Aadria meri

pisi|Vahemere eestikeelne kaart
Aadria meri on sopistunud osa Vahemerest, mis ühendub Otranto väina kaudu Joonia merre.

Nimi
Mere nimi (ladina keeles Mare Hadriaticum) tuleneb tõenäoliselt vanadelt illüürlastelt Etruurias. Po jõe suudmeharuna kulgenud ja tänaseks kadunud etruskide kaevatud jõesängi kutsuti nimega Atria või Hatria. Tänapäeval tähistab sama asukohta linn Adria, kust kirdes asuvasse Veneetsiasse on linnulennult 48 km. Illüüria keeles tähendas sõna adur kas vett või merd.https://books.google.ee/books?id=M1JIPAN-eJ4C&redir_esc=y

Vana-Kreeka meresõitjad nimetasid merd Κρόνιον πέλαγος ('Saturni meri').

Nüüdisaegne nimi eri keeltes
Αδριατική θάλασσα (kreeka keeles)
Deti Adriatik (albaania keeles)
Jadransko more (horvaadi, bosnia ja montenegro keeltes)
Јадранско море (serbia keeles)
Jadransko morje (sloveeni keeles)
Mar Adriàtico (veneetsia keeles).
Mâr Adriatic (friuuli keeles)
Marea Adriatică (istrorumeenia keeles)
Mare Adriatico (itaalia keeles)
Mèr Adriatic (emilia keeles) 

Lõunaslaavi keeltes kutsutakse merd lihtsalt ka tihti nimega Jadran.

Kirjeldus
Aadria meri on piklik, loode-kagusuunaline, pikkusega umbes 800 km ja pindalaga 144 000 km². Loodeosas on suuremas osas sügavus alla 200 meetri. Sügavaim, kuni 1230 meetrit, on kaguosa, kuid Vahemere nõost on see osa eraldatud kõrge veealuse künnisega.

Aadria mere edelarannik on valdavalt madal ja liivane, kirderannik aga kaljune ja seal on Dalmaatsia saared. Loodeosas on rannik eriti madal ja soine, seal asub Veneetsia.

Aadria merre suubuvatest jõgedest on suurim Po. Nendest lähtuv mage vesi hoovab mere edelarannikut mööda kagusse, seetõttu on Aadria mere vesi Vahemere veega võrreldes magedam ja sogasem ning talvel külmem.

Aadria mere põhjaosa on üks väheseid Vahemere osi, kus loodete kõrgus ulatub ühe meetrini.

Aadria nullpunkt

Austrias, Sloveenias, Horvaatias ning ka mujal Lääne-Balkanil kasutatakse vertikaalse nullpunktina Trieste sadamas mõõdetavat meretaset. Sartorio muuli juures olevalt veemõõdulatilt kontrollitakse seda aastast 1875, määratud korraldus pärineb Austria-Ungarist.

Vaata ka
 Drini laht
 Veneetsia laht

Viited

Välislingid

Kategooria:Vahemere mered