Alteratsioon

Alteratsioon on muusikas alusheli kõrgendamine või madaldamine.

Alteratsiooni teostamine on altereerimine.

Alteratsiooni tulemus on altereeritud heli.

 Alteratsiooni tähistamine
Alteratsiooni tähistatakse noodikirjas alteratsioonimärgi kirjutamisega noodi ette:
 dublbemoll madaldab alusheli tervetooni võrra;
 bemoll madaldab alusheli pooltooni võrra;
 diees kõrgendab alusheli pooltooni võrra;
 dubldiees kõrgendab alusheli tervetooni võrra.

Alteratsiooni tähistamisel saksa süsteemis tähtnimetusega lisatakse alusheli 
tähtnimetusele 
 pooltoon kõrgendamise puhul järelliide -is ning tervetoon kõrgendamise puhul järelliide -isis
 pooltoon madaldamise puhul järelliide -es ning tervetoon madaldamise puhul järelliide -eses (erandiks on alusheli H, mis pool tooni madaldades saab saksa süsteemis nimeks B)
silpnimetusele
 pooltoon kõrgendamise puhul sidekriipsuga sõna diees ning tervetoon kõrgendamise puhul sidekriipsuga sõna dubldiees
 pooltoon madaldamise puhul sidekriipsuga sõna bemoll ning tervetoon madaldamise puhul sidekriipsuga sõna dublbemoll

Alteratsioon
 dublbemoll (Pilt:Flat.svgPilt:Flat.svg) bemoll (Pilt:Flat.svg) Alusheli tähtnimetus / silpnimetus diees (Pilt:Sharp.svg)dubldiees (Pilt:DoubleSharp.svg)Ceses / Do-dublbemollCes / Do-bemollC / Do Cis / Do-dieesCisis / Do-dubldiees Deses / Re-dublbemollDes / Re-bemollD / ReDis / Re-dieesDisis / Re-dubldieesEses / Mi-dublbemollEs / Mi-bemollE / MiEis / Mi-dieesEisis / Mi-dubldieesFeses / Fa-dublbemollFes / Fa-bemollF / FaFis / Fa-diees Fisis / Fa-dubldieesGeses / Sol-dublbemollGes / Sol-bemollG / SolGis / Sol-dieesGisis / Sol-dubldieesAses / La-dublbemollAs / La-bemollA / LaAis / La-dieesAisis / La-dubldieesBeses / Si-dublbemollB / Si-bemollH / SiHis / Si-dieesHisis / Si-dubldiees

Laadiline alteratsioon
Laadiline alteratsioon on laadi kulgevate astmete muutmine, teisendamine (altereerimine), mille tõttu teravneb nende astmete tunglevus laadi püsivatesse astmetesse antud helistikust väljumata. Altereerida on võimalik ainult neid astmeid, mis asuvad püsivast astmest vähemalt tooni kaugusel.

Loomulikus mažooris on altereeritavad:
 II astme – kõrgendamine või madaldamine
 IV astme – kõrgendamine
 VI astme – madaldamine (harmooniline mažoor)

Võimalikud on veel VI astme kõrgendamine ja VII astme madaldamine.

Loomulikus minooris on altereeritavad:
 II astme – madaldamine
 IV astme – kõrgendamine ja madaldamine 
 VII astme – kõrgendamine (harmooniline minoor)

Võimalikud on veel VI astme kõrgendamine ja VII astme madaldamine. Minoori IV astme madaldamine asendatakse sageli III astme kõrgendamisega ja VII astme madaldamine VI astme kõrgendamisega. See on tingitud kromaatastmiku õigekirja reeglitest.

Meloodiline alteratsioon
Meloodiline alteratsioon  on mitteakordihelide (tavaliselt abi- või läbiminevad helid) tunglevuse suundumine akordihelidesse ja kuulub enamasti harmoonia valdkonda.

Abiheliks ehk kõrvalheliks (kaunistusheliks) nimetatakse akordi tertsilisse struktuuri mittekuuluvat heli, mis ühendab akordihelisid nende kordumisel.

Läbiminevaks ehk täiteheliks nimetatakse heli, mis ühendab kaht akordiheli astmelisel liikumisel.

Modulatsiooniline alteratsioon
Modulatsioonilise alteratsiooni puhul tekib altereeritud astme kulgemisel üleminek uue helistiku püsivasse astmesse.

Vaata ka
Laad

Kategooria:Helikõrgus