Astrid Lindgren

Astrid Anna Emilia Lindgren (kuni 1931 Astrid Ericsson; 14. november 1907 Vimmerby – 28. jaanuar 2002 Stockholm) oli Rootsi lastekirjanik, kelle raamatuid on tõlgitud 109 keelde ja avaldatud vähemalt sajas riigis.

2002. aastal loodi Rootsi parlamendi toetusel Astrid Lindgreni mälestusauhind. See on rahaliselt suurim lastekirjanduse auhind, selle väärtus küünib 5 miljoni Rootsi kroonini. 

Elukäik


Astrid Lindgren sündis talunik Samuel August Ericssoni (1875–1969) ja tema abikaasa Hanna Ericssoni tütrena Smålandi maakonnas Vimmerby väikelinna lähedal Näsis. Ta oli neljalapselise pere teine laps. Astridil oli vanem vend Gunnar (1906–1974) ning nooremad õed Stina (1911–2002) ja Ingegerd (1916–1997).

Perekonda ja lapsepõlveseiklusi kajastab tema autobiograafia "Silmapiirilt kadunud maa". 

Pärast kooli lõpetamist 1924. aastal oli ta veidi aega praktikant ajalehes Vimmerby Tidningen. Seal töötades jäi ta 18-aastaselt ja vallalisena lapseootele ning keeldunud lapse isaga, ajalehe peatoimetaja Reinhold Blombergiga (1877–1947) abiellumast, siirdus 19-aastaselt Stockholmi, et sekretäriks õppida.

4. detsembril 1926 sündis tal poeg Lars (suri 1986), kes oma esimesed eluaastad elas kasuvanemate juures Kopenhaagenis. 

1928. aastal asus Astrid sekretärina tööle Kuninglikus Autoklubis, kus tutvus Sture Lindgreniga (1898–1952), kellega ta 1931. aastal abiellus. Seejärel sai ta lõpuks poja Larsi enda kasvatada.

1934. aastal sündis tütar Karin. Just Karini haigevoodi ääres istudes mõtles Astrid Lindgren välja loo punapäisest tüdrukust, kellele ta tütar pani nimeks Pipi Pikksukk. Astrid Lindgreni tütar mõtles välja ka Segasumma suvila. Ta ütles emale, et raamat võiks olla üksikust tüdrukust, kes on tugev ja leiab kaks parimat sõpra, ning et raamatu alguses igav poleks, mõtles tütar, et tal võiks olla kaks looma (ahv ja hobune). Tütar tahtis ka, et Pipi oleks rikas.

1986. aastal kirjutas Lindgren Nõukogude Liidu saadikule Stockholmis Boriss Pankinile, et juhtida tähelepanu olukorrale, et Nõukogude liit ei luba Leila Milleri ja Valdo Randpere tütart Kaisat oma vanematele Rootsi järgneda. Kirjas teatas Lindgren, et "võimsal Nõukogude Liidul ei ole nii palju halastust ja südamlikkust, et üht väikest tüdrukut oma vanemate juurde lasta."

Astrid Lindgren suri Stockholmis 28. jaanuaril 2002. Matuserongkäiku olid tänavatele vaatama tulnud tuhanded inimesed. Toomkirikus toimunud tseremoonial osalesid peale pereliikmete ja sugulaste ka Rootsi kuningakoja ning valitsuse esindajad, samuti välisajakirjanikud. Astrid Lindgreni põrm maeti tema kodukohta Vimmerbysse, perekonna hauaplatsile.

Karjäär
1944. aastal tuli Lindgren vastloodud kirjastuse Rabén & Sjögren konkursil looga "Britt-Mari puistab südant" teisele kohale. Aasta hiljem võitis ta sama konkursi lasteraamatuga "Pipi Pikksukk", mille avaldamisest kirjastus Bonniers oli varem loobunud. Nüüdseks on "Pipi Pikksukast" saanud maailma armastatumaid lasteraamatuid. Ehkki Lindgrenist oli sellega hinnatud kirjanik saanud, on ta tegelastele omane üleolev suhtumine täiskasvanute autoriteeti siiski aeg-ajalt ühiskonna pahameele osaliseks saanud.

1948. aastal saatis naisteajakiri Damernas Värld Lindgreni Ameerika Ühendriikidesse väljaandele lühikesi kirjatükke kirjutama. Ameerikasse jõudnult ütles Lindgren, et on häiritud afroameeriklaste diskrimineerimisest. Paar aastat hiljem avaldas ta reisist innustatud lühijuttude kogu "Kati Ameerikas".

1958. aastal sai temast Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia teine laureaat. Lindgreni 90. sünnipäeval kuulutati ta aasta rootslaseks.

1976. aastal tuli Lindgrenil maksta 102 protsenti tulumaksu (ta pidi maksma nii tavalise tulumaksu ja ka tööandja tasu), protestiks kirjutas ta 3. märtsil 1976 Stockholmi õhtulehele Expressen satiirilise lühijutu "Pomperiposa Monismaanias". See tekitas Rootsis suure debati maksusüsteemi osas ja oli üks põhjuseid, miks Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei sama aasta septembris esimest korda pärast 1932. aastat valimised kaotas. Lindgren ise oli eluaegne sotsiaaldemokraat. Lõpuks lahenes maksuküsimus nii, et Lindgren pidi maksma vaid 80 protsenti tulumaksu.

Teoseid
 Aasta  Pealkiri  Tõlge 1944  Britt-Mari puistab südant (Britt-Marie lättar sitt hjärta) 2000 1945  Kerstin ja mina (Kerstin och jag) 2001 1945  Pipi Pikksukk (Pippi Långstrump) 1968 1946  Pipi Pikksukk läheb laevale (Pippi Långstrump går ombord) 1968 1946  Meisterdetektiiv Blomkvist (Mästerdetektiven Blomkvist) 1960 1947  Meie, Bullerby lapsed (Alla vi barn i Bullerbyn) 1970 1948  Pipi Pikksukk Lõunamerel (Pippi Långstrump i Söderhavet) 1968 1949  Veel Bullerby lastest  (Mer om oss barn i Bullerbyn) 2000, 2006 1949  Pöialpoiss Nils Karlsson (Nils Karlsson Pyssling) 1998 1950  Hakkaja Kaisa (Kajsa Kavat) 2003, 2014 1950  Kati Ameerikas (Kati i Amerika) 2000 1951  Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu (Mästerdetektiven Blomkvist lever farligt) 1960 1952  Bullerbys on alati lõbus (Bara roligt i Bullerbyn) 2000, 2005 1952  Kati Itaalias (Kati i Italien)  2001 1953  Kalle Blomkvist ja Rasmus (Kalle Blomkvist och Rasmus) 1971 1954  Mio, mu Mio (Mio, min Mio) 1993 1954  Kati Pariisis (Kati i Paris) 2001 1955  Väikevend ja Karlsson katuselt (Lillebror och Karlsson på taket) 1964 1956  Hulkur Rasmus (Rasmus på luffen) 1965 1957  Rasmus, Pontus ja Lontu (Rasmus, Pontus och Toker) 1967 1958  Lärmisepa tänava lapsed (Barnen på Bråkmakargatan) 1995 1959  Päevanurme (Sunnanäng) 1959, 1997 1960  Madlike (Madicken) 1993 1961  Lärmisepa tänava Lota (Lotta på Bråkmakargatan) 1995 1962  Karlsson katuselt lendab jälle ( Karlsson på taket flyger igen) 1970 1963  Vahtramäe Emil (Emil i Lönneberga) 1993 1964  Väike Tjorven, Pootsman ja Mooses (Vi på Saltkråkan) 1969 1965  Kevad Kärakülas/Kevad Bullerbys (Vår i Bullerbyn) 1987 1966  Vahtramäe Emili uued vembud (Nya hyss av Emil i Lönneberga) 1993 1968  Karlsson katuselt hiilib jälle (Karlsson på taket smyger igen) 1970 1970  Vahtramäe Emil on veel elus (Än lever Emil i Lönneberga) 1993 1970  Minu väljamõeldised (Mina påhitt) 1973  Vennad Lõvisüdamed (Bröderna Lejonhjärta) 1987 1973  Samuel August Sevedstorpist ja Hulti Hanna (Samuel August från Sevedstorp och Hanna i Hult) 2002 1976  Madlike ja Jaanikingu põnn (Madicken och Junibackens Pims) 1994 1979  Pipi Pikksuka jõulupuu (Pippi Långstrump har julgransplundring)  1999 1981  Röövlitütar Ronja (Ronja rövardotter) 1987 1984  Kui väike Ida tahtis teha vempu (När lilla Ida skulle göra hyss)  1985 1984  Emili vemp nr. 325 (Emils hyss nr 325)  2003 1986  Ei mingit koonerdamist, ütles Vahtramäe Emil (Inget knussel, sa Emil i Lönneberga) 2003 1987  Assar Seebimull  (Assar Bubbla) 1987 1991  Kui Liisbet pistis herne ninna (När Lisabet pillade in en ärta i näsan) 2001

Päevikud
 2015  Sõjapäevikud 1939-1945 (Krigsdagböcker) 2015

Koostöö Ilon Wiklandiga
Enamiku Astrid Lindgreni raamatute illustraator oli Eesti päritolu Ilon Wikland. Nende esimene koostööraamat oli 1954. aastal ilmunud "Mio, mu Mio".

Tunnustus
1977 – Rootsi kriminaalkirjanduse auhind parimale laste- ja noorsooromaanile
1986 – Selma Lagerlöfi auhind
1989 – Haapsalu rajooni aukodanikLääne Elu, 12. september 2015

Isiklikku
Tema venna Gunnar Ericssoni tütre Barbro tütar on stsenarist ja kriminaalromaanide autor Karin Alvtegen.

Viited

Kirjandus 
 Jens Andersen. Astrid Lindgren : päev nagu elu, Tallinn: Koolibri, 2017. Tõlkinud Tiina Toomet. ISBN 978-9985-0-3873-4
 Margareta Strömstedt. Astrid Lindgren: elulugu, Tallinn: Tänapäev, 2000. Tõlkinud Tõnis Arnover. ISBN 9985-9269-2-7
 Eva-Maria Metcalf. Astrid Lindgren, Stockholm: Rootsi Instituut, 2000. Tõlkinud Tõnis Arnover. ISBN 91-520-0607-7
 Astrid Lindgren: Hans Christian Anderseni preemia laureaat, Tallinn: Eesti Lasteraamatukogu, 1997. Tõlkinud: Anu Kehman ja Andres Jaaksoo. ISBN 9985901576

Välislingid


 The Astrid Lindgren Company (ingliskeelne)

Kategooria:Rootsi kirjanikud
Kategooria:Lastekirjanikud
Kategooria:Sündinud 1907
Kategooria:Surnud 2002