Hormuzi väin

Hormuzi väin (araabia keeles: مَضيق هُرمُز Maḍīq Hurmuz) ühendab Pärsia ja Omaani lahte ning eraldab Araabia poolsaart Iraanist. 

Kirjeldus
Väina lõunarannikul asub Musandami poolsaar, mida jagavad Araabia Ühendemiraadid ja Musandami kubernerkond, mis on Omaani riigi enklaav. Väina põhjarannik kuulub Iraanile. Väina pikkus on umbes 90 meremiili (167 km), laius varieerub 52 (96 km) ja 21 meremiili (39 km) vahel. Suurim sügavus umbes 100 meetrit.

Läbi väina kulgeva laevatee laius kummaski suunas on vaid kaks miili, mida eraldab omakorda kahe miili laiune puhvervöönd.The Strait of Hormuz is the world's most important oil transit chokepoint. U.S. Energy Information Administration, 4 January 2012 Väin on strateegiliselt ülioluline transporditee, mida läbib umbes 20% maailmas toodetavast naftast. Aastatel 2009–2011 oli nafta transiit läbi väina 15,5–17 miljonit barrelit päevas (bbl/d).

Ajaloost
Aprillis 1959 muutis Iraan väina õiguslikku staatust, laiendades oma territoriaalmerd 22 kilomeetrini ja teatades, et tunnustab vaid tsiviilotstarbelisi vedusid läbi oma territoriaalvete. Juulis 1972 laiendas Omaan samuti oma territoriaalmerd 22 km laiuseni.Accession to the U.N. Convention on the Law of the Sea Is Unnecessary to Secure U.S. Navigational Rights and Freedoms. The Heritage Foundation. Archived from the original on 17 May 2021 Nii oli Hormuzi väin kitsaim koht 1970. aastate alguses jäänud kogu laiuses Iraani ja Omaani territoriaalvetesse. 
Väina läbivad laevad liiguvad seal praegu Rahvusvahelise mereõiguse 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel.Strait of Hormuz". The Encyclopedia of Earth Kuigi kõik riigid ei ole konventsiooni ratifitseerinud, aktsepteerib enamik riike, sealhulgas USA, neid navigatsioonieeskirju, mis on konventsiooniga reguleeritud. 

Sündmusi piirkonnas
Iraani-Iraagi sõja nn tankerisõja etapp algas, kui Iraak ründas 1984. aasta alguses naftaterminale ja naftatankereid Iraanile kuuluval Kharki saarel Pärsia lahes. Saddam Husseini eesmärk oli muu hulgas provotseerida iraanlasi kättemaksu sooritama äärmuslike meetmetega, nagu Hormuzi väina sulgemine mereliiklusele, et tuua sellega kaasa Ameerika Ühendriikide sekkumise.The Iran–Iraq War 1980–1988. Osprey Publishing. ISBN 978-1-84176-371-2 
3. juulil 1988 tulistas USA laevastiku alus USS Vincennes väina kohal maa-õhk tüüpi raketiga alla Iraani reisilennuki, mis lendas Teheranist Dubaisse, kui see liikus oma tavapärasel marsruudil üle Iraani territoriaalvete Pärsia lahes. Kõik pardal viibinud 290 inimest hukkusid. Selle õnnetuse täpsed asjaolud on siiani ebaselged. 
29. juunil 2008 ütles üks Iraani revolutsioonilise kaardiväe komandör, et kui kas Iisrael või Ameerika Ühendriigid ründavad Iraani, sulgeb Iraan Hormuzi väina, et naftaturgudel kaos tekitada. Sellele järgnesid Iraani naftaministri ja teiste valitsusametnike ähvardused, et rünnak Iraani vastu tooks kaasa segaduse maailma naftatarnetes. Bahreinis paikneva paikneva USA 5. laevastiku ülem admiral Kevin Cosgriff aga hoiatas, et sellist Iraani tegevust peetakse sõjategevuseks ning USA ei luba Iraanil takistada ligi kolmandikku maailma gaasi- ja naftatarnetest, mis toimuvad läbi väina.U.S. Navy Commander Warns Iran: Don't Try Closing Gulf Oil Passageway. Fox News, 2 July 2008 
2008. aasta juuli viimasel nädalal viis USA läbi Iraani ranniku lähedal asuvates madalates vetes ühisõppusi võimalikuks sõjategevuseks, millest võttis osa üle 40 USA ja liitlaslaeva.Three major US naval strike forces due this week in Persian Gulf. Debkafile, 11 August 2008
2018. aasta juulis ähvardas Iraan taas väina sulgeda, viidates kehtestatud sanktsioonidele pärast seda, kui USA loobus aasta alguses Iraani tuumaleppest. 2018. aasta augustis katsetas Iraan esimest korda piirkonnas ballistilist raketti, mis lendas üle Hormuzi väina Iraani kõrbealadele.Iran test-fires ballistic missile for first time in 2018, officials say.  FoxNews, Archived from the original on 12 August 2018
14. juunil 2025. aastal ähvardas Iraan sulgeda või blokeerida Hormuzi väina vastuseks Iisraeli rünnakutele, mis olid suunatud tema sõjalise ja tuumaalase infrastruktuuri vastu. Financial Times teatas, et selline tegevus võib põhjustada naftahinna tõusu, jõudes võib-olla tasemele 100–150 eurot barreli eest. See põhjustaks tõenäoliselt ülemaailmset inflatsiooni ja aitaks kaasa majanduslangusele.Oil surges after Israel’s attack on Iran, risking ‘stagflationary shock’ – as it happened. The Guardian. ISSN 0261-3077. Retrieved 15 June 2025

Viited

Kategooria:Iraani geograafia
Kategooria:Araabia Ühendemiraatide geograafia
Kategooria:Omaani geograafia
Kategooria:India ookeani väinad
Kategooria:Aasia väinad