Aizkraukle

Aizkraukle () (saksa keeles Ascheraden) on linn Lätis Vidzemes. Linna süda asub Daugava paremal kaldal.

Linnaõigused sai Aizkraukle 1967. aastal. See on Aizkraukle piirkonna keskus. Aastani 2009 oli see Aizkraukle rajooni keskuseks.

Aizkraukle kohal on Daugava tõkestatud Pļaviņase hüdroelektrijaama tammiga. Linnas asub Aizkraukle raudteejaam.

 Ajalugu 
10.–13. sajandini oli Aizkraukle üks Väina liivlaste keskustest, olles nende idapoolseim asula. Tänapäevase linna kõrval asuval Aizkraukle linnamäel paiknes poole hektari suuruse pindalaga Aizkraukle muinaslinnus koos väikese eeslinnuse ja nende kõrval asuva küla ja sadamakohaga. Läheduses asusid kaks kalmistut, kust väljakaevamistel on avastatud umbes 100 hauda.Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. Peatükk VIII, kommentaar 1.

Liivimaa ristisõja sündmustega seoses on Aizkrauklet korduvalt mainitud Henriku Liivimaa kroonikas. 1204. aastal osalesid Aizkraukle liivlased koos leedulaste ja Lielvārde liivlastega Riia kodanike karja röövimises. 1205. aastal põletati piiskop Alberti juhitud ristisõdijate Daugava-äärse sõjakäigu ajal maha Aizkraukle linnus, misjärel kohalikud liivlased piiskopiga rahu tegid, talle pantvange andsid ja ristiusku astuda lubasid. Järgmisel aastal ristis nad preester Daniel. Kroonika mainib nimepidi ka üht Aizkraukle ülikut – Viewaldi.Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.

Hiljem rajasid ristisõdijad sinna Aizkraukle ordulinnuse, millest sai Aizkraukle komtuuride residents. Aastal 1229 toimus linnuse all lahing Markward von Bauerbachi juhitud orduvägede ja Vesthardi juhitud semgali rüüstajate vahel. 5. märtsil 1279 toimus sealses piirkonnas leedulaste võiduga lõppenud Aizkraukle lahing Liivi ordu vastu, milles hukkus ka maameister Ernst von Ratzeburg.

Tänapäevane asula tekkis aastal 1961 ja kandis alguses nime Pēteris Stučka ehitajate küla. Tegemist oli Pļaviņase hüdroelektrijaama tööliste asundusega. Linnaõigused sai asula aastal 1967. 1967–1991 kandis linn nime Stučka, Nõukogude Liidu riigitegelase ja Läti Kommunistliku Partei looja Pēteris Stučka mälestuseks.

 Kaitstavad objektid 

Muinsusmälestistena on riikliku kaitse all Kalnaziedi linnamägi ja hiiepaik Kalnaziedi Ohvritamm.Kalnaziedu pilskalns un Kalnaziedu Upurozols - kulta vieta Regionaalse kaitse all on Aizkraukle katoliku kiriku orel.Ērģeles

Looduskaitse all on Aizkraukle (Sērene) hiidrahn ja veel 3 nimetut tamme.Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Elanike arv

<tr valign=top><td>
 4 528 (1970)
 7 144 (1979)
 10 062 (1989)
 9 268 (2000)
<td>
 7 897 (2011)
 7 031 (2021)
 7 090 (2025)

 Vaata ka 
 Aizkraukle komtuur

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Läti linnad