Padise vald

Padise vald oli aastatel 1992–2017 omavalitsusüksus Harju maakonnas. See oli Harjumaa läänepoolseim vald, mis asus Soome lahe lõunakaldal. Vallakeskus Padise asub Tallinnast 45 km kaugusel Keila–Haapsalu maantee ääres.

Oktoobris 2017 ühendati Padise vald Keila ja Vasalemma valla ning Paldiski linnaga Lääne-Harju vallaks.

Ajalugu
13. sajandil saabusid mungad-tsistertslased, kes rajasid Padise kloostri ja hilisemad kihelkondade sümbolid: Harju-Madise ja Risti kiriku. 

Padise kujunes võrdlemisi laialdase ala keskuseks juba muinasajal. On tõenäoline, et Muinas-Eesti Rävala maakonna Vomentagana kihelkonna keskus asus siin ning haaras hilisemate Keila, Harju-Madise, Risti ja osa Nissi kihelkonna alasid. Selliseks arvamuseks annab aluse ka keskmisest rauaajast pärinev linnusekoht. 

Kas keskne asula asus just hilisema Padise kloostri kohal või kuskil lähikonnas, on raske kindlaks teha, samuti ei ole kindlat seletust ka paiga nimele: kas sai koht nime aluspinnas leiduva pae järgi või andis nime selle paikkonna tollane suurim küla – Paeküla. Igatahes andsid mungad Padise nime ka rajatud kloostrile.

Padise mail pani eesti rahvusliku kooli rajaja Bengt Gottfried Forselius aluse esimestele koolidele juba 1683/1684. aasta talvel.

Padise valla eelkäija oli Harju-Madise kihelkonna Padise kloostri mõisavald (Gemeinde Padis-Kloster), mis moodustati 19. sajandi esimesel poolel mõisavallana, kuhu kuulusid Padise mõis, Harju-Madise ja Risti kirikumõis. Sellesse vallaperioodi jääb ka perekonnanimede panemine. Vallas sai perekonnanimed 355 taluperet.

1866. aasta vallaseadusega muutus Padise vald mõisast sõltumatuks haldusüksuseks.

1891. aastal liideti Padise vallaga Vasalemma, Leetse-Pallaste, Ämari ja Põllküla vald. 1893. aastal liideti veel endiste Risti ja Hatu mõisa maad, mis eraldati Nõva vallast, ning Laoküla ümbrus. Alates  kuni 1938. aastani kandis Padise vald nime Kloostri vald. 1. aprillist 1939 nimetati valda uuesti Padise vallaks.

1. oktoobril 1950 kehtestati Eestis uus administratiiv-territoriaalne jaotus, mis oli vastavuses NSV Liidus kehtivaga. Uue korraga kaotati kõik maakonnad ja vallad. 

Padise vald taastati 16. jaanuaril 1992. Vallavanem oli valla taasasutamisest kuni selle liitmiseni Leemet Vaikmaa. Ta sai ametisse veel külanõukogu esimehena detsembris 1989 ja valiti hilisematel valimistel alati tagasi. 1980. aastatel oli Vaikmaa samuti lühikest aega külanõukogu esimees.

Vallavalitsus töötas 1990. aastate keskpaigani ajaloolises Kloostri vallamajas. Seejärel koliti endisesse (valmis 1978) Koidula kolhoosi keskusehoonesse. Seal tegutsesid või tegutsevad veel raamatukogu, rahvamaja, postipunkt, loomaarst, politseikonstaabel, kohvik jne.  

Juulis 2017 otsustas valitsus liita Padise valla koos Paldiski linna, Vasalemma valla ja Keila vallaga Lääne-Harju vallaks. Padise Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Lääne-Harju vallaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks. Otsus jõustus pärast kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi oktoobris 2017.

Külad
Padise valda kuulus 24 küla: Alliklepa, Altküla, Audevälja, Harju-Risti, Hatu, Karilepa, Kasepere, Keibu, Kobru, Kurkse, Kõmmaste, Laane, Langa, Madise, Metslõugu, Määra, Padise, Pae, Pedase, Suurküla, Vihterpalu, Vilivalla, Vintse ja Änglema.

Juhtimine

Vallavanemad

 1992–2017 Leemet Vaikmaa (valiti külanõukogu esimehe ametisse detsembris 1989)

Vallavolikogu esimehed

 1992–1993 Leemet Vaikmaa
 1993–1999 Rein Kiviorg
 1999–2005 Raul Rosenberg
 2005–2009 Priit Raudla
 2009–2017 Külli Tammur

Vaata ka
 Padise klooster

Viited

Välislingid

Padise valla koduleht
Padise valla kaart

Kategooria:Harju maakonna endised vallad