Konstantin Konik

Konstantin Konik VR III/1 (31. detsember (vkj 19. detsember) 1873 Tartu – 3. august 1936 Tartu) oli eesti arst, poliitik ja ühiskonnategelane, Eestimaa Päästekomitee liige (1918).

Haridustee
Tartu Õpetajate Seminari algkool
Tartu Kubermangugümnaasium (1885–1893)
Tartu Ülikooli arstiteaduskond (1893–1899)
sooritas keisriarsti eksamid Tartu Ülikooli juures (1900)
õiendas Odessa Ülikooli juures arstiteaduse doktori eksami 1903
omandas dr. med. kraadi Tartu Ülikooli juures (1908)

Töökäik
Tartu Ülikooli haavakliiniku alamassistent (1897–1898)
arst Podoolia kubermangus Ukrainas (1899)
Odessa Evangeeliumi haigemaja haavaosakonna assistent (1900–1904)
osales Vene-Jaapani sõjas Odessa Punase Risti osakonna ordinaatorina (1904–1905)
töötas Tartu Ülikooli haavakliinikus, hilisema Eesti sanitaarkindrali prof Werner Zoege von Manteuffeli assistendina (1905–1908)
Alates 1909. aastast töötas Tallinnas eraarstina, Eesti Arstide Erahaigla juhatajana (1912), Vene-Balti laevatehase vanemarstina (1913–1918), Tallinna Juhkentali sõjaväehaigla arstina (1918) ja Tallinna Keskhaigla haavaosakonna juhatajana (1918)
Tallinna Linnavalitsuse Tervishoiubüroo juhataja (1915–1917)
Päevalehe juhatuse esimees (1917)
Eesti Ajutise Maavalitsuse liige ja tervishoiuosakonna juhataja (1917)
Eesti Päästekomitee liige (1918)
Siseministeeriumi Tervishoiu Peavalitsuse juhataja (1918–1920)
Asutava Kogu liige (1919–1920)
Tartu Ülikooli kirurgia professor (1920–1936), arstiteaduskonna dekaan (1920–1931) ja Tartu Ülikooli Haavakliiniku juhataja (alates 1920)
Tartu Ülikooli prorektori kohusetäitja (1927)
Riigikogu liige (1932–1933)
Eesti Vabariigi haridus- ja sotsiaalminister Jaan Tõnissoni neljandas valitsuses (1933)

Ühiskondlik tegevus
pisi|Nikolai Triigi joonistus "Prof. dr. Konstantin Konik" 1928. aastast
Eesti Üliõpilaste Seltsi liige
1905. aastast osales poliitilise radikaalina Eesti ühiskondlikus elus
Eesti Rahvameelse Eduerakonna asutajaid (1905)
osaühingu Estonia nõukogu liige (1910–1911) ja esimees (1912–1918)
Põhja-Balti Arstideseltsi asutajaid ja eestseisuse liige (laekahoidja) (1912–1918)
Eestimaa Spordiselts Kalevi asutajaliige (asutatud 27. mail 1913)
ajakirja Tervis toimetuse liige (1913–1916) ja vastutav toimetaja (1913–1915)
Eesti Tööerakonna asutajaliige (1917)
Saksa okupatsiooni ajal (1918) oli vangis
Akadeemilise Arstiteaduse Seltsi asutajaid (1922) 
Tartu Arstide Seltsi liige 
Tuberkuloosi Vastu Võitlemise Liidu esimees ja juhatuse liige
ajakirja Eesti Arst toimetuse liige (1922–1929)
kuulus 1920. aastate lõpul Eesti Kultuurkapitali nõukokku

Isiklikku
Koniku isa Peeter Konik oli Tartus voorimees. Abielus Matilde-Alviine Pistrikuga (1909–1929) ja Viktooria Triigiga (neiuna Martna, 1930–1935). Tema teise naise isa oli Mihkel Martna. Lapsi tal ei olnud, kuid aastal 1933 adopteeris ta teise naise tütre Kadri Viktoria Triigi, kes oli kunstnik Nikolai Triigi tütar.

1933. aasta sügisel tabas Konikut depressioon (paine) ja seejärel parema kehapoole halvatus ajuarteri ummistuse tulemusel.Ajavaod (31.01.2016). Küllo Arjakase monoloogia Konstantin Konik suri Tartus 3. augustil 1936 insulti. Talle korraldati riiklik matus. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Tunnustus
13. oktoobril 2023  avati Tartu ülikooli raamatukogu kõrval Konstantin Koniku mälestusmärk (skulptor Paul Mänd, arhitekt Andres Mänd). 2018. aastal avati Pärnus mälestusmärk "Ajahetk" Eesti Vabariigi loojatele, Eestimaa Päästekomitee liikmetele, Konstantin Pätsile, Jüri Vilmsile ja Konstantin Konikule ning Pärnus iseseisvusmanifesti ette lugenud Hugo Kuusnerile.
 1920 Vabadusristi III liigi 1. järk teenete eest Eesti riigi rajamisel
 Eesti Vabadussõja mälestusmärk
 1922 Eesti Punase Risti mälestusmärgi III järk
 1929 Eesti Punase Risti teenetemärgi I järgu II klass
 1930 Kotkaristi I klassi teenetemärk

Viited

Kirjandus
 Konstantin Konik, "Vaba maa" (sisaldab K. Koniku kirjutisi ning meenutusi ja artikleid tema kohta). Koostanud Küllo Arjakas ja Hando Runnel, saatesõna Küllo Arjakas. Ilmamaa, Tartu 2004, 448 lk.
 Arne-Lembit Kööp, "Konstantin Konik – arst, kes seisis Eesti Vabariigi sünni juures" – Hippokrates (arstide kuukiri), 2006, märts, lk. 219–222
 Küllo Arjakas. Konstantin Konik: unustatud suurmees. Tallinn: Eesti Päevaleht, 2008.

 Välislingid 
 Küllo Arjakas, "Saaga Konstantin Konikust" Horisont 2003, nr 2, lk 42–46
 Peeter Järvelaid, raamatu "Vaba maa" arvustus   Eesti Ekspress, 7. jaanuar 2005
 Ene Puusemp, "Kes oli Konstantin Konik?" Tartu Postimees. 23. veebruar 2005, lk 8
 Küllo Arjakas, Kes on kolmas «kuningas»? Postimees 23. veebruar 2007 


Kategooria:Eesti haridusministrid
Kategooria:Seadusandliku Delegatsiooni liikmed
Kategooria:V Riigikogu liikmed
Kategooria:Eesti Tööerakonna poliitikud
Kategooria:Tallinna linnavolikogu liikmed
Kategooria:Eesti arstid
Kategooria:Tartu Ülikooli arstiteaduskonna dekaanid
Kategooria:Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professorid
Kategooria:Sõjaministeeriumi koosseis
Kategooria:Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Kategooria:Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Kategooria:Vabadusristi III liigi 1. järgu kavalerid
Kategooria:Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu II astme kavalerid
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1873
Kategooria:Surnud 1936