Padise klooster

Padise klooster oli 14. sajandil Padisele ehitatud tsistertslaste klooster, mille rajasid Dünamündest pärit mungad.

Klooster on esimene Harjumaa arhitektuurimälestis, mis taasiseseisvunud Eestis vastava tähise sai. Padise klooster on suure tähtsusega arhitektuuri- ja ajalooline objekt nii Eestis kui ka kogu Põhja-Euroopas.

 Ajalugu 
Padise kloostri ehitus käis vaheaegadega üle 200 aasta.
1250 paiku ehitas Dünamünde klooster Padisele varagooti stiilis paekabeli.

Taani kuningas Erik Menved andis 1305. aastal loa suurejoonelise kindlustatud kloostrikompleksi rajamiseks, mida hakati ehitama 1317. aastal. Kloostri rajamine oli plaanis arvatavasti juba 13. sajandil. Klooster rajati eestlaste Padise muinaslinnuse lähedale.

1343. aastaks jõuti valmis ehitada esimene ehk keldrikorrus ning osa põhikorruse müüridest. Siis algas Jüriöö ülestõus ja klooster põletati ning 28 kloostris olnud munka tapeti.

pisi|vasakul|Padise kloostri varemed 1782. aastal. Johann Christoph Brotze

Hävingust saadi üle alles 1370. aastate paiku, mil ehitustööd pooliku kloostrikompleksi juures jätkusid.

Põhihoonestiku pühitsemise tseremoonia toimus 1448. aastal.

Padise kloostri juures asus ka talurahva Püha Antoniuse kabel, arheoloog Villu Kadaka hinnangul rajati kirik või kabel 1400. aasta paiku, kuna ka Padisel tegutsenud tsistertslaste kommete hulka ei kuulunud lihtrahva lubamine kloostrikirikusse ja seetõttu tavatsesid nad oma kloostrite ette ehitada eraldi kirikud või kabelid lihtrahvaleAlo Lõhmus, Kadunud kabel ilmus Padisel maa alt päevavalgele, Postimees, 13. august 2009. Hoone oli ligi  20 meetrit pikk ja kümme meetrit lai, oli ehitatud ida-läänesuunalisena, kirikule omase ruumijaotusega ning hoone ümber oli maetud surnuid. Kirik lammutati Liivi sõja ajal.

Liivi sõjas 1559. aastal lõpetas Padise klooster (saksa keeles Die Abtei Padis) tegevuse.  1559. aastal hõivas kloostri Liivi ordu, lõpetas seal munkade tegevuse ja muutis kloostri peahoone kindlusehitiseks. Sõja jooksul aga ehitati kloostri juurde tulirelvade jaoks täiendavaid kindlustusi.
pisi|Padise kloostri varemed

Vene-Liivi sõjas 1560. aastal oli klooster linnusena välja ehitatud, see asus siis hertsog Magnuse valduses, kelle käest rootslased ta 1561. aasta sügisel endale vallutasid.

Kahekümneviieaastases sõjas 1576. aastal kahepäevase piiramise ja ägeda suurtükitule tulemusena andsid selle kaitsjad eesotsas pealik Hans von Oldenburgiga alla ja loovutasid endise kloostri venelastele ja 1576–1580 oli klooster vene vägede valduses.

28. detsembril 1580, pärast 13 nädalat kestnud piiramist, loovutasid venelased lõpuks kloostri Rootsi sõjaväele. Pärast neid korduvaid piiramisi ja vallutamisi oli Padise klooster muutunud osaliselt varemeiks. Seda mainiti veel 18. mail 1595 sõlmitud Täyssinä rahulepingus, kui venelased loobusid muuhulgas kõigist õigustest mitmete Eestimaa linnuste ja nende läänide üle. Rootsi asehalduriks Tallinnas ja Padise lossiläänis oli Erik Gabrielsson Oxenstierna.Jakob Koit, ESTNISCHE BAUERN ALS KRIEGER WÄHREND DER KÄMPFE IN LIVLAND 1558-1611, Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis aastaraamat = Annales Societatis Litterarum Estonicae in Svecia, nr. 4, jaanuar 1966, lk 33, 35

Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis 1622. aastal Padise kloostri Riia bürgermeistrile Thomas von Rammile. Ligi 150 aastat kasutati kloostrit (täpsemalt kirikut, mis oli muudetud vahelaega kahekorruseliseks) eluhoonena.

1766. aastal klooster põles ja sellest ajast saadik on osaliselt varemeis. Rammid olid seni kasutanud kloostri ruume häärberina, aga pärast põlengut see oma funktsioone enam täita ei suutnud. Nii ehitati 1770. aastatel kloostrist ida poole Padise mõisa uus peahoone. Ehituskive saadi kloostri varemetest.

Von Rammide aadlisuguvõsa kätte jäi Padise mõis kuni võõrandamiseni 1919. aastal. Mõisa viimane omanik oli Fridolf von Ramm.

Kuna väravatorn on rajatud jõe poole kaldus savikihile, purunes 20. sajandi algupoolel väravatorn osaliselt maalihkes.

Kloostri korrastamist ja restaureerimist ning sügavamat uurimist alustati aastatel 1936–1939 Villem Raami juhtimisel.
pisi|
pisi|
 Tänapäev 
Aastatel 2018–2019 toimusid kloostris mahukad konserveerimistööd.

Alates 2020. aastast on klooster ja seda teenindav külastuskeskus Padise mõis endises valitsejamajas külastajatele avatud.

Kloostri keskaegsest sisustusest on säilinud praegu Risti kirikus paiknev 14. sajandist pärinev kirikukell (Eesti vanim) ning samast sajandist haruldane Kolgata grupp (praegu Eesti Kunstimuuseumi filiaalis Niguliste kirikus).

Kloostri omanik on Lääne-Harju vald.

 Padise abtide nimekiri 
pisi|Kloostri väravatorn
pisi|Kloostri läänekülg
pisi|Kloostri siseõu

 1317?–1320 Johannes
 1321–1326? Evert (Egbert)
 1328 Nicolaus
 1331 Egbert
 1339 Johannes
 1341 – 26. september 1345 NicolausMoritz Brandis, Chronik oder älteste Liefländische Geschichte... Monumenta Livoniae Antiquae: Sammlung von Chroniken, Berichten, Urkunden und anderen schriftlichen Denkmalen und Aufsätzen, welche zur Erläuterung der Geschichte Liv-, Ehst- und Kurland's dienen: Drittter Band (1843), s. 38
 13. oktoober 1345 Johannes
 5. veebruar 1346–1352 Nicolaus
 1364–1376 Nicolaus Risebit
 1379 – september 1388 Bertoldus
 1392–1398 Johannes
 1402?–1403 Kurt Kropelin
 1407–1413? Johannes
 1415–1418 Conradus
 1423–1431 Tidemannus
 1436–1438 Werner van der Hagen
 1441 Michel
 1447?–1453 Johannes Grues
 1454 Nicolaus
 1478 Tidemann
 1488–1489 Johannes Vlemynck
 1. jaanuar 1491 Georg Kone (ajutine)
 1492 Hinrick Warnsbeck
 1493–1504 Michael Sasse (algul visitaator)
 1506 Johannes (von der Heyde)
 1509–1524 Georgius Karnip
 1524–1543 Everhardus Sunnenschin
 november 1544 – 1553 Ludovicus Duchsheerer
 1555–1559 Georgius Conradi

 Vaata ka 
 Padise vald
 Villem Raam

 Viited 

 Kirjandus 
 Jaan Tamm, "Padise klooster. Ehitus- ja uurimislugu". TEA Kirjastus, ISBN 9789985719985, 2010, 136 lk

 Välislingid 


 360° aeropanoraam / aerofoto
 Padise kloostri koduleht
 Padise kloostrist Eesti mõisaportaalis
 Pilt, 1531 ja 2001, tahvel Padise kloostri kalastusõigusest Vanatjõel.
 "Teetöölised leidsid Harjumaalt keskaegsed müürijäänused", Tallinna Postimees, 12. august 2009
 Padise kloostri renoveerimistööd on jõudmas lõpule, 23. detsember 2019
 Padise kloostris lõppenud renoveerimistööd tõid põnevaid leide, 22. aprill 2020
 Padise kloostri 90 aastat kestnud taastamine jõudis lõpule, 30. aprill 2020
 Heiki Raudla, Mungad tõid Padisele lubja, kivid ja keskküttesüsteemi, 5. november 2020
Merle Karro-Karlberg, Padise klooster on ajaloo uurimiseks valmis, sirp.ee,  6. november 2020

Kategooria:Eesti kloostrid
Kategooria:Eesti linnused
Kategooria:Harju maakonna kultuurimälestised
Kategooria:Lääne-Harju vald
Kategooria:Taani valitsusaeg Eestis
Kategooria:Katoliku kirik Eestis
Kategooria:Tsistertslaste ordu
Kategooria:Harju-Madise kihelkond