Veebruar 1934

Veebruar 1934, sündmuste kroonika

Veebruaris ilmus Heiti Talviku esimene luulekogu "Palavik".Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 230–233

1. veebruar 1934
Oswald Pohl reorganiseeris SS-i.
Eesti vanim politseinik, allkonstaabel Jaan Kulmann, sai 70-aastaseks.

3. veebruar 1934
Lufthansa alustas esimest regulaarset õhupostiteenust üle Atlandi ookeani (Berliini ja Rio de Janeiro vahel.

6. veebruar 1934
Prantsusmaal Pariisis algasid kaks päeva kestnud rasked tänavalahingud parempoolsete gruppide ja politsei vahel. Concorde'i väljakul toimunud demonstratsiooni käigus sai surma 20 inimest ja haavata 2300 inimest.  Mitmed ametiühingud kutsusid üles üldstreigile fašistliku liikumise vastu.
Eesti saadik Berliinis Friedrich Akel esitas oma volitused Saksamaa presidendile Paul von Hindenburgile.
Hariton Berezin valiti Mustvee alevivanemaks.

7. veebruar 1934
Peaminister Édouard Daladier teatas tagasiastumisest.
 Charles Ulm tegi esimese õhupostilennu Austraalia ja Uus-Meremaa vahel. See võttis aega 14 tundi 10 minutit. 
 Saksamaa siseminister Wilhelm Frick teatas üleriigilise üliõpilaskoja (Reichsstudentenschaft) moodustamisest. 
 August Jukk valiti Jõgeva alevivanemaks.

8. veebruar 1934
 Registreeriti Konstantin Pätsi Riigivanemaks Valimist Korraldav Komitee.

9. veebruar 1934
Prantsusmaal leidis aset vasakpoolsete parteide ja ametiühingute vastudemonstratsioon. 
Gaston Doumerque moodustas Prantsusmaal "rahvusliku ühtsuse valitsuse". Selles osalesid kõik parteid peale kommunistide. Valitsus hakkas ellu viima karmi repressioonidepoliitikat.
Kreeka, Jugoslaavia, Rumeenia ja Türgi sõlmisid oma piiride kindlustamiseks Balkani Antandi.

12. veebruar 1934
Austrias algas Veebruariülestõus: algasid rasked lahingud politsei ja relvastatud tööliste vahel. Sotsiaaldemokraadid kuulutasid välja üldstreigi. Kantsler Engelbert Dollfuss keelustas sotsiaaldemokraatliku partei ja laskis selle juhid arreteerida.  
Prantsusmaal leidsid aset üldstreik ja fašismivastased meeleavaldused. 
 Johan Laidoner valiti Viljandi aukodanikuks.

13. veebruar 1934
Hispaanias Madridis  ühinesid parteid Falange Española ja  Juntas de Ofensiva Nacional Sindicalista, moodustades ühtse fašistliku rühmituse FE de las JONS. 

15. veebruar 1934
Chang Kai Chek asutas liikumise "Uus elu" kommete parandamiseks.
 Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Aleksei Ustinov esitas oma volitused Riigivanem Konstantin Pätsile.

17. veebruar 1934
Prantsusmaa, Suurbritannia ja Itaalia andsid Austria iseseisvusele julgeolekugarantii. 
 Eestis registreeriti ühing “Vabadussõjalaste Rahvaliikumine”.

19. veebruar 1934
USA Armee Õhukorpus (USAAC) alustas USA õhuposti laialikandmist, sest valitsus oli katkestanud kõik õhupostilepingud endiste vedajatega. 
Bob Hope abiellus Dolores Reade'iga.

20. veebruar 1934
Suurbritannia lordpitsatihoidja  Anthony Eden saabus Berliini desarmeerimiskõnelustele Saksamaa riigikantsleri Adolf Hitleriga.  

21. veebruar 1934
Narvas toimus suusamaraton, kus esimest korda selgitati Eesti meister sellel alal. 50 km pikkuse distantsi võitis Edgar Siitan ajaga 3:41.24ESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014).

23. veebruar 1934
 Léopold III sai Belglaste kuningaks.

24. veebruar 1934 
Gertrud Scholtz-Klink nimetati Natsionaalsotsialistliku Naistekoja (Nationalsozialistische Frauenschaft (NSF) juhiks (Reichsführerin). 

28. veebruar 1934
Saksamaa propagandaminister Joseph Goebbels võttis Berliinis vastu arvukad välismaa ajakirjanduse esindajad ning taotles natsionaalsotsialistlikule valitsusele mõistmist.
 28. veebruar – Eesti esimeseks meistriks jäähokis tuli Tallinna Kalev, kes finaalis võitis Akadeemilist Spordiklubi 3:0

Viited

Kategooria:1934