Soome-ugri keeled

Soome-ugri keeled on Uurali keelkonna suurim haru, mille soome allharusse kuuluvaid (soome, eesti jt) keeli kõnelevad rahvad elavad Euroopa põhjaosas ning ugri haru keeli kõneldakse nii Doonau jõgikonnas (ungari) kui ka Lääne-Siberis (handi ja mansi keeled).

Keeleteadlaste hulgas levinud, kuid otseselt tõestamata teooria kohaselt on kõik soome-ugri keeled tekkinud ühestainsast aastatuhandeid tagasi räägitud soome-ugri algkeelest selle hilisema mitmekordse jagunemise tulemusena.

Erinevalt enamikust Euroopa keeltest ei kuulu soome-ugri keeled indoeuroopa keelte hulka.

Peale soome-ugri keelte kuuluvad uurali keelte hulka ka samojeedi keeled.

Mõned keeleteadlased kasutavad termineid "soome-ugri keeled" ja "uurali keeled" sünonüümidena.

Hinnangud soome-ugri keelte omavahelistele sugulusseostele on püsinud enam-vähem muutusteta alates 1879. aastast.Tiit-Rein Viitso. Liivi keel ja läänemeresoome keelemaastikud. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, lk 12. Soome-ugri keeled jagunevad saami, läänemeresoome, Volga, Permi ja ugri rühmaks. Uuemates liigitustes on Volga rühm kadunud, selle asemel esinevad sellesse kuulunud mordva keeled ja mari keeled otse soome-ugri rühma alarühmadena.

Saami, mansi ja handi põhimurdeid peetakse eri keelteks. Samuti räägitakse viimastel aastakümnetel ühe karjala keele asemel mitmest karjala keelest ning eesti keele lõunaeesti murdeid peetakse kohati eraldiseisvaks lõunaeesti keeleks.

Neid ühendab keelesugulus ja väljasuremisoht.

Klassifikatsioon
Soome-ugri keelte hulka kuuluvad:

 ugri keeled
 Obi ugri keeled
 handi keel
 mansi keel
 ungari keel
 † vanaungari keel
 Permi keeled
 komi keel
 sürjakomi keel
 permikomi keel
 udmurdi
bessermani murre
 † vanapermi keel
 Volga keeled
 mari keel
 niidumari keel
 mäemari keel
 loodemari keel
 † merja keel
 † muromi keel
 † meštšera keel
 mordva keeled
 ersa keel
 mokša keel
 saami keeled
 idasaami keeled
 † Akkala saami keel
 Inari saami keel
 † Kemi saami keel
 Kildini saami keel
 koltasaami keel
 turjasaami keel
 läänesaami keeled
 Lule saami keel
 lõunasaami keel
 Pite saami keel
 põhjasaami keel
 Ume saami keel
 läänemeresoome keeled
 eesti keel
 võru keel (või võru murre) ja setu keel (või setu murrak)
 isuri keel
 liivi keel
 karjala keel
 päriskarjala keel
 livviko keel
 lüüdi keel
 soome keel
 meä keel
 kveeni keel
 vadja keel
 † kreevini keel
 vepsa keel

Sarnased sõnad

Allpool on valik soome-ugri perekonna põhisõnavara seotud sõnu, mis võivad anda aimu kaasnevatest häälikumuutustest. Seotud tähendusega soome-ugri sõnadel on ühine päritolu.

 soomeugri algkeel soome eesti liivi  karjala mokša ingeri vepsa ersa mari komi udmurdi ungari mordva mansi handi *tule tuli  tuli tûz töz  tûz toz  tūz tûz tul tɨl-  tɨl tüz toz tūz tez *wete vesi  vesi wez  vesi vît  vesi  vez ved´ wüt wíz  wiz víz vit wit vít *jäŋe jää  jää jê ijä jee  ji  je ej i ji  jenk jég jenk jeŋk jeŋk *kala kala  kala hâla kala hala  kūll’ hal  hol khala  khala hala hala hala hul halâ *pesä pesä  pesa  pesa  pesä biesie  beassi  piess’ pize pəžaš poz puz  fészek pitʲi – pĕl *käte käsi  käsi kâz käsi kesi  kae   kīdt ked´ kit ki  ki kéz kaat kūz köt *śilmä silmä  silm  sílma silm tjelmie  čalbmi  čall’m śeĺme šinča śin  śin szem sam sem sem *süle syli  süli  el – sïlle  salla  sē̮ll seĺ šülö sɨl  sul öl(el)  tal lal  löl *sëne suoni  soon  sune  suuń soene  suotna  sūnn san šün sən  sən ín taan ɬɔn lan *luwe luu  luu  lob lõb lēb  lub  lõb lob lub  lɨb  lɨb láb lub lub lob *were veri  veri  vur veri vïrre  varra  vē̮rr veŕ wür vur  vir vér wiɣr wŭr wər *mëksa maksa  maks  -  - maksa  -  mej mûj mûj mûy  mây máj māy mây mâj *kuńśe kusi  kusi  kosi  kusi gadtjed  gožžat  kōnnče – kəž kudź  kɨź húgy xuńś- xŏs- kŏs- *mene- mennä  minema  menna minemä mïnnedh  mannat  mē̮nne minne  minê minne mine menni men- măn- mĕn- *elä- elää elamaelä elämä jieledh eallit jēll’e – ila- ol-  ul- él- – – – *kale- kuolla  koolma  kul  kuulma kuloms  –  – kulo- kola- kul-  hul- hal- xo- xăɬ- kăl- *mośke- –  – moskme mõskma moska  –  – muśke- muška- mɨśkɨ-  mɨśk- mos- -  - -

Vaata ka
 Budinos
 Martin Fogel

Viited

 Kirjandus 
Lembit Jaanits.  Soomeugrilaste hargnemisest arheoloogia andmeil. Keel ja Kirjandus, 1973, nr 12, lk 711-724
Välislingid
 Maria Manner. "Suomi ei enää kelpaa unkarilaisille sukulaiskieleksi" Helsingin Sanomat, 30. märts 2013
 Jingyi Gao. "Hiina ja soome-ugri keelte ühisest päritolust" Novaator ERR, 30. jaanuar 2015