Välispoliitika

Välispoliitika on kogum poliitilisi eesmärke, mis määravad riigi suhtlemise teiste maailma riikidega, samuti riigi ülejäänud väljapoole, teiste riikide suhtes suunatud otsused ja tegevus. Välispoliitika kujundatakse kõige üldisemas mõttes riiklike huvide, julgeoleku, ideoloogiliste eesmärkide ja majandushuvide kaitseks. Välispoliitika eesmärke võidakse saavutada rahumeelse koostöö või agressiooni, sõja ja ekspluateerimise kaudu. 20. sajandil suurenes välispoliitika tähtsus oluliselt, kuna kõikidel riikidel on võimalus omavahel mingil diplomaatilisel viisil suhelda.

Välispoliitika kujundavad tavaliselt valitsuse juht (peaminister) ja välisminister. 

Välispoliitikat tuleb eristada rahvusvahelistest suhetest.

Riikide eesmärgid rahvusvahelises poliitikas
Julgeolek
Püsimine
Autonoomia
Mõju
Prestiiž
Domineerimine
Stabiilsus
Korra säilitamine
Poliitiline areng
Jõukus
Majanduslik areng
Heaolu jaotamine

Riikidevaheline koostöö
Diplomaatia ja riikidevahelised lepingud
kahepoolsed/mitmepoolsed
liidud, lepingud, režiimid
Rahvusvahelised organisatsioonid
INGO-d
IGO-d: ÜRO
foorumiks kus diplomaatia jätkub
rahuvalvejõud tuleliinil: "ennetav diplomaatia" – piirab suurte jõudude sekkumist konfliktidesse
külma sõja järgselt: säilitada sisemine rahu
mittemilitaarsed harud, mis aitavad kaasa julgeolekule: Maailma Terviseorganisatsioon, UNESCO, UNCTAD

Riikidevaheline võistlus
"Balance of Power"
"Balance of Terror"

Domineerimine ja sõltuvus
Militaarne mõju
Poliitiline mõju

Kolonialism/imperialism
Segregatsioon
Assimilatsioon
Kaudne valitsemine
Neokolonialism

Võistlus külma sõja järgses maailmas
Komplekssem ja multipolaarne rahvusvaheline süsteem
Militaarvõim endiselt oluline faktor
Majanduslik võistlus jagab arenenud maad eri leeridesse
transnatsionaalsete korporatsioonide olulisuse tõus

Riikidevaheline vägivald
Jõuga ähvardamine
Jõu demonstreerimine
Jõu kasutamine
Sõda