Ordoviitsium

Ordoviitsium on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ja geokronoloogiline üksus (ajastu). Ordoviitsium vastab ajavahemikule 488–443 miljonit aastat tagasi.

Ordoviitsiumile eelnes kambrium ja järgnes silur. Ordoviitsiumi ajastu kuulub paleosoikumi aegkonda ja fanerosoikumi eooni.

Ordoviitsium on nii ajavahemik Maa ajaloos kui ka kivimkompleks, mis on selle ajastu jooksul moodustunud. Seepärast räägitaksegi ordoviitsiumi ajastust ja ladestust. Nimi pärineb tänase Suurbritannia aladel elanud keldi hõimu ladinakeelsest nimest ordovices.

Kuni 1879. aastani käsitleti ordoviitsiumi siluri ladestu osana.

Ordoviitsiumis jätkus kambriumis alguse saanud Kaledoonia kurrutus, mil on tekkinud näiteks Skandinaavia mäestik. Aktiivse vulkanismiga paistis silma tänapäeva Austraalia idaosa ja Uurali mäestik.

Kliima
Ordoviitsiumi esimese poole suurt osa iseloomustab ulatuslik transgressioon (mere pealetung), teist poolt aga vastupidi regressioon. See on seotud ordoviitsiumi lõpu jäätumise ehk Gondwana jäätumisega, mille põhjus või vähemalt soodustav asjaolu oli mandri (tänapäeva Aafrika) asumine lõunapoolusel, mistõttu oli võimalik ulatusliku jääkilbi moodustumine. Ordoviitsiumi suuremat osa, välja arvatud hilisordoviitsium, võib nimetada kasvuhooneperioodiks, mil valitses praegusest märksa soojem kliima.

Elustik
Ordoviitsiumi ajal kujunes välja paleosoiline fauna, mille häving saabus permi lõpu väljasuremisega. See on läbi aegade suurim väljasuremissündmus Maal. Ka Gondwana jäätumisega on seotud väljasuremissündmus. Siis hukkus 70–80% liikidest ja 22% selgrootute sugukondadest. Tüüpiliselt väljasuremissündmustele asendusid provintsiaalsed ookeanilised faunad kosmopoliitsetega.

Ordoviitsiumi stratigraafia

Ordoviitsiumi stratigraafia aluseks on Rahvusvahelises Stratigraafiakomisjonis välja töötatud skeem, kus jagatakse Ordoviitsiumit järgmiselt:

+ Ordoviitsiumi stratigraafia Ladestu  Ladestik  Lade  Ladestik Eestis  Lade EestisOrdoviitsium Ülemordoviitsium Hirnanti lade Harju ladestik Porkuni ladeKaty lade  Pirgu lade Vormsi lade Nabala ladeViru ladestik Rakvere lade Oandu ladeSandby lade  Keila lade Haljala lade Kukruse ladeKeskordoviitsiumDarriwili lade  Uhaku lade Lasnamäe lade Aseri ladeÖlandi ladestik Kunda lade Dapingi lade  Volhovi ladeAlamordoviitsiumFlo lade  Billingeni lade Hunnebergi lade Tremadoci lade  Varangu lade Pakerordi lade

Lisaks üldisele stratigraafilisele skeemile on kasutusel veel mitmed regionaalsed stratigraafiasüsteemid. Nende seas on lisaks Eestis kehtivale Baltoskandia regionaalsele stratigraafilisele süsteemile veel Suurbritannia, Siberi, Põhja-Ameerika, Austraalia, Hiina ja Vahemere ning Põhja-Gondwana regionaalsed stratigraafilised skeemid.
+ Ordoviitsiumi regionaalsete lademete omavahelised seosed Ladestik  Lade  Ladestik Suurbritannias  Lade Suurbritannias  Ladestik Põhja-Ameerikas  Lade Põhja-Ameerikas  Ladestik Austraalias  Lade Austraalias  Ladestik Hiinas  Lade Hiinas Ülemordoviitsium Hirnanti lade  Ashgilli ladestik Hirnanti lade  Cincinnati ladestik Gamachi ladeÜlemine ladestik Bolinda ladeÜlemine ladestik Hirnanti ladeKaty lade  Rawthey lade Richmondi lade Chientangkiangi lade Cautley lade Maysville lade Eastoni ladeNeichiashani lade Pusgilli lade Edeni ladeCaradoci ladestik Streffordi lade Mohawki ladestik Chatfieldi lade Cheney ladeSandby lade  Burrelli lade Turini lade Gisborne lade Aureluci lade Whiterocki ladestik Chazy ladeKeskordoviitsiumDarriwili lade Llanviri ladestik Llandeili ladeKeskmine ladestik Darriwili lade Keskmine ladestik Darriwili lade Abereiddy lademääratlemataDapingi lade Arenigi ladestik Fenni ladeAlumine ladestik Yapeeni ladeDapingi lade Whitlandi lade Rangeri lade Castlemaine lade Ibexi ladestik Black Hillsi lade Chewtoni lade Bendigo ladeAlamordoviitsium Flo lade  Moriduni lade Tule lade Lancefieldi ladeAlumine ladestik Flo lade Tremadoci lade Tremadoci ladestik Migneinti lade Stairsi lade Tremadoci lade Cressage lade Skullrocki lade

Ordoviitsiumi fossiile

Eesti
pisi|Ordoviitsiumi avamus (hall)

Ordoviitsiumi ladestu avamus hõlmab Põhja-Eestit, v.a klindiesine ala. Ladestu leviala hõlmab aga suuremat osa Eestist, v.a Mõniste kerke pealne osa ja klindiesine. Ordoviitsiumi setendite maksimaalne paksus Eesti alal on 180 meetrit (Kesk-Eestis). Eesti ordoviitsiumi ladestu lasub kambriumi setendeil. Ordoviitsiumil lasuvad aga siluri-, devoni- või kvaternaariaegsed setendid.

Ordoviitsium jaotatakse kolmeks ladestikuks, mis omakorda jaotuvad kaheksateistkümneks lademeks. Enamiku ordoviitsiumi regionaalsete lademete stratotüübid paiknevad Eestis. Eristatakse ka hulk kihistuid, kihistikke ja kihte ehk litostratigraafilisi üksusi, mille piirid ei pea langema kokku kronostratigraafiliste üksuste piiridega. Ordoviitsiumi lademete väljaeraldajad või nimede autorid on enamasti Friedrich Schmidt või Hendrik Bekker.

Eesti ordoviitsiumi ladestu koosneb peamiselt karbonaatseist kivimeist, millest tähtsamad on lubjakivid, aga on ka merglit, dolomiiti ja liivalubjakivi. Terrigeenseist setteist on liivakivi ja aleuroliiti. Ordoviitsiumi ladestus on ka fosforiiti, argilliiti ja savi. Ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademes on Eesti tähtsaim maavara – kukersiit ehk põlevkivi. Peale kukersiidi on ordoviitsiumi ladestu maavaradeks ka graptoliitargilliit (ebasoovitatav, kuid laialt levinud on nimetus diktüoneemakilt), karbonaatkivimid ehk rahvapäraselt paekivi ja põhjavesi.

Karbonaatkivimite lahustumisega on seotud karstinähtused Kostiveres, Uhakul, Tuhalas ja mujal.

Eesti ala ehk Baltika ürgmanner oli ordoviitsiumis lõunapoolkera keskmistel ja madalatel laiustel. Ordoviitsiumi kivimid, eriti lubjakivid, sisaldavad ohtralt kivistisi. Nendeks on korallid, käsijalgsed, trilobiidid, limused, mikrokivistised jne.

+ Eesti ordoviitsiumi stratigraafiline skeemLadestuLadestikLadeKivimiline koostis avamuselPaksusjärgnevOrdoviitsium  Ülemordoviitsium Porkunilubjakivi, dolomiit4...15 m Pirgulubjakivi17...70 m Vormsilubjakivi2...22 m Nabalalubjakivi2...35 m Rakverelubjakivi2...28 m Oandulubjakivi0...6 m Keilamergel, lubjakivi3...32 m Haljalalubjakivi2...14 m Kukruselubjakivi, kukersiit4...25 m Keskordoviitsium Uhakulubjakivi, mergel5...25 m Lasnamäelubjakivi, dolomiit3...15 m Aserilubjakivi0,1...7 m Kundalubjakivi, lubiliivakivi0,1...15 m Volhovilubjakivi, dolomiit0...21 m Alamordoviitsium Billingeniglaukoniitaleuroliit0...1 m Hunnebergiglaukoniitliivakivi, aleuroliit0,5...2 m Varangusavi, argilliit4...25 m Pakerordiliivakivi, argilliit4...25 meelnev

Vaata ka
Ordoviitsiumi lõpu väljasuremine
Geokronoloogiline skaala
Eesti geoloogiline ehitus
Eesti kronostratigraafiline skaala

 Viited 

Kategooria:Stratigraafia