Lähis-Ida

Lähis-Ida asub Aasia ja Aafrika kokkupuutealal Euroopast vahetult idas. Lähis-Ida riigid asuvad Aasia maailmajaos, aga ajaloolis-geograafiliselt käsitletakse seda eraldi piirkonnana. Keeleruumiti on selle mõiste määratlus üsna erinev.

Kirjanduses ja meedias kasutatakse erinevaid Lähis-Ida määratlusi. Ajalooliselt kuuluvad ka Armeenia ja Aserbaidžaan Lähis-Ida piirkonda, aga majanduslike mudelite ja poliitiliste ideoloogiate poolest peetakse neid kahte riiki pigem Euroopasse kuuluvateks, sarnaselt mõtestatakse ka Küprose ja Gruusia asendit (need erinevad teistest valitseva usundi poolest).

Egiptust ja ka teisi Põhja-Aafrika Vahemere-äärseid riike peetakse mõnikord Lähis-Ida riikideks.

Nimi "Lähis-Ida" on moodustatud saksakeelse nime Naher Osten (Lähis-Ida) eeskujul. Saksa keeles kasutatakse Lähis-Ida kohta ka nime Mittlerer Osten (sõna-sõnalt 'Kesk-Ida'), mis pigem tähendab maid Iraanist Indiani (kaasa arvatud). Sõnasõnaliselt "Lähis-Idaks" tõlgitav nimi on kasutusel ka vene, poola, horvaadi ja bulgaaria keeles. Ingliskeelne kirjandus tähistab seda piirkonda tavaliselt nimega Middle East (sõna-sõnalt 'Kesk-Ida'), mille all mõistetakse enamasti islamiusulisi maid ümber Vahemere idaosa. Saksa keeleruumis tähistab Mittlerer Osten (sõna-sõnalt 'Kesk-Ida') mõnikord kogu Põhja-Aafrika ja Edela-Aasia islamimaailma, hõlmates ka Taga-Kaukaasia ja Kesk-Aasia ehk Turkestani (Großraum Mittlerer Osten; inglise keeles Greater Middle East). Niisugusel kujul hõlmab termin kogu üleminekuala ja kõik alad, mille kuulumine Euroopasse, Aasiasse ja ka Aafrikasse on vaieldav, aga üldisemalt ehk ka siirdealad läänemaailma ja idamaade vahel.

Koosseis
 Riik Pindala km² Rahvaarv Pealinn SKP (kokku), $ Elaniku kohta, $ Valuuta Riigikord Emakeel  665 1 234 571 Manama 26,970 mld (2008) 21 845 (2008) Bahreini dinaar konstitutsiooniline monarhia araabia keel  9250 792 604  Nikosia 22,703 mld (2008) 28 677 (2008) Euro presidentaalne vabariik  kreeka keel, türgi keel  1 002 450 77 498 000  Kairo 442,640 mld (2008) 6216 (2008) Egiptuse nael kolonelide diktatuur  araabia keel  1 648 195 71 208 000 Teheran 819,799 mld (2008) 11 512 (2008) Iraani riaal islamivabariik pärsia keel  437 072 31 001 816 Bagdad 202,3 mld (2008) 6525 (2008) Iraagi dinaar parlamentaarne vabariik araabia keel, kurdi keel  20 770 7 465 000Jeruusalemm 200,630 mld (2008) 26 876 (2008) Iisraeli uus seekel parlamentarism heebrea keel, araabia keel  92 300 6 407 085 Amman 32,112 mld (2008) 5011 (2008) Jordaania dinaar konstitutsiooniline monarhia araabia keel  17 820 3 100 000 Al-Kuwayt 137,190 mld (2008) 44 254 (2008) Kuveidi dinaar konstitutsiooniline monarhia  araabia keel  10 452 4 224 000 Beirut 58,576 mld (2010) 13 876 (2010) Liibanoni nael vabariik araabia keel, prantsuse keel  212 460 3 200 000 Masqat 66,889 mld (2008) 20 902 (2008) Omaani riaal absoluutne monarhia araabia keel Gaza tsoon 360 1 376 289  Gaza 0,77 mld (2009)  559 (2009)  Egiptuse nael, Iisraeli uus seekel autonoomne vabariik araabia keel Palestiina omavalitsus 5860 2 235 000 Rām Allāh 12,95 mld (2009) 5794 (2009) Iisraeli uus seekel autonoomne vabariik araabia keel  11 437 793 341 Doha 94,249 mld (2008) 118 800 (2008) Katari riaal absoluutne monarhia araabia keel  1 960 582 23 513 330 Ar-Riyāḑ 593,385 mld (2008) 24 236 (2008) Saudi Araabia riaal absoluutne monarhia araabia keel  185 180 22 505 000 Damaskus 105,238 mld (2010) 4676 (2010) Süüria nael presidentaalne vabariik araabia keel  783 562 73 914 000 Ankara 1,028 trlj (2008) 13 920 (2008) Türgi liir parlamentarism türgi keel  82 880 5 432 746 Abu Dhabi 184,984 mld (2008) 34 049 (2008) AÜE dirhem konstitutsiooniline monarhia araabia keel  527 970 23 701 257 Sanaa 55,433 mld (2008) 2338 (2008) Jeemeni riial presidentaalne vabariik araabia keel Allikad: 
Rahvusvaheline Valuutafond, 24. aprill 2009, PPP GDP 2008
Maailmapank, 1. juuli 2009, PPP GDP 2008

Ajalugu
püsti=1.7|pisi|Osmanite riigi laienemine

Umbkaudu 9000 (vahemikus 11 000 – 7000) eKr tekkis Lähis-Idas põllumajandus ning hakkas arenema püsiv asustus. Kasvatati teravilju, kodustati loomad. Umbkaudu aastaks 7000 eKr on leiutatud ka põletatud keraamika. Mesopotaamia, Süüria-Palestiina ja Anatoolia varajasi kõrgkultuure võib pidada maailma ajaloos esimesteks, mistõttu saab kogu piirkonda kutsuda ka tsivilisatsiooni hälliks või sünnipaigaks.

Kiilkirja tekke eelseid (u 3300–3200 eKr) tsivilisatsioone ja asulaid on võimalik analüüsida ainult arheoloogilise leiumaterjali põhjal, mistõttu võib kirjalikele ajalooallikatele eelnenud ajalooperioodi nimetada ka eelajalooliseks või arhailiseks perioodiks. Lähis-Ida eelajaloolise perioodi etapid on nimetatud muistsete asulakohtade järgi, kust mingile ajastule omast keraamikat või muid arheoloogilisi mälestisi on leitud.

Kaasaegne Lähis-Ida ajalugu algab Esimest maailmasõjast, mis lõppes Ottomani impeeriumi alistamisega Briti impeeriumi ja nende liitlaste poolt. 30. oktoobril 1918 sõlmiti Murdose vaherahu, mis lõpetas maailmasõja Lähis-Idas. 10. augustil 1920 allkirjastati Sévresi rahu, millega ratifitseeriti Ottomanide impeeriumi jagamine.

1948. aastal loodi Iisrael ja 1950. aastatel taandusid Lääne võõrvõimud. Nii Iisraeli riigi loomine kui ka võõrvägede lahkumine oli mõjutatud Ameerika Ühendriikide poolt. Võtmesündmuseks oli Suessi kriis, mis oli sõjaväeline rünnak Egiptusele Suurbritannia, Prantsusmaa ja Iisraeli poolt.

20. sajandil avastatud naftavarud tõstsid piirkonna majanduslikku ja strateegilist tähtsust oluliselt. 1945. aastal alustasid Saudi Araabia, Iraan, Kuveit, Iraak ja Araabia Ühendemiraadid nafta tootmist ja eksportimist.

Tähtsus
pisi|Lähis-Ida reljeef (USGS-i andmed)
Lähis-Ida on Hiina ja India kõrval üks olulisematest tsivilisatsiooni hällidest. Siin on kujunenud Mesopotaamia kultuurid ja Vana-Egiptuse tsivilisatsioon. See suurte religioonide (kristlus, judaism, islam) sünnikoht, olles sellega kultuuriliselt erakordselt tähtis miljarditele inimestele. Lähis-Ida on ka Lääne tsivilisatsiooni häll.

Lähis-Ida piirkonnas asuvad maailma suurimad naftavarud. 2004. aastal tõestatud varude seisuga moodustas see 63,44% kogu maailma naftavarudest, omades üle 600 miljardi barreli naftat piirkonna maapõues. Naftat Eksportivate Riikide Organisatsiooni kaheteistkümnest liikmesriigist kuus on Lähis-Ida regioonist. Nendeks on Iraan, Iraak, Kuveit, Qatar, Saudi Araabia ja Araabia Ühendemiraadid.
Tänapäeval on Lähis-Ida jätkuvalt oluline majanduslikes ja religiooni puudutavates punktides. Aja jooksul on mainitud piirkonnast kujunenud ka strateegiline ja poliitiline võtmeküsimus rahvusvahelistes suhetes.

Majandus
pisi| Kuveidis põlev naftapuurauk
Lähis-Ida tähtsust 20. sajandil on tohutult suurendanud seal avastatud maailma suurimad naftavarud. Suurima majandusega Lähis-Ida riigid on Türgi (794 mld dollarit), Saudi Araabia (467 mld dollarit) ja Iraan (385 mld dollarit). Sisemajanduse kogutoodanguid võrreldes on esikolmikus Katar, Kuveit ja Küpros. Jõukate riikide kõrval eksisteerivad Lähis-Ida regioonis ka vaesemad riigid nagu Gaza tsoon ja Jeemen.

Osad selle piirkonna riigid on suuresti sõltuvad nafta ja naftasaaduste ekspordist. Riigid nagu Küpros, Türgi, Iisrael ja Egiptus omavad mitmekesiseid tööstusi. Selliste tööstuste alla kuuluvad puuvilla-, liha-, piima-, tekstiili- ja sõjatööstus. See piirkond valmistab ka parimaid kirurgilisi instrumente, mida eksporditakse lääneriikidesse.

Türgi, Küpros, Egiptus, Liibanon ja Iisrael on tõestanud ennast ka turismisihtkohtadena. Teistes Lähis-Ida riikides on jäänud see majandussektor välja arendamata. See võib olla tingitud regiooni poliitilistest konfliktidest ja konservatiivsest ühiskonna hoiakust. Samas on viimastel aastatel suurenenud Araabia Ühendemiraatide, Bahreini ja Jordaania populaarsus turistide seas, sest nendes riikides on loodud paremad tingimused turistide võõrustamiseks.

Vaata ka

Lääne-Aasia

 Viited 


Kategooria:Aasia regioonid
Kategooria:Aafrika regioonid