. Raudtee tegutses 1960. aastateni, kuigi selle tähtsus pärast Riiast Ventspilsi viiva maantee valmimist vähenes. Linn oli Talsi rajooni keskus kuni 1. juulini 2009.

Elanike arv
<tr valign=top><td>
 10 (1710)
 199 (1800)
 852 (1844)
 1485 (1863)
 3424 (1881)
 4200 (1897)
 5100 (1914)
 1140 (1915)
 2978 (1920)
 4077 (1925)
 4192 (1930)
 4116 (1935)
 3727 (1943)
<td>
 6101 (1959)
 8515 (1970)
 10 776 (1979)
 13 031 (1989)
 12 404 (2000)
 11 900 (2007)
 10 297 (2011)
 9980 (2013)
 9712 (2015)
 9264 (2017)
 9126 (2019)
 9026 (2020)
 9163 (2025)

Galerii

 Viited 

 Välislingid 

http://www.talsi.lv/

Kategooria:Läti linnad
Kategooria:Talsi kreis
Kategooria:Talsi piirkond