Valka vald

Valka vald (läti keeles Valkas pagasts) on vald (2. järgu haldusüksus) Lätis Valka piirkonnas. 2009. aastani kuulus Valka rajooni. Vald piirneb sama piirkonna Valka linnaga, Zvārtava, Vijciemsi ja Ērģeme vallaga ning Valmiera piirkonna Plāņi ja Jērcēni vallaga. Eestis piirneb Valka vald Valgamaa Tõrva (varem Hummuli) ja Valga vallaga (varem Tõlliste, Karula ja Taheva vallaga ning Valga linnaga).

Vald ümbritseb Eesti-Läti piiril asuvat Valka linna. Pindalalt on tegemist endise Valka rajooni ja nüüdse Valka piirkonna suurima vallaga.

Valla pindala on 280 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1295 inimest. Valla keskus on Lugaži küla. Vallavanem on Pēteris Pētersons.

Ajalugu

Vald tekkis 1909. aastal, mil see eraldati Lugaži vallast. Aastal 2020 läks osa vallast Eesti koosseisu, kuna suure osa valla rahvastikust moodustasid eestlased. Aastal 1935 oli valla pindala 120,5 km² ja elanikke oli seal 1660.Tänased piirid on vallal juba 1954. aasta haldusreformist alates, mil Valka külanõukoguga liideti likvideeritavad Lugaži ja Pedele külanõukogu. Ajalooliselt on valla majanduskeskuseks olnud 1334. aastast teada olev Lugaži mõis. Suurema osa vallast võtavad enda alla metsad, mistõttu peamisteks tegevusaladeks on kujunenud metsamajandus ja puidutööstus.

Loodus

Vald asub Tālava madalikul. Kõrgused jäävad vahemikku 51,1-95,7 meetrit.  Metsade all on 62,9 % valla maadest. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2002. ISBN 9984-00-412-0. 544 lk.

Valla suuremad jõed on selle lõunapiiril voolav Koiva koos oma lisajõe Ujustega, Säde jõgi oma lisajõgede Purgaile ja Rikandaga ning Pedeli jõgi.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Luke vasallilinnuse varemed ja Lejasmuižnieki muinaskalme, väärtusliku objektina on kirjas veel Damberģi muinaskalmed. Looduskaitse all on Vārna tamm, Kalnslīpi kask, Puņģi tuulepesaga mänd, Pastsili nõialuuaga mänd, Senči kuusk, Kalnslīpi pärn, Kalnslīpi tamm, Pedele mänd, Bērzezersi tamm, Kalnķimburi kask, Ārnieki tamm, Ķeizari tamm, Lielsproģi künnapuu, Austrumi kask, Austrumi kaksikkuusk, Kalnkrieviņi tamm, Burga tamm, Liepmuiža tamm, Garsarise mänd, Kurmīši mänd, Ķeļļesi tamm, Ruņģi kaksikkuusk, Medņi saar, Skujase mänd, Saule mänd, silmakujulise pahaga mänd, Vekši tammed, Vekši mänd, Vekši Pika Jala künnapuu, Sala tamm, Mācītājkaktise tamm, Vecāsgauja mänd, Aņņi küüni tammed, Marsi majandi tamm, Marsi majandi mänd, Bekase mänd, Sviļi mänd, Salaszvirgzdi tammed, Lejasvīndedzesi tamm, Vīndedzesi tamm, Lejasbozese pärn, Lejasbozese tamm ja Ķini tamm. Valla lõunaosas Koiva jõe kallastel kasvab ka arvukalt nimetuid kaitsealuseid põlispuid. Vallas asuvad 81 hektari suurune kaitseala Bulvāra riests, 183,3 ha suurune Burga aasa hoiuala, valla lõunaosa asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul, vald ise asub osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

Sümboolika

Valla vapi kilp on osalt hõbedane, pooleldi aga purpurne. Purpursel poolel on kujutatud hõbedasi jumalakäpa õisi, mida Lätis kohtab väga harva, ent Valka vallas – Ziemeļgauja (Põhja-Koiva) maastikukaitseala territooriumil on see sage. Purpurne värv rõhutab vallale iseloomulikke läti-eesti ühiseid jooni, sest nii Valka ümbruskonnas kui ka naaberkihelkondade eesti rahvariietel on sageli näha purpurivärvi. Ka jumalakäpa õied on purpursed.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 768 lätlast, 253 venelast, 48 valgevenelast, 40 ukrainlast, 6 poolakat ja 9 leedulast, lisaks veel 35 muude rahvaste esindajat.Ethnic composition of Latvia 2011

Valla külad:

 Küla  Küla tüüp  Elanike arv Alieši  mazciems  1 (2015) Bērzezers  maziems  Burga  maziems  Kalnstaldoti  mazciems  Ķeizarpurvs  mazciems  16 (2007) Luke  ciems  230 (2022) Pedele  mazciems  32 (2007) Saule  mazciems  32 (2007) Sēļi  ciems  245 (2022) Tomēni  mazciems  33 (2007) Zīle  mazciems  35 (2007) Žuldiņas  mazciems   14 (2007)
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

 Viited 

Välislingid

Valka vald piirkonna kodulehel (läti, eesti, inglise)

Kategooria:Läti vallad
Kategooria:Valka piirkond