Antisemitism

Antisemitism on termin, mida kasutatakse tähistamaks vaenulikkust juutide suhtes, mis tuleneb vastumeelsusest nende religioossele, kultuurilisele või etnilisele taustale.

Ajalooliselt on antisemitism avaldunud mitmel viisil.

 Religioosne antisemitism ehk antijudaism avaldus kuni 19. sajandini eelkõige religioosse sallimatuse vormis, peamiselt kristliku või islami taustaga maades. Judaism oli neis maades suurim vähemusreligioon ning seetõttu sattusid juudid sageli religioossetest ajenditest tulenevate rünnakute alla.
 Rassiline antisemitism kui ksenofoobia või rassismi vorm sai valdavaks alates 19. sajandi teisest poolest. Usust sõltumatult hakati juute pidama rassiliselt võõraks grupiks ning neid tõrjuma. Koos rassilise antisemitismi esilekerkimisega tekkisid mitmesugused vandenõuteooriad juutide salajaste plaanide kohta maailma valitsemiseks, mis said muu hulgas alust teosest "Siioni tarkade protokollid", mis esitab väidetavaid juutide maailmavallutamise plaane.

Adolf Hitleri juhitud Saksamaal (1933–1945) oli antisemitism riigi ametlik poliitika, mille käigus toimus juutide massiline tagakiusamine ja füüsiline hävitamine (holokaust).

Tagakiusamine 
Antud loendis on riigid ja piirkonnad, kust on juute eri aegadel välja aetud või täielikult riigist minema aetud. Lahkujad kuulusid enamuses Sefaradi juutide (Lääne-Euroopa piirkonnas) hõimkonda, kes olid pärit Hispaaniast ja Portugalist. Venemaal oli enamikus tegemist aškenazi juutidega. Pärast 15.–17. sajandit jäid Euroopas ülekaalu idast, sealhulgas Venemaalt ja Leedu suurvürstiriigist välja rännanud aškenazi juudid.

 250   Kartaago
 415,  Aleksandria
 554,  , Prantsusmaa
 561,  Uzès, Prantsusmaa
 612,  visigoodid, Hispaania
 642,  visigootide riik 
 855,  Itaalia
 876,  Sens
 1012, 
 1181, Prantsusmaa
 1290, Inglismaa
 1306, Prantsusmaa
 1348, Šveits
 1349, Heilbronn, Saksamaa 
 1349, Ungari
 1388, Strasbourg, Saksamaa
 1394, Saksamaa
 1394, Prantsusmaa
 1422, Austria
 1424, Fribourg ja Zürich
 1426, Köln
 1432, 
 1438, Mainz, Saksamaa
 1439, Augsburg, Saksamaa
 1446, Baieri
 1453, 
 1453, Wrocław
 1454, Würzburg
 1485, , Itaalia
 1492, Hispaania
 1495, Leedu
 1497, Portugal
 1499, Saksamaa
 1514, Strasbourg 
 1519, Regensburg 
 1540, Napoli
 1542, Böömimaa 
 1550, Genova
 1551, Baieri 
 1555, Pesaro 
 1559, Austria 
 1561, Praha 
 1567, Würzburg, Genova
 1569, Paavstiriik 
 1571, Brandenburg 
 1582, Holland, ka Madalmaad
 1593, Brandenburg, Austria 
 1597, Cremona, Pavia, Lodi 
 1614, Frankfurt 
 1615, Worms 
 1619, Kiiev 
 1649, Ukraina
 1654, Ukraina
 1656, Leedu
 1669, Oran – Põhja-Aafrika
 1670, Viin
 1712, Sandomierz
 1727, Venemaa
 1738, Württemberg 
 1740, Ukraina
 1744, Böömimaa 
 1744,  
 1745, Määrimaa 
 1753, Kovno – Leedu
 1761, Bordeaux 
 1772, Venemaa – Venemaa keisri seadlus, mis määras asumispiirid, millest üle juudid ei tohtinud tulla
 1775, Varssavi
 1789, Alsace 
 1804, paljudes Venemaa küladest
 1808, laiendati 1772 tsaari seadlusega määratud piire
 1815, Lübeck ja Bremen 
 1815, , Švaabimaa ja Baieri 
 1820,  
 1843, Venemaa piirialad, Austria ja Preisimaa 
 1862, alad USAs, mis jäid kindral Granti jurisdiktsiooni alla
 1866, Galați, Rumeenia 
 1903, Chişinău, Moldova
 1905, Venemaa lõunapoolsetel aladel
 1919, Baieri, rünnati välismaal sündinud juute
 1938–1945, holokaust Kolmanda Reichi aladel
 1950- 1986, NSV Liit
 1948, mitmed araabia riigid.

2009. aastal Iisraeli diasporaaministeeriumi korraldatud küsitluse andmeil arvas 42 protsenti Saksamaal küsitletuist, et "juudid kasutavad minevikku ära raha väljapressimiseks". Väitega nõustujate protsent oli kõrgeim Poolas ja Hispaanias. Juudi Agentuuri 2009. aasta raporti kohaselt oli 2009 suurem arv antisemiitlikke intsidente kui ühelgi senisel aastal pärast Teist maailmasõda. Agentuuri hinnangul kasvab antisemitism nii vasak- kui ka parempoolsete seas.Annual Jewish Agency report cites poll finding 42% of West Europeans believe Jews exploit past to extort money, Haaretz.com, 07/02/2010

Vaata ka
Antisionism
Filosemitism

Viited

Kirjandus
Louis Wirth. The Ghetto, University of Chicago Press 1929.
Koppel S. Pinson. Essays on Antisemitism, Confer ence on Jewish Relations: New York 1942.
Isacque Graeber, Stuart Henderson Britt (toim). Jews in a Gentile World: The Problem of Anti-Semitism, Macmillan Co.: New York 1942.
Carl Mayer. Religious and Political Aspects of Anti-Judaism. 
Miriam Beard. Anti-Semitism–A Product of Economic Myths. See also 
Gustav Ichheiser. Fear of Violence and Fear of Fraud: With Some Remarks on the Social Psychology of Antisemitism. – Sociometry, 1944, 7(4), lk 376–383. Vt Gustav Ichheiser#Vägivallahirm ja pettusehirm: mõnede märkustega antisemitismi sotsiaalpsühholoogia kohta.
Gustav Ichheiser. Diagnosis of Antisemitism. Two essays, Beacon House: New York 1946
Gustav Ichheiser. The Jews and Antisemitism. – Sociometry, 1946, kd 9, nr 1, lk 92-108. Vt Gustav Ichheiser#Juudid ja antisemitism.

 Välislingid 

Juudi lapsed hukati Pärnu sünagoogis (arhiiviversioon)
"Eesti on juba juutidest puhastatud..." (arhiiviversioon)
"JewWatch", antisemiitlikuks peetav sait
Antisemitismi määratlus lõhestab nii teadlasi kui ka poliitikakujundajaid. ERR Novaator, 3.oktoober 2025


Kategooria:Poliitika
Kategooria:Politoloogia
Kategooria:Sotsioloogia