Hans Pöögelmann

Hans Pöögelmann (vene keeles Ханс Густавович Пегельман; 30. detsember (18. detsember vkj) 1875 Aidu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 27. jaanuar 1938 NSV Liit) oli eesti poliitik, luuletaja ja tõlkija ning Nõukogude Venemaa ja NSV Liidu partei- ja haridustegelane ja ajakirjanik.

Hans Pöögelmann oli üks Kominterni rajajaid VK(b)P Eestimaa organisatsioonide KK esindajana Kominterni I kongressil Moskvas 2.–6. märtsil 1919. aastal.

Elulugu
Ta lõpetas 1888. aastal Paistu kihelkonnakooli ja 1892. aastal Eesti Aleksandrikooli, kus õpetaja oli ka Jakob Tamm.

Aastatel 1892–1896 töötas ta Vitsjärvel õpetajana ja pärast seda Tartus raudteel telegrafistina ning PenzasJohannes Voldemar Veski, Mälestusi eesti kultuurielust. Keel ja Kirjandus, 1961, nr 6, lk 371.

Aastatel 1899–1901 töötas ta Postimehe ja 1901–1903 Konstantin Pätsi asutatud Teataja toimetuses.

Õppis aastatel 1902–1905 Leipzigi kaubandusülikoolis, kus tutvus põhjalikult marksismiga, kus ta tõlkis ka ms. "Internatsionaali" sõnad eesti keelde. Astus 1905 VSDTP-sse ja osales sama aasta sügisel Tallinnas revolutsioonilises liikumises, seejärel varjas end ja viibis mõne aja välismaal maapaos.

1907. aastal osales VSDTP Eesti organisatsioonide Terijoki konverentsil Soomes, kus valiti konverentsi juhatajaks. Arreteeriti 1909. aastal Tallinnas ja saadeti neljaks aastaks Siberisse Tomski kubermangu asumisele.

1911. aastal põgenes sealt Ameerika Ühendriikidesse New Yorki. Seal töötas ta ajalehe Uus Ilm toimetajana aastani 1917.

Tegevus 1917. aastal Eestis
1917. aastal pärast veebruarirevolutsiooni pöördus tagasi Eestisse, kus alates juunist töötas taas Tallinnas, esialgu Kiire, siis Töölise toimetuses ja Maatamehe toimetajana. 1917. aasta augustis valiti Pöögelmann Maatameeste Keskbüroo liikmeks, ta oli VSDT(b)P Tallinna Komitee liigeJoosep Saat, Eesti nõukogude riigi loomine ja tema riiklikud suhted Nõukogude Venemaaga 1917.–1918, ETA Toimetised. Ühiskonnateadused. Köide 21, 1972, nr 4, lk 359.

Pöögelmann oli 1917. aastal Tallinna linnavolikogu ja Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liige.

Pärast bolševike võimuhaaramist oli Pöögelmann Eesti Töörahva Saadikute Nõukogude Täitevkomitee liige ning maaosakonna juht. Pöögelmann juhtis maade natsionaliseerimist.

Tegevus Nõukogude organisatsioonides
Aastatel 1918–1919, kui Eesti oli okupeeritud Saksa keisririigi vägede poolt, oli Pöögelmann 1918. aasta veebruarist kuni 1919. aastani Nõukogude Venemaal Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaadis Eesti osakonna juhataja/Eesti asjade komissar; ÜK(b)P Keskkomitee okupeeritud oblastite keskbüroo liige; EKP Keskkomitee liige 1920. aastast.

1918. aasta novembrist pärast Eesti Vabadussõja algust ja Narva vallutamist Punaarmee poolt ning Eesti Töörahva Kommuuni väljakuulutamist oli H. Pöögelmann Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu Rahvamajanduse Valitsuse juht ning toimis 1918. aastast Nõukogude Vene Eesti kommunistliku partei ühe juhtiva jõuna ja majandustegelasena.

Tegutses aastatel 1923–1938 NSV Liidus: töötas Põhja Oblasti Kommuunide Liidu Loodeoblasti Kaubanduspalatis, ekspordi-impordiosakonna juhatajana ja Kaubanduspalati juhataja asetäitjana ning ajakirja Torgovo-Promõšlennõi Kurjer toimetajana.

1925. aastast oli Pöögelmann J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli Leningradi osakonna eesti sektoris Eestimaa Kommunistliku Partei ja Eesti töölisliikumise ajaloo õppejõud, hiljem professorina Herzeni-nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudis õppejõud.

Ta toimetas aastatel 1923–1927 ajakirja Oras ja 1924–1936 ajalehte Kommunismi Teel ning osales Eestimaa Kommunistliku Partei juhtimises, olles EKP Keskkomitee liige.

Hans Pöögelmann hukati NSV Liidu võimude poolt 1938. aastal, ta on maetud Peterburis.

Liikmesus
Pöögelmann oli Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee liige aastatel 1920–1938. Ta oli III Kommunistliku Internatsionaali Täitevkomitee liige ja Kominterni I–VI kongressi saadik.

Looming
Hans Pöögelmann avaldas rohkesti poliitika- ja majandusalast publitsistikat ning varjunime Hans Rooskaja all luuletusi. Teisi varjunimesid: Aidu Ats, Hans Halesüda.
Luulekogud
 Jämedad jooned (varjunimi H. Rooskaja). Tallinn 1910 
 Kewadetuuled. Leningrad 1926
 Neile, kes "langesid võitluses vendade eest". Leningrad 1936
 Luuletused, koostanud Endel Sõgel, eessõna Ello Säärits. Tallinn 1957
 Üleshüüe, koostanud ja järelsõna Margit Arusoo. Tallinn 1988
 poeem "Karu Andres" (lõpetamata, 1938)
Poliitiline ja majandusalane kirjandus ning ilmunud kõned
 Majandusteaduslised kirjad põllumeestele. Tallinn 1905
 Poliitilised parteid ja klassivõitlus. 1907
 Alkholismus kui ühiselu paise. // Eesti Karskuse Seltside aastaraamat VIII (1905)
 Kunst ja klassivõitlus. // Sõnumed 75, 31. märts 1907
 Majandusteaduse õpetus I–II. Peterburi, 1907–1908
 Mis vaheajal sündis: teejuht sõjavangist tagasitulijatele. 1918
 Vaba Eesti. 1918
 Eesti tulevik. 1918
 Mõned põhijooned majanduslise elu korraldamiseks Eesti töörahwa nõukogude wabariigis. 1919
 Ühtlane elamisraha: üks kommunismuse nurgakiwidest: jutlus Eesti kommuuna tööwäetemplis. 1919
 Sini-must-walge lipu all. 1923
 Majandusline kriis Eestis. 1932
 Marx ja marksism Eestis. 1933
 Enamlus ja vähemlus Eestis 1905. a. 1936
 Kaks aastat faschistlikku diktatuuri Eestis. 1936
Tõlked
Richard Ungewitter. Katmatus arenemiseajaloo, tervise, kõlbluse ja kunsti seisukohalt. Tallinn, 1913.
Valitud teosed
"Valitud teosed" 5 köites koostas Ellen Plotnik:
I köide (1895–1917), Eesti Raamat, Tallinn 1974, 604 lk
II köide (1917–1919), Eesti Raamat 1975, 412 lk
III köide (1919–1925), Eesti Raamat 1976, 652 lk
IV köide (1925–1932), Eesti Raamat 1980, 442 lk
V köide (1933–1937), Eesti Raamat 1982, 488 lk; sisaldab bibliograafiat ja registrit

Mälestuse jäädvustamine
Hans Pöögelmanni nime kandsid Kaupmehe tänav Tallinnas 1959–1990, Hiie tänav Tartus 1965–1989 ja Kadri tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas 1987–1993.

Tallinnas kandis 1959–1992 Hans Pöögelmanni nime Elektrotehnika Tehas ning Põltsamaal 1965–1990 kutsekool.

1961. aastal avati Tallinnas Hans Pöögelmanni ausammas. Monument võeti maha 1992. aastal.

Isiklikku
Tema õde Ella Karo (Karu)-Pöögelmann osales samuti poliitilises tegevuses ja oli 1918. aastal Viljandimaal tribunali esimees. Lahkus Eestist 1918. aasta kevadel Saksa okupatsiooni eel ja oli seejärel Nõukogude Venemaal kooliõpetaja.

Viited

Kirjandus
L. "H. Pöögelman otsib Eestis võrdsust, mida ta N. Venemaal ei leia". Vaba Maa, 11. juuni 1936, nr 130, lk 2

Välislingid
Пегельман Ханс Густавович, vseslova.com.ua

Geni

Kategooria:Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liikmed
Kategooria:Tallinna linnavolikogu liikmed
Kategooria:Eesti õpetajad
Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Eesti luuletajad
Kategooria:EKP Keskkomitee liikmed
Kategooria:Eesti majandusteadlased
Kategooria:Eestlased Venemaal
Kategooria:Sündinud 1875
Kategooria:Surnud 1938