Bram Stoker

Bram Stoker (kodanikunimega Abraham Stoker; 8. november 1847, Clontarf, Dublin – 20. aprill 1912, London) oli Iiri kirjanik, kes on tuntud eelkõige romaani "Dracula" autorina. 

Stoker kirjutas kokku 18 romaani, millest viis jutustavad üleloomulikest nähtustest.

 Elulugu 
Stokeri vanemad olid Abraham Stoker ja Charlotte Mathilda Blake Thornley Stoker. Bram oli pere seitsmest lapsest kolmas.

Lapsepõlves põdes Stoker mõistatuslikku haigust, mille tõttu oli ta seitsmenda eluaastani voodihaige ega saanud iseseisvalt seista ega kõndida. See traumaatiline kogemus peegeldub ka tema loomingus. Igavene uni ja surnuist ülestõusmine, "Dracula" kesksed teemad, olid Stokerile väga olulised. Hiljem ta paranes sellest haigusest täielikult, mis oli arstide silmis ime.Bram Stoker - Dracula, Books & Quotes. (2020). Biography. https://www.biography.com/authors-writers/bram-stoker (vaadatud 10. aprill 2024).   

1864. aastal astus Stoker Dublinis asuvasse Trinity College'isse, kus õppis matemaatikat, ja lõpetas ülikooli 1870. aastal kiitusega.

Pärast ülikooli lõppu asus Stoker tööle riigiametnikuna Dublini lossi, kus elas Briti kuninglik perekond oma visiitidel Iirimaale. Samal ajal oli ta ajalehe Dublin Evening Mail palgata kaastööline. Pärast kümmet aastat riigiametnikuna lahkus Stoker ametist. 1870. aastatel pakkus kuulus näitleja Henry Irving Stokerile teatrijuhi ametit Lyceum Theatre'is, kus Stoker töötas peaaegu 30 aastat, kuni Irvingu surmani 1905. aastal. Tema töökohustuste hulka kuulus Irvingu eest kirjade kirjutamine (vahel isegi 50 kirja päevas) ja koos Irvinguga ülemaailmsetel ringreisidel käimine.

Stoker abiellus näitlejaks pürgiva Florence Balcombe'iga ning neil sündis 1879. aastal poeg Irving Noel Thornley.

Stoker suri Londonis 20. aprillil 1912. Surma põhjuseks on pakutud südamerabandust, süüfilist ja väsimust.

 Seksuaalsus 
Ehkki Bram Stoker oli tuntud range konservatiivina, leidub viiteid, et tal võis olla huvi samasooliste vastu. Näiteks raamat "Personal Reminiscences of Henry Irving" peegeldab Stokeri huvi võimukate meeste vastu. Tema kuulsaimas teoses "Dracula" kujutatud inimeste jahtimist ja vereimemist on tõlgendatud erootilisena. Kõige enam olevat Stokeril olnud huvi Henry Irvingu vastu.Boudreau, Brigitte. (2011). Libidinal life : Bram Stoker, homosocial desire and the Stokerian biographical project. Brno studies in English. https://doi.org/10.5817/BSE2011-2-4.

 Usk ja tõekspidamised 
Bram Stoker oli protestant.

Stoker oli ka vandenõuteoreetik. 1910. aastal ilmunud raamatu "The Bisley Boy" viimases peatükis kirjutab Stoker, et kuninganna Elizabeth I oli tegelikult mees, kes riietus naiseks. Stokeri väitel jäi tegelik kuninganna maal puhkusel olles haigeks ja suri kümneaastaselt. Kui kuningas Henry VIII andis teada, et tuleb Elizabethi külastama, läks guvernant paanikasse ja jooksis Bisley linna Elizabethile asendust otsima. Ta ei suutnud leida tüdrukut, kes näeks välja nagu Elizabeth, ja pani tema riided hoopis poisile selga. Kohale jõudes ei pannud kuningas midagi tähele ning sellest ajast alates kehastas Bisley poiss Elizabeth I-t.10 Shocking Sides Of Famous Authors. (2014). Listverse. https://listverse.com/2014/07/07/10-shocking-sides-of-famous-authors/ (vaadatud 10. aprill 2024).

Teoseid
 "The Primrose Path" (1875)
 "The Snake's Pass" (1890)
 "The Watter's Mou'" (1895)
 "The Shoulder of Shasta" (1895)
 "Dracula" (1897; eesti keeles "Dracula", tõlkinud Hans Luik; Tallinn: Kupar, 1993)
 "Miss Betty" (1898)
 "The Mystery of the Sea" (1902)
 "The Jewel of Seven Stars" (1903)
 "The Man" (ehk "The Gates of Life", 1905)
 "Lady Athlyne" (1908)
 "The Lady of the Shroud" (1909)
 "The Lair of the White Worm" (1911; eesti keeles "Valge Mao koobas", tõlkinud Liisa Pint; Tartu: Fantaasia, 2004)

 Viited 

Välislingid
Bram Stoker Ulmekirjanduse Baasis

Kategooria:Iiri kirjanikud
Kategooria:Sündinud 1847
Kategooria:Surnud 1912