Eesti Rahva Muuseum

Eesti Rahva Muuseum (lühend ERM) on Eesti kultuuri ja Eesti ajaloo ning soome-ugri kultuuride muuseum Tartus. See asutati 1909. aastal.

ERM-is on kaks püsinäitust ("Kohtumised" ja "Uurali kaja") ja vahetatavad näitused. Lisaks näitustele toimub muuseumis aastas üle 600 ürituse, sh konverentsid, hübriidkonverentsid, teatrietendused, kontserdid; regulaarselt koguneb ERM-i hõimuklubi ja toimuvad sarja "Maailm ja rahvad" ettekandeõhtud. Külalised saavad muuseumiga tutvuda nii omal käel kui ka giidiekskursioonide käigus, saab osaleda muuseumitundides ja õpitubades. ERM-i kirjastamisel antakse välja raamatuid. Kogude täiendamisele saavad kaasa aidata kõik soovijad.

Muuseumi kogudes on üle miljoni säiliku, sealhulgas esemed, fotod, joonised, arhiivimaterjalid ja filmid. Muuseumis on esinduslik kogu eesti rahvarõivaid.

 Ajalugu 
pisi|Eesti Rahva Muuseumis on tallel hulgaliselt materjale Eesti ajaloo ja kultuuri kohta. Friedrich Siegmund Sterni etnograafiline litograafia 19. sajandist
Muuseum loodi 14. aprillil 1909ERM tähistab tänavu 110. sünnipäeva – Eesti Rahva Muuseum Tartus eesti esemelise ja vaimse kultuuripärandi säilitamise, eksponeerimise ja uurimise tarbeks ning pühendati Eesti suurima vanavarakoguja Jakob Hurda mälestusele, et säilitada tema pärand. Üks muuseumi rajajaid oli Oskar Kallas. Sel ajal kehtinud vana kalendri järgi peeti Eesti Rahva Muuseumi tegevliikmete kogu esimesed koosolekud 1. ja 2. aprillil.Eesti Rahva Muuseumi asutamisprotokollid Akadeemia, 2009. Lk 658 ja 661

Pärast asutamist ajutiselt Gildi tänaval asunud Eesti Rahva Muuseum kolis 1922. aastal Raadile, varem Liphartitele kuulunud Raadi mõisa peahoonesse. 1923. aastal avati seal esimene näitus, esimene püsinäitus avati 1927. aastal. Ekspositsiooni naelaks oli 60 klaaskappidesse paigutatud eesti rahvarõivastes mannekeeni, kuid populaarseks kujunes ka setu suitsutare koos sisustusega. Väga õnnestunud oli esimene suurem arheoloogiliste kogude esitlemine laiemale publikule.

1940. aasta novembris riigistati Eesti Rahva Muuseum ning jaotati kaheks: Riiklikuks Etnograafiliseks Muuseumiks asukohaga Raadil ja Riiklikuks Kirjandusmuuseumiks asukohaga Vanemuise 42.

1944. aastal sai Raadi mõisahoone tulekahjus kannatada ja ala jäi Nõukogude okupatsiooni lõpuni Nõukogude armee käsutusse.
pisi|left|Eesti Rahva Muuseumi endine peamaja, Tartus aadressil Veski tänav 32

Muuseum kolis endisse kohtumajja (vt Eesti Rahva Muuseumi endine peamaja) Veski tänaval. Muuseumi juurde loodi ka arhiivraamatukogu, mis 1940. aastast läks Riikliku Kirjandusmuuseumi (praegu Eesti Kirjandusmuuseum) koosseisu. Eesti Rahva Muuseum nimetati ümber Eesti NSV Riiklikuks Etnograafiamuuseumiks, aastatel 1952–1963 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Etnograafia Muuseum, 1963–1988 Eesti NSV Riiklik Etnograafiamuuseum. 1957. aastal asutati Tallinnas Eesti NSV Riiklik Vabaõhumuuseum.

17. aprillil 1988 toimus Raadil Tartu muinsuskaitsepäevade raames Raadi vabastamist ja Eesti Rahva Muuseumi taastamist Raadi mõisas nõudva rahva ekskursioon, mis muutus hiljem meeleavalduseks. Kuna Raadi sõjaväelennuvälja ala kuulus Nõukogude Liidu sõjaväele, siis jälgisid muinsuskaitsjate tegevust relvastatud sõjaväelased. 326. raskepommituslennuväe diviisi ülem Džohhar Dudajev keelas rahvast tulistada.Maailma moodsaima muuseumi isa

Muuseumi kogud asusid eri hoonetes Tartu linnas, muuseumi hoidlateks olid näiteks Pauluse kirik Riia tänaval ja Püha Aleksandri kirik Sõbra tänaval. Aastal 2000 hakati Raadile ehitama hoidlakomplekse, mis valmisid 2004. aastal.

Eesti Rahva Muuseumi nimi taastati 1988. aastal. 1993. aastal toimus esimene konkurss Eesti Rahva Muuseumi uue hoone projekti saamiseks, asukohaga Toomemäel, Uue Anatoomikumi naabruses Tartu kesklinnas, võidutööks valiti Ra Luhse ja Tanel Tuhali ideekavand "Põhja Konn". Projekt ei teostunud.
pisi
pisi
pisi
1994. aastal avati endises Tartu raudteelaste klubi majas, J. Kuperjanovi 9 Eesti Rahva Muuseumi näitusemaja ja teine püsiekspositsioon "Eesti. Maa, rahvas, kultuur". Asutati ka Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts, kus on 2020. aastatel üle 1000 liikme nii Eestist kui ka välismaalt.

2003. aastal otsustati rajada Raadile ERM-i uus peahoone. 2005. aastal kuulutati välja rahvusvaheline arhitektuurikonkurss ERM-i uue peahoone ehitamiseks, sinna esitati 108 võistlustööd. 2006. aasta jaanuaris valiti konkursi võitjaks töö märgusõnaga "Memory Field" arhitektuuribüroolt SARL d' Architecture Dorell Ghotmeh Tane. Töö arhitektideks olid Lina Ghotmeh Liibanonist, Itaalia päritolu Dan Dorell ja jaapanlane Tsuyoshi Tane. Uue hoone ehitustööd Raadil pidid algama 2009. aastal ja hoone valmima 2011. aastal. Hoone ehitamise rahastamiseks taotleti toetust Euroopa Komisjonilt. Aastatepikkune taotlusprotsess lõppes 2012. aastal komisjoni soovitusega rahastamistaotlus tagasi võtta, et ei peaks hakkama ette valmistama eitavat otsust.Jüri Saar, ERM jääb Euroopa rahata Postimees, 13. veebruar 2012 Peaminister Andrus Ansip kinnitas 13. veebruaril 2012, et Eesti riik ehitab muuseumi igal juhul selle projekti järgi valmis, rahastades seda kultuurkapitali kaudu.

2009. aastal ühendati ERM-iga Eesti Postimuuseum ja 2010. aastal Heimtali koduloomuuseum Viljandimaal.

30. aprillil 2013 pani Eesti president Toomas Hendrik Ilves Raadil Eesti Rahva Muuseumi uuele hoonele nurgakivi. Sellele järgnes rongkäik ja rokk-kontsert. Hoone ametlik avamine oli 29. septembril 2016; kõikidele külastajatele on hoone avatud 1. oktoobrist 2016.

pisi
Muuseumis töötab üle 50 koolitatud giidi. Eesti Rahva Muuseumi uue hoone graafika ja infokihi ning ERM-i visuaalse identiteedi koostas disainiagentuuri Velvet loovjuht Kristian Kirsfeldt.ERM-i soome-ugri püsinäitust hoiavad koos emandad ja isandad.

 Juhtimine 
1922. aastal loodi muuseumi direktori ametikoht ning ametisse nimetati esimene palgaline direktor, Soomest kutsutud Ilmari Manninen. 

 Ilmari Manninen (1922–1928) 
 Ferdinand Linnus (1929–1941) 
 Eerik Laid (1941–1943, direktori kohusetäitja) 
 Gustav Ränk (1943–1944) 
 Aleksei Peterson (1958–1992) 
 Tõnis Lukas (1992–1995) 
 Jaanus Plaat (1995–2005) 
 Krista Aru (2006–2012) 
 Rein Kinkar (2012–2013, direktori kohusetäitja) 
 Tõnis Lukas (2013–2018) 
 Alar Karis (2018–2021) 
 Rein Kinkar (alates 7. septembrist 2021, direktori kohusetäitja)
 Kertu Saks (13. detsember 2021 – 7. märts 2025)"Kertu Saks lahkub ERM-i direktori ametist" ERR, 10. veebruar 2025 
 Laura Kipper (alates 7. märtsist 2025 direktori kohusetäitja; alates maist direktor)"Eesti Rahva Muuseumi direktoriks valiti Laura Kipper" ERR, 23. aprill 2025

 ERM-is toimunut 
 2004 – toimus esimene antropoloogia- ja dokumentaalfilmidele keskendatud Tartu visuaalse kultuuri festival "Maailmafilm".
 2009 – tähistas Eesti Rahva Muuseum juubelit – 100. aastapäeva. Selle raames andis Eesti Pank välja kodarraha ja Eesti Post juubelimargi. Avati juubelinäitus "Rahva muuseum. ERM 100", toimus rahvusvaheline aastakonverents.
 14. aprillil 2009 tähistati esimene kihelkonnapiir Tartu-Maarja ja Võnnu vahel. Toimus suuraktsioon "Kingi muuseumile päev oma elust!".
 2009 – liideti ERM-iga Eesti Postimuuseum.
 2010 – liideti ERM-iga Heimtali muuseum.
 2014 – ERM-i külastasid Rootsi kroonprintsess Victoria ja prints Daniel ning andsid üle Nordiska Museeti Eesti etnograafiliste esemete kogu.
 2014 – jõudis ERM-i Endel Tulvingu arhiiv.
 2016 – avati ERM-i uus maja koos uute püsinäitustega "Kohtumised" ja "Uurali kaja"
 2017 – avati ERM-is läbi aegade suurim rahvarõivanäitus "Rahvarõivas on norm. Igal aastaajal"Rahvarõivas on norm. Igal aastaajal
 2018 – tegutsema hakkas ERM Teater, mille esiklavastuseks sai soome-ugri näituselal mängitud "Seitse Venda ehk Uurali Kajakas".
 2018. aasta 24. novembril tunnustati Jakob Hurda saalis aasta parimaid hiiesõbralikke tegusid.
 2019. aasta 7.–9. novembril toimus ERM-is Euroopa Muuseumiorganisatsioonide Võrgustiku (NEMO, The Network of European Museum Organisations) aastakonverents.

 Muuseumi kogud 
ERM-i kogud arvudes 2020. aasta seisuga:
 ERM-i kogudEesti ja eestlaste esemekogud (A)105 818Soome-ugri rahvaste esemekogud (B)9960Muude rahvaste esemekogud (C)3058Kultuurilooline esemekogu (D)21 174Kunstikogu (K)1606Etnograafiline arhiiv (EA)918 kaastöödTopograafiline arhiiv (TA)1073 päevikutSanitaar-topograafiline arhiiv (STA)370 üksustKorrespondentide vastuste arhiiv (KV)55 557 kaastöödArhiivkogu (Ak)29 fondi (6557 säilikut)Postkaardikogu (Pk)8 fondi (1908 säilikut)Fotokogu (Fk)336 074Filmiarhiiv (F)323Videoarhiiv (V)1470 filmiFonoteek (Fn)626Etnograafiliste jooniste kogu (EJ)23 167Raamatukogu43 862 ERM-i PostimuuseumPostiajaloo kogu52 558Ümbrikute kogu13 fondi (8979 säilikut)Markide kogu14 462Esemekogu1624Templikogu11 835Arhiivkogu12 fondi (3 154 säilikut)Fotokogu29 673Raamatukogu4718 Heimtali muuseumEsemekogu1639Fotokogu676Arhiivkogu1468 Tartumaa Muuseumi kogudFotokogu24 247Zooloogiline kogu245Geoloogiline kogu554Arheoloogia kogu2790

 Eesti Rahva Muuseumi väljaanded 
 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat (1925–39 ja alates 1990)
 Eesti NSV Riiklikku Etnograafiamuuseumi aastaraamat (1959–89)
 Eesti Rahva Muuseumi sari (aastast 1998)
 Pro Ethnologia (1993–2005)
 Journal of Ethnology and Folkloristics (alates 2007)

 Tunnustus 
 2016 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (muuseumi kollektiivile "meie pärandvarale uue hingamise andmise eest")
 2016 – Eesti muuseumiauhind – Eesti parim näitus – ERM-i püsinäituse "Uurali kaja" eest
 2017 – Euroopa disainiauhind – peaauhind keskkonnadisaini kategoorias – Eesti parima püsinäituse "Uurali kaja" kontseptsiooni eest
 2017 – Soome Reisiajakirjanike Gild valis Eesti Rahva Muuseumi aasta parimaks välisriigi turismiatraktsiooniks
 2017 – Eesti muuseumiauhind parima ajutise näituse kategoorias – Eesti Rahva Muuseumi näitus "Rahvarõivas on norm. Igal aastaajal" koos haakuva näitusega "Külatänavalt punasele vaibale. 100 aastat rahvuslikku moodi"
 2018 – EMYA konkursi eripreemia – Kenneth Hudsoni auhindERM pälvis muuseumivaldkonna ühe hinnatuima auhinna
 2020 – Tartumaa Aasta Õpitegu 2020 – auhind ERM-i hariduskeskuse kultuurikursuse "Ela eestlaste elusid" eest[Tartumaa aasta õpiteoks valiti ERMi hariduskeskuse kultuurikursus

Auhinnanominatsioonid
 2018 – Euroopa aasta muuseumi auhinna (EMYA) nominent
 2018 – ERM oli valitud Euroopa Muuseumiakadeemia ja Luigi Micheletti Fondi antava Micheletti auhinna viie finalisti hulka
 2020 – Tartu Aasta Tegu – auhinna nominent – ERM-i loodud muinasjutunäituse "Elas kord..." eest

 Vaata ka 
 Eesti Rahva Muuseumi peahoone
 Kohtumised
 Uurali kaja

 Viited 

 Välislingid 

 Eesti Rahva Muuseumi koduleht
 Rahvalood – Eesti muuseumid koguvad lugusid
 "Erm esitas ettepaneku Anu Raua keskuse rajamiseks" september 2020
 Madis Hindre Alar Karis kaotaks tasu ERM-i püsinäituse külastamiselt err.ee, 15. jaanuar 2020
 Eesti rahva muuseumi kogudest leiab nii iidseid hügieenisidemeid kui ka Edgar Savisaare hommikumantli Kanal 2, "Reporter", 25. september 2019
 Peapiiskop Viilma: ERM-is Neitsi Maarja kujutise jalaga löömine solvab usklikke ja jätab ajalooliselt vale mulje 30. september 2016
 Krista Aru, "Eesti Rahva Muuseumi ehituslugu: üle saja aasta kestnud teekond ja viies üritus" Sirp, 28. jaanuar 2011
 ERMi ehituse osas valitseb senini teadmatus Postimees, 4. oktoober 2010
 Maarja Aeltermann. "Eesti Rahva Muuseum tähistab tänavu sajandat sünnipäeva" ERR, 22. jaanuar 2009
 "Tänavu ERMi uue maja ehitamist ei alustata" Tartu Postimees, 24. märts 2009
 "ERMis on mitu kirstutäit ehteid" Õhtuleht, 4. aprill 2009
 Raimu Hanson. Sajas aastas leidub head ja halba Tartu Postimees, 13. aprill 2009

Kategooria:Tartu muuseumid
Kategooria:Etnograafiamuuseumid