Nikolai Triik

Nikolai Voldemar Triik (7. august 1884 Tallinn – 12. august 1940 Tallinn) oli eesti maalikunstnik, graafik ja pedagoog.

Ta töötas kunstikoolis Pallas, juhatades seal maaliateljeed ning oli ajuti ka graafikaõpetaja.

Koos Konrad Mäe ja Ants Laikmaaga oli Triik üks tähtsamaid Eesti 20. sajandi esimese poole kunstnikke.NIKOLAI TRIIK (1884–1940) kunilaart.ee"Homme esitletakse raamatut Nikolai Triigi loomingust" ERR kultuur, 09.04.2015

 Elukäik 
Nikolai Triik sündis Tallinnas Niguliste tänava majas rätsepmeister Kusta Triigi esimese lapsena. Ta õppis Tallinna Nikolai I gümnaasiumis ja Aleksander II linnakoolis, mille lõpetas 1901. aastal. Samal aastal astus ta Peterburi parun Alexander Stieglitzi kunsttööstuskooli, mille nimekirjast kustutati 1905. aastal õpilasstreigist osavõtu pärast. Jätkas kunstiõpinguid Tallinnas Ants Laikmaa ateljeekoolis ning 1906. aasta algusest Peterburis Josef Braszi ateljees.

pisi|vasakul|Albumi "Noor-Eesti III" kaas, 1908
1906. aasta kevadel sõitis Helsingisse, veetis koos Konrad Mäe ja Aleksander Tassaga suve Ahvenamaal ning sügisel astus Soome Kunstiühingu kooli. Sama aasta hilissügisel siirdus Pariisi, kus õppis Filippo Colarossi vabaakadeemias (Académie Colarossi), Académie Julianis ning aastatel 1907–1908 École des Beaux-Artsis Gabriel Ferrieri juures.

1907. ja 1908. aasta suve veetis Triik Norras, kuhu umbes samal ajal siirdusid ka teised Pariisi eesti kunstnikekoloonia esindajad – Jaan Koort, Konrad Mägi, Roman Nyman ja Aleksander Tassa –, kõik innustatuna huvist Põhjamaade kultuuri ja looduse vastu. 1908. aasta sügisel läks kunstnik uuesti Peterburi ning täiendas end vabakuulajana Nikolai Roerichi juhendamisel Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi kunstikooli juures. Samas omandas ta graafikaoskusi Peterburi Kunstiakadeemias professor B. Maté juures.

Kuni 1910. aastani elas Triik elas vaheldumisi Peterburis ja Tartus, kus tegutses innukalt kunstielu arendamisel: kogus Eesti Rahva Muuseumile rahvakunstiesemeid ja aitas 1910. aastal korraldada II Eesti kunsti ülevaatenäitust, avaldas ajakirjanduses selgitavaid üleskutseid, valmistas näituse plakati kavandi, osales praktilises organiseerimises ja esines ka näitusel.

Alates 1905. aastast võttis ta osa Noor-Eesti väljaannete kujundamisest. Temalt pärinevad Noor-Eesti I ja III albumi kaanejoonistused. Aastatel 1910–1911 juhatas ajakirja kunstiosakonda. 1910 sõitis Kopenhaagenisse ja sealt Berliini, kus jätkas enesetäiendamist ja loometööd. Seal kohtas ta 1913. aastal Põhja-Aafrika reisilt kodumaale tagasi pöörduvat Ants Laikmaad ning maalis tema portree.

Eestisse naasis ta 1913. aastal. Töötas õpetajana Tallinnas Eesti Kunstiseltsi kunstikursustel, 1914. aastast Tallinna Kunsttööstuskooli ning mitme üldhariduskooli õpetajana. Ta oli 1916. aastast Eesti Kunstiseltsi nõukogu liige ja töötas aastatel 1919–1920 haridusministeeriumis kujutavate kunstide toimkonna juhatajana. Osales kooliõpetajate pataljoni koosseisus Vabadussõjas.

pisi|Foto Nikolai Triigist
Triik oli 1920. aastast kunstiühingu Pallas liige. 1921. aastast elas Tartus ja töötas kunstikoolis Pallas, juhatas seal aastatel 1922–1926 oma maaliateljeed ning oli ajuti ka graafikaõpetaja. Konrad Mäe haiguse ajal oli ajutiselt koolijuhataja kohusetäitja (1924–1925).

Aastatel 1926–1928 oli Triik Tallinnas vabakunstnik. 1928. aastal naasis ta Tartusse Pallasesse, kus töötas algul graafikaõppejõuna ja 1929. aastast maaliateljee juhatajana. 1933. aastal sai professoriks.

1940. aasta veebruaris läks ta halva tervise tõttu pensionile ning kolis Tallinna sugulaste juurde, kus peagi suri.

Nikolai Triik on maetud Evaldite perekonnakalmistule Leetse-Lepikul Pakri poolsaarel.

Isiklikku
pisi|Nikolai Triigi joonistus "Pr. V. Triik-Martna portree"
Ta oli aastatel 1906–1910 abielus vene kunstniku Valentina Grekovaga.

Aastatel 1911–1929 oli Nikolai Triik abielus ühiskonnategelase Mihkel Martna tütre Viktooria Martnaga, kes abiellus 1930 Eestimaa Päästmise Komitee liikme Konstantin Konikuga. Konik lapsendas Triigi tütre Kadri (1915–1992), kes abiellus Moskvas sündinud ja Eestisse opteerunud venelase Nikolai Kurjatoviga (1911–1976, eestistatult Nigul Kurdve) ning põgenes septembris 1944 Rootsi. 1960.−1970. aastate vahetusel külastas Kadri Kurdve Eestit ja käis ka Tallinna Riiklikus Kunstimuuseumis, kus huvitus eeskätt mälestustest oma isa Nikolai Triigi kohta.

1931. aastast oli Nikolai Triik abielus Anna Triik-Põllusaarega (1902–1998).

 Looming 
pisi|vasakul|"Lennuk", 1910
Nikolai Triigi looming on väga mitmekesine. Ta on loonud hulga portree- ja kompositsioonimaale, joonistusi, karikatuure ning maastikumaale.

Aktiivne loomeperiood sai alguse 1905. aastal, mil noor kunstnik alustas poliitilise sisuga joonistuste ja karikatuuride loomist Eesti satiiriväljaandeile. Triik joonistas karikatuure ajakirjale Tapper ja pseudonüümi Waikne all Helsingis ilmunud väljaandele Kaak. Aastatel 1910–1920 valmisid kaanejoonistus ja frontispiss Gustav Suitsu luulekogule "Tuulemaa" ja kaanejoonistused Marie Underi luuletuste väljaannetele.

pisi|Oskar Lutsu portree, 1928
Tema varasemale loomingule avaldas suunavat mõju sümbolism. See ilmneb eriti muistendiainelisi ja heroilisi võitlusstseene kujutavates kompositsioonides. 1907. ja 1908. aasta suvede Norra-reisidel sai Triik mõjutusi põhjamaisest rahvusromantismist. Selle perioodi tuntuim teos on Eesti Kunstimuuseumi maalikogus asuv "Dekoratiivne Norra maastik" (1908). Tugevalt üldistatud vormikäsitluse ja dekoratiivse stiliseeringu poolest meenutavad selle perioodi teosed suuresti norralase Edvard Munchi teoseid.

Aastatel 1909–1910 lõi Triik mitmeid rahvusromantilises laadis kompositsioone, mille parimad näited on "Sõttaminek", "Lennuk" ja "Võitlus".

Nikolai Triigist kujunes oma ajastu hinnatuim portretist. Noorema ea teostest on märkimisväärne Juhan Liivi portree, söejoonistus 1909. aastast. Sama õnnestunud on 1912. aastal valminud Mihkel Martna portree. Aastatel 1926–1934 valmis veel hulk söe- ja sangviinijoonistusi tuntud ühiskonnategelastest: A. H. Tammsaare, Gustav Suits, Friedebert Tuglas jt. Õlimaali tehnikas portreedest on tippteosteks Ants Laikmaa (1913) ja proua Lüüsi portreed (1917).

pisi|vasakul|"Talvine Tartu Emajõega" (1935)
Järk-järgult muutus kunstniku kujutluslaad ekspressiivsemaks. Kunstniku fantaasia ja loomingulisus tuleb hästi esile tema graafilistes töödes nagu "Vabaduse sünd" (1919) ja "Uluv koer" (1921). Pärast 1919. aasta Eesti kunsti ülevaatenäitusel talle osaks saanud kriitikat kunstniku loomingu haare mõnevõrra ahenes. Huvitava lõigu tema hilisemas loomingus moodustavad arvukad karakteriseeritud portreejoonistused , mis on teostatud enamjaolt grafiit- ja punase pliiatsiga, söe või sangviiniga. Valmisid portreed Oskar Lutsust (1928), Gustav Suitsust (1933) ja Hugo Raudsepast (1932).

Nikolai Triigi 1930. aastate loomingu parimateks saavutusteks on maastikud Saaremaalt, Rutjalt, Leetse-Lepikult jm. Kunstniku lemmikmotiivideks on üksikud mändidegrupid, lagedad rannaribad merega ja aiamotiivid kaharate puudega esiplaanil. Eriline koht Triigi maastike hulgas kuulub talvistele Tartu vaadetele, mille näited on "Talvine Tartu Emajõega" ja "Tartu sadam".

Portreed
pisi|Aleksander Tassa portree. 1905
 Aleksander Tassa portree. Õli, lõuend. 1905
 Konrad Mäe portree. Õli. 1908
 Ants Laikmaa portree. Õli. 1913
 Aino Suitsu portree. Õli. 1914
 Oskar Lutsu portree. Süsi. 1928
 Gustav Suitsu portree. Süsi. 1933
 Juhan Liivi portree. Õli. 1934

Maalid
pisi|"Soome maastik", 1914
 Mererand. Õli. 1905
 Lennuk. Tempera, kriit. 1910
 Männid. 1931
 Talvine Tartu Emajõega. 1935
 Sõttaminek. Õli, lõuend. 1909 
 Tõusva nooruse ees. Tempera, paber. 1909
 G. Suits "Tuulemaa" illustratsioon. 1913
 Märter. Kavand. Süsi, paber. 1913
 Katastroof. Süsi, paber. 1917

Tušijoonistused
 Katastroof. Tušš, guašš, paber. 1917
 Ulguv koer. Tušš, seepia, guašš, paber. 1921
 Suurlinn. Tušš, seepia, pliiats, guašš, paber. 1913
 Jaht. Tušš, seepia, tempera, lakk, papp. 1913
 Alevi kõrts. Tušš, seepia, guašš, paber. 1913

Akvarellid
pisi|"Võitlus hüdraga"
 Deemon. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
 Deemon ja Tamara. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
 Surm ja väsinu. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
 Surma lõikus. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
 Surma viis I. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
 Tamara tants I. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
 Tamara tants II. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912

Trükised
 Tulekandja. Albumi "Noor-Eesti" I, kaas. Trükis. 1905
 Album "Noor-Eesti" III, kaas. Trükis. 1908
 Ajakiri Noor-Eesti, kaas. Trükis. 1910–1911 
 G. Suits "Tuulemaa" kaas. Trükis. 1913
 Album "Noor-Eesti" V, kaas. Trükis. 1915
 Album "Siuru" I, kaas. Trükis. 1917
 M. Under "Eelõitseng", kaas. Trükis

Vaata ka
Nikolai Triigi tänav

Viited

 Kirjandus 
 Alfred Waga, "Nikolai Triik" (monograafia). Loodus, Tartu/Tallinn 1939
 Evi Pihlak, "Nikolai Triik 1884–1940" (monograafia). Kunst, Tallinn 1969
 Evi Pihlak, "Nikolai Triik inimese kujutajana" (album). Kunst, Tallinn 1985

 Välislingid 

 Virtuaalmuuseum, Nikolai Triik

 Nikolai Triigi looming Eesti Kunstimuuseumi digikogus

Kategooria:Eesti maalikunstnikud
Kategooria:Eesti graafikud
Kategooria:Eesti karikaturistid
Kategooria:Eesti paberrahade kujundajad
Kategooria:Kõrgema Kunstikooli Pallas professorid (1919–1940)
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Sündinud 1884
Kategooria:Surnud 1940