Löökpillid

pisi|Bambusest löökpillidega musitseerimine Indias, Keralas 2012. aastal
Löökpillid on muusikainstrumendid, mille heli tekitatakse löögi abil. Heli tekitatakse lüües spetsiaalse nuia, pulga või muu vahendiga. Heli võib tekitada ka sõrmede, käe, rusika või jalaga lüües või koputades, kuid ka raputades, kõigutades, nöörist tõmmates, kraapides, hõõrudes, puhudes jne. Tehniliselt keerulisemate löökpillide puhul kasutatakse heli tekitamise juhtimiseks klaviatuuri. 

Heliallika järgi jagatakse löökpillid:
membraanpillideks, mille heli tekib lüües vastu pinguletõmmatud nahast või muust materjalist membraani
korpuspillideks, mille heli tekib vastu instrumendi korpust lüües

Veel liigitatakse löökpillid helikõrguse või selle puudumise põhjal:
kindla helikõrgusega löökpillid
ebamäärase helikõrgusega löökpillid

Eestikeelne nimetus
Sõna "löökpill" tõi tõlkelaenuna (saksa Schlaginstrument) eesti keelde heliloojast keeleteadlane Karl August Hermann, kes on tublisti üle saja tänapäevani vastu pidanud sõna autor.Reet Kasik. Kust tuli helilooja? Sirp. 05.07.2019. Sõna "löökpill" võttis Hermann kasutusele 1886. aastalSõna "löökpill" Sõnaveebis (vaadatud 28.10.2019)., kuid aastate jooksul tutvustas ta oma muusikaalastes kirjutistes veel selliseidki uudissõnu nagu "helilooja", "heliredel", "üksiklaul", "kirikulaul", "keelpill", "avamäng", "metsasarv", "tiibklaver" jm. 

Vaata ka
Korpuspillid
Löökpillide loend
Membraanpillid
Muusikainstrumentide alfabeetiline loend
Muusikainstrumentide süstemaatiline loend

Viited

 Löökpill