Soojuselektrijaam

Soojuselektrijaam (lühend SEJ) ehk soojusjõujaam on elektrijaam, mis muundab soojusenergiat elektrienergiaks. Soojusenergia kas saadakse loodusest, toodetakse elektrijaamas või on mõne muu protsessi kõrvalsaadus.

Tavaliselt saadakse soojusenergiat orgaanilise kütuse põletamiselTehnikaleksikon, lk. 465 ja seetõttu rajatakse SEJ kohta, kus kütus on suhteliselt odav. Kivi- või pruunsütt kasutavad SEJ-d ehitatakse söekaevanduspiirkonda, sest elektrit on märksa odavam transportida kui kütust.

Soojuselektrijaama elektriseadmestiku moodustavad elektrigeneraatorid, jaotusseadmed, pingekõrgendusalajaam, kontroll- ja juhtseadmed ning abiseadmed.

Esimesed SEJ-d rajati 1882 New Yorgis ja Londonis.

SEJ kasutegur on 33–48%. Vastavalt termodünaamika seadustele on kasutegur piiratud turbiini siseneva ja sellest väljuva gaasi absoluutse temperatuuri suhtega. Seepärast nõuab kasuteguri suurendamine kõrgemate temperatuuride kasutamist ja järelikult suuremat rõhku. Minevikus on katsetatud muidki töövedelikke, näiteks elavhõbedat, ning vastavalt konstrueeriti elavhõbedaauruturbiin, sest elavhõbedaaur võib madalamal töörõhul omandada kõrgema temperatuuri kui vesi, aga elavhõbe ei kõlvanud kasutada mürgisuse ja halva soojusjuhtivuse tõttu.

 Liigitus 

Kütuse oleku järgi liigitatakse tahket, vedelat, gaasilist ja korraga mitut liiki kütust tarbivaid soojuselektrijaamu.

Soojusmootorite järgi eristatakse auruturbiin-, gaasiturbiin- ja diiselelektrijaamu.

Väljastatava energia järgi eristatakse kondensatsiooni- ja termofikatsioonielektrijaamu.

Koormuse järgi eristatakse baaselektrijaamu ja tippelektrijaamu. Baaselektrijaama koormus on aasta jooksul püsiv, tippelektrijaama koormus võib muutuda järsult.

Eriliiki soojuselektrijaamad on tuumaelektrijaamad, geotermilised elektrijaamad ja päikeseelektrijaamad.

Kõrvalsaadused

Paljud soojuselektrijaamad saavad lisaks soojusele ja elektrile toota auru. Kõrvalsaadusi tootvaid soojuselektrijaamu nimetatakse koostootmisjaamadeks.

 Maailma võimsaimad soojuselektrijaamad 
{| class="wikitable" 
!Nimi !! Riik !! Põhikütus !! Võimsus, MW !! Valmimisaasta
|-
|Surgut-2 ||Venemaa ||maagaas ||4800 ||1988
|-
|Hsingta ||Taiwan ||kivisüsi ja maagaas ||4752 ||1998
|-
|Kashima ||Jaapan ||masuut ||4400 ||1975
|-
|Castle Peak ||Hongkong ||kivisüsi ||4339 ||1990
|-
|Belchatow ||Poola ||pruunsüsi ||4320 ||1988
|-
|Drax ||Suurbritannia ||kivisüsi ||4275 ||1985
|-
|Kendal ||Lõuna-Aafrika Vabariik ||kivisüsi ||4116 ||1994
|-
|Nanticoke ||Kanada ||kivisüsi ||4000 ||1978
|-
|Ekibastuz-1 ||Kasahstan ||kivisüsi ||4000 ||1984
|}

Soojuselektrijaamad Eestis
pisi|Iru SEJ
 Eesti SEJ
 Balti SEJ
 Iru SEJ
 Ahtme SEJ
 Kohtla-Järve SEJ
 Sillamäe SEJ

Vaata ka
 Soojuse ja elektri koostootmine
 Jahutustorn

 Viited 

Kategooria:Elektrijaamad