Ajaloofilosoofia

Ajaloofilosoofia on filosoofia haru, mis tegeleb ajaloo kui protsessi või teaduse uurimise ja mõtestamisega.

Varane ajaloofilosoofia (kuni 20. sajandi keskpaigani) tegeles peamiselt ajaloo mõtte otsimisega ehk filosoofid püüdsid ajaloosündmusi organiseerida mõtestatud tervikuks. Tavaliselt leidsid nad, et ajalool kui protsessil peab olema kindel suund, eesmärk ja vahendid, mille abil eelmist saavutada. Alates 1960. aastatest on ajaloofilosoofid pööranud rohkem tähelepanu aga ajalooteaduse mõistmisele, eriti sellele, kuidas ajaloolane ajalugu esitab ning kas objektiivne ajalugu on võimalik. Ajaloo kui teaduse probleemide filosoofilise lahkamisega tegeleti ka juba varem, kuid alates 1960. aastatest on sellega tegelemine saanud ajaloofilosoofide seas valdavaks.

 Ajaloofilosoofia teemasid 

Ajaloo antinoomia
Ajaloo lõpp
Ajaloo mõte
Ajaloo objektiivsus
Ajalookultuur
Ajaloonarratiiv
Ajalooteadvus
Historism 
Imperium Romanum

 Ajaloofilosoofe 

Isaiah Berlin
Arthur Danto
Wilhelm Dilthey
Friedrich Engels
Francis Fukuyama
Georg Wilhelm Friedrich Hegel
Immanuel Kant
Reinhart Koselleck
Karl Marx
Paul Ricœur
Oswald Spengler
Arnold Toynbee 
Hayden White

Kirjandus
Eestikeelset ajaloofilosoofia alast kirjandust
Marc Bloch. Ajaloo apoloogia ehk Ajaloolase amet, Tallinn 1983, tõlkinud Enn Tarvel
Nikolai Konrad. Ajaloo mõttest, Tallinn 1987
W. H. Walsh. Kas ajalugu saab olla objektiivne? – Akadeemia, 1992, nr 4, tõlkinud Külliki Kalman
Wilhelm Windelband. Ajalugu ja loodusteadus. – Akadeemia, 1993, nr 3, lk 490–505, tõlkinud Marju Luts.
C. G. Hempel. Üldiste seaduspärasuste funktsioon ajaloos. – Akadeemia, 1994, nr 11 
Marek Tamm. Kuidas kirjutatakse ajalugu. – Vikerkaar, 1998, nr 9, lk 53–57
Juri Lotman. Jumala tahe või hasartmäng? Seaduspärane ja juhuslik ajalooprotsessis. – Juri Lotman. Semiosfäärist, Tallinn 1999, lk 125–137
Terror ja unenägu. Metodoloogilisi märkmeid ajakogemusest Kolmandas Riigis. – Tuna, 1999, nr 1, lk 70–81, tõlkinud Mart Kivimäe.
Mart Kivimäe. Lõplikkuse apooriates. Reinhart Kosellecki loomingulisest biograafiast. – Tuna, 1999, nr 1, lk 81–91. 
Enn Tarvel. Ajaloolase analüüsist. – Ajaloolise tõe otsinguil II: Suur kunst metodoloogia, Tallinn 2000, lk 115 
Roger Chartier. Neli küsimust Hayden White'ile, tõlkinud Marek Tamm; Hayden White. Vastused professor Chartier' neljale küsimusele, tõlkinud Märt Väljataga. – Vikerkaar, 2000, nr 8–9, lk 76–97.
Mart Kivimäe. Ajaloomõtlemise kolm strateegiat ja nende dialoogisuhted minevikuga (R. Koselleck - J. Rüsen - E. Nolte), Tallinn 2000  
G. G. Iggers. Ajalooline mõtlemine XIX sajandil. Mõtisklusi sünteesist. – Tuna, 2001, nr 1, tõlkinud Mart Kivimäe 
Jörn Rüsen. Ajalookultuur uurimisprobleemina. – Tuna, 2001, nr 3, tõlkinud Mart Kivimäe
Jaak Kangilaski. Ajaloo objektiivsus. – Universitas Tartuensis, nr 40, 7. detsember 2001,    
Paul Ricœur. Objektiivsus ja subjektiivsus ajaloos. – Tuna, 2002, nr 2,  lk 97–108, tõlkinud Katre Talviste
Marek Tamm. Saateks. Paul Ricoeur/Objektiivsus ja subjektiivsus ajaloos. – Tuna, 2002, nr 2,  lk 109–110
Günther Patzig. Objektiivsuse probleem ja fakti mõiste. – Tuna, 2002, nr 2,  lk 111–120, tõlkinud Mart Kivimäe
Mart Kivimäe. Objektiivsuse mänguruumid tunnetuses. – Tuna, 2002, nr 2,  lk 120–132 
Arnold Toynbee. Uurimus ajaloost, Tartu 2003
Hayden White. Kirjandusteooria ja ajalookirjutus. – Tuna, 2003, nr 1
Carlo Ginzburg. Ajalugu, retoorika ja tõendus. – Tuna, 2003, nr 4
Marek Tamm. Ajalugu, mälu ja identiteet. Intervjuu Reinhart Koselleck'iga. – Vikerkaar, 2003, nr 10–11, lk 143–154, tõlkinud Märt Väljataga. Taastrükk: Marek Tamm. Kuidas kirjutatakse ajalugu? Intervjuuraamat, Tallinn: Varrak 2007, lk 109–124. 
Toomas Karjahärm. Ajaloolase käsiraamat, Tallinn 2004
Jean-Claude Schmitt. Ajalooteaduse kriisist, Sirp, 7. mai 2004, tõlkinud Marek Tamm
Marek Tamm. Kas ajaloolased kirjutavad tõtt? – Haridus, 2005, nr 5, lk 18–20.
Marek Tamm. Kuidas kirjutatakse ajalugu: Intervjuuraamat, Varrak 2007, ISBN 9789985314371
Marek Tamm. Kuidas kirjutatakse ajalugu, samas, lk 7–18.
Toomas Karjahärm. Oleviku minevikud. Ajaloolase käsiraamat, 2. trükk, Tallinn 2010.
Robin George Collingwood. Ajaloo idee. Autobiograafia''. Tõlkinud Ilmar Anvelt. Tartu: Ilmamaa, 2024.

Välislingid
Alfred Koort, Ajaloolisest teadvusest., Ajalooline Ajakiri nr. 4/1929
Sissekanne Stanfordi filosoofiaentsüklopeedias
Sissekanne TEA entsüklopeedias

Kategooria:Filosoofia
Kategooria:Ajalugu