Valmiera

Valmiera () (eesti keeles Volmari, saksa keeles Wolmar) on linn Lätis Vidzemes, Valmiera piirkonna keskus. Asub Koiva jõe ääres. Linna kaguosas asub Valga–Riia raudteeliinil Valmiera raudteejaam.

Halduslikult on see 1. järgu haldusüksus – vabariikliku keskalluvusega linn. Linn asub 50 km kaugusel Eesti piirist ja 107 km kaugusel Riiast.

Valmieras asub 1996. aastal avatud Vidzeme Kõrgkool.

Linnas eristatakse järgmisi linnaosasid: Apakšstacija, Banāni, Burkānciems, Centrs, Dīvaliņa, Eksporta rajons, Gaides rajons, Georga Apiņa ielas rajons, Graudu ielas rajons, Jāņparks, Kārliena, Kaugurmuiža, Krāču kakts, Misas rajons, Pārgauja, Pauku priedes, Putniņi, Putriņas, Savariņas, Semināra ielas rajons, Šķesteri, Zvirgzdukalns, Veides ielas rajons ja Viesturi.Vietvārdu datubāze 

 Kaitstavad objektid 

Muinsusmälestistest on  linnas riikliku kaitse all Valmiera vanalinn, Volmari Püha Siimoni kirik (sealhulgas kiriku kantsel ja selle maalingud, seinamaaling-epitaaf, P. Tilihami hauaplaat, kiriku orel, orelirõdu ja selle maalingud, ning J.F Schröderi mälestustahvel), Valmiera õpetajate seminari hoone aadressil Leona Paegles iela 40, Valmiera ordulinnuse varemed ja linna ning linnuse kindlustised. Regionaalse kaitse all on Kauguri talumeeste kalmistu, Riikliku Maapanga hoone aadressil Rīgas iela 40, ja hiiepaik Jumalasaareke (Elku saliņa).Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 11.07 2025

Looduskaitse all on Putriņi tamm, veel üheksa tamme, kaksteist mändi, Euroopa lehis, kaks pärna, arukask, raberemmelgas Kārļa Blaumaņa iela 17, veel kaks remmelgat Putriņi mets, Kauguri laas, Pauki männik, Pārgaujas iela tammed, Jāņa Enkmaņa iela allee, Tērbatas iela tammeallee tammed, Dīvaliņa iela allee, Jāņa Daliņa iela allee, Raiņa iela allee, Tērbatas iela allee, Viestura allee, Lucase mõisa pärnad, Muuseumi Püha tamm, Puhkepark ja Koiva järsakkallas.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

 Ajalugu 
Linna territooriumil asus Volmari ordulinnus (saksa Wolmar, läti Valmiera, ladina Woldemaria). Linnaks sai Valmiera aastal 1323.

1738. aastal loodi  Valmierasse Hernhuutlliku  vennastekoguduste liikumise õpetajate seminar, mis pidi andma maarahvale oma soost jutlustajad. Seminar suleti, kui vennastekoguduste tegevus keelustati 1743. aastal, Venemaa keisrinna Jelizaveta I poolt.

Aastatel 1839–1849 tegutses Volmaris ja 1849–1890 Valgas läti pedagoogi ja muusiku Jānis Cimze (1814–1881) juhitud Liivimaa kihelkonnakooliõpetajate ja köstrite Cimze seminar.

Valmiera on ajalooline piirkondlik keskus Läti aladel Valmiera kihelkonnas ja Volmari kreisis Liivimaa kubermangus. XVII sajandil hakkas linna läbima Peterburi–Riia postimaantee, hiljem ühines seal sellega veel Tallinna–Pärnu–Riia postimaantee uus trass.

1944. aasta septembris hävis sõjategevuse käigus kolmandik linnast ja peaaegu kogu Valmiera ajalooline keskus. Aastatel 2009–2021 oli Valmiera vabariigilinn.

Elanike arv
<tr valign=top><td>
 600 (1800)
 900 (1840)
 1100 (1863)
 2500 (1881)
 5050 (1897)
 5200 (1914)
 6946 (1920)
 8141 (1925)
 7700 (1930)
 8482 (1935)
 8300 (1939)
<td>
 9255 (1943)
 11 589 (1959)
 20 331 (1970)
 25 584 (1979)
 29 457 (1989)
 27 752 (2000)
 26 700 (2007)
 25 130 (2011)
 22 971 (2021)
 24 200 (2025)

Pildigalerii

 Rahvastik 
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Valmiera elanikest lätlasi 81,9%, venelasi 12,4%, valgevenelasi 1,9% ja teistest rahvustest inimesi 3,9%.

 Vaata ka 
 Valmiera Draamateater
 Valmiera Siimona ja Juuda kogudus

 Sõpruslinnad 

 Viited 

 Välislingid 

 Valmiera koduleht
 Valmierast Viljandi linna kodulehel

Kategooria:Läti linnad