Astuuria

Astuuria (ametlikult Astuuria Vürstiriik, hispaania keeles Principado de Asturias, astuuria keeles Principáu d'Asturies) on Hispaania autonoomne piirkond. Astuuria asub Hispaania põhjarannikul ning piirneb läänes Galiciaga, idas Kantaabriaga, lõunas Castilla y Leóniga ja põhjas Biskaia lahega.

Vürstiriigiks nimetatakse seda ajaloolistel põhjustel: Hispaania troonipärija tiitel on Astuuria vürst ehk Astuuria prints.

Astuuria ei jagune provintsideks, vaid kattub Astuuria provintsi (varem Oviedo provintsi) territooriumiga.

Astuuria pindala on 10 603,57 km². See moodustab Hispaania pindalast 2,1% ja on Hispaania autonoomsete piirkondade seas pindalalt 10. kohal.

Elanike arv oli 2021. aastal 1 011 792. See moodustab 2,4% Hispaania rahvaarvust. Hispaania autonoomsete piirkondade seas on see rahvaarvult 14. kohal. Rahvastiku tihedus on 95,4 in/km².

Astuuria hümn on alates 27. aprillist 1984 "Asturias, patria querida" ('Astuuria, armastatud isamaa'). See laul loodi astuuria kaevurite hulgas ja see oli populaarne Hispaania Vabariigi ajal.

pisi|Vaade L'Anglirule Monsacro poolt
pisi|Isla de Deva
pisi|Ercina järv

 Loodus 

Kogu piirkonnas on mereline kliima, mis erineb järsult Kesk- ja Lõuna-Hispaania palavast ja kuivast kliimast. Kantaabria mäed lahutavad Astuuriat kuiva kliimaga Mesetast.

Astuuria taimkate on palju rohelisem kui Kesk-Hispaanias, mistõttu seda kutsutakse ka Roheliseks Hispaaniaks (España Verde). Astuuria rannik on Costa Verde.

Kantaabria mäed moodustavad Astuuria loodusliku piiri Leóni provintsiga. Nende idaosas tõuseb aheliku Picos de Europa kõrgeim tipp Torre Cerredo 2648 m kõrgusele. Kahe provintsi piiri lääneosas on 2417 m kõrgune Ubina mägi. Need ongi Astuuria kõrgeimad tipud ning Torre Cerredo on ühtlasi Castilla y Leóni kõrgeim tipp. Mägedes on mitu rahvusparki. Kõige kõrgemad mäed on oktoobrist maini lumega kaetud. Merepinna tasemel üldjuhul lund ei saja.

Astuuria rannajoon on pikk. Seal on palju randu, mis tavaliselt on liivased, puhtad ja ääristatud kõrgete kaljudega. Pole haruldane, et nende kaljude otsas karjatatakse kariloomi.

 Kliima 

Astuuria aasta keskmine temperatuur on +12,7 °C, jaanuaris +7,7 °C, augustis +18,4 °C.

Aastas sajab keskmiselt 971 mm, sealhulgas jaanuaris 92 mm ja augustis 50 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1686 tundi, sealhulgas jaanuaris 114 ja augustis 172 tundi.

 Ajalugu 

Astuurias elasid juba Homo erectus, neandertallased ja kromanjoonlased. Nooremast paleoliitikumist pärineb Ida-Astuurias kaljujooniseid. Pronksiajal rajati megaliite ja kääpaid. Rauaajal elasid Astuurias keldid, täpsemalt nende hulka kuuluvad astuurid, kellelt pärinevad paljud Astuuria kohanimed, eriti jõgede ja mägede nimed. Astuurid rajasid kõikjal piirkonnas kindlustatud mägilinnu.

Rooma riik vallutas Astuuria Augustuse ajal 29–19 eKr. Sellest ajast pärinevad ka esimesed kirjalikud allikad Astuuria kohta. 6. sajandil hõivasid selle piirkonna sueebid ja läänegoodid.

8. sajandil lõppes Astuurias mauride vallutus. Mägist Astuuriat ei olnud kerge vallutada ja Astuuria jäi araablaste valdusse rohkem nimeliselt kui sisuliselt. Põgenenud kristlased organiseerisid mägedes vastupanuliikumise ja 722 kuulutati välja Astuuria kuningriik, millest sai alguse Hispaania tagasivallutus kristlastele ehk rekonkista.

10. sajandil asendas Astuuria kuningriigi Leóni kuningriik, mis integreeriti hiljem Hispaania kuningriiki. Alates 1388 kannab Hispaania troonipärija Astuuria vürsti tiitlit.

18. sajandil oli Astuuria Hispaania valgustusliikumise keskus. Tööstusrevolutsioon jõudis Astuuriasse pärast 1830. aastat, mil seal avastati kivisöe- ja rauamaagimaardlad ning need võeti kasutusele.

Samal ajal algas massiline emigratsioon Astuuriast. Kõige rohkem koliti Argentinasse, Uruguaysse, Puerto Ricosse, Kuubale ja Mehhikosse. Osa välismaal rikkaks saanud inimesi pöördus kodumaale tagasi ja neid hakati indiaanlasteks nimetama. Nende rajatud on paljud uhked villad Astuurias ning nende rahaga on asutatud hulk kultuuriasutusi, näiteks tasuta koole ja avalikke raamatukogusid.

Astuurial oli tähtis osa sündmustes, mis viisid Hispaania kodusõjani. 6.–22. septembril 1937 toimus Astuuria mägede üliraskel maastikul El Mazuco lahing, milles 33 000-meheline natsionalistide vägi suutis võita ligi 5000-mehelise vabariiklaste väe. Astuuria oli vabariiklaste kants ning sellepärast laskis Franco võimule saades Astuuria ümber nimetada: see kandis alates 1936. aastast kuni Franco surmani 1975 Oviedo provintsi nime. Nimi "Astuuria" taastati 1977. aastal pärast demokraatliku riigikorra taastamist.

30. detsembril 1981 sai Astuuria autonoomseks piirkonnaks. Autonoomsete piirkondade loomist võimaldas 1978 vastu võetud uus Hispaania põhiseadus. Juba 1978. aastal valiti esimene Astuuria piirkonnanõukogu president ja 11. jaanuaril 1982 nimetati see ametikoht ümber Astuuria presidendiks.

 Haldus 

Astuuria jaguneb 78 vallaks (hispaania keeles concejo 'nõukogu').

Astuuria autonoomiastatuudi järgi võib need ühendada maakondadeks (hispaania keeles comarca, astuuria keeles cotarru), kuid seda protsessi pole veel lõpule viidud. Alles määrusega 11/91 24. jaanuarist 1991 on kehtestatud 8 piirkonda ehk territoriaalse planeerimise ala, mis ei ole rangelt ametlikud maakonnad, vaid üksnes süsteem valdade andmete ühtlustamiseks Astuuria statistikas.

Kohturingkondi on 18.

 Maakonnad 


 Vallad 
700px|center
pisi|300px|Vallad maakondade kaupa

Astuuria provintsi kuuluvad järgmised 78 valda:

Märkus: Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata. Sulgudes on antud astuuria keelne nimevariant, kui see on erinev. Seda nii valdade kui valla keskuste kohta

¹ Sulgudes on lisatud number, mis näitab valda kaardil, kui see on erinev
 Nr¹ INEkood Vald Pindalakm² Elanikke(2024) Vallakeskus 1 33001 Allande (Ayande) 339,37 1531 Pola de Allande (La Puela) 2 33002 Aller (Ayer) 375,89 9990 Cabañaquinta (Cabanaquinta)  3 33003 Amieva 114,98 603 Sames 4 33004 Avilés 26,72 75663 5 33005 Belmonte de Miranda (Miranda) 208,01 1395 Belmonte (Balmonte) 6 33006 Biemenes 33,10 1647 Martimporra 7 33007 Boal (Bual) 120,28 1380  8 33008 Cabrales 238,83 1913 	 Carreña 9 33009 Cabranes 38,31 1095 Santolaya 10 33010 Candamo (Candamu) 71,97 1897	 Grullos 11 (12) 33012 Cangas de Onís (Cangues d'Onís) 213,24 6387	  12 (11) 33011 Cangas del Narcea (Cangas) 823,58 11439	    13 33013 Caravia 13,25 492   Caravia l'Alta ja Prado 14 33014 Carreño 66,59 10255 	  Candás 15 33015 Caso (Casu) 306,62 1423 	 El Campu 16 33016 Castrillón 55,46 22116  Piedrasblancas 17 33017 Castropol 125,44 3249 	  18 33018 Coaña (Cuaña) 65,80 3317	  19 33019 Colunga 97,57 3162 	   20 33020 Corvera de Asturias (Corvera) 46,01 15630  Nubledo (Nubleo)  21 33021 Cudillero (Cuideiru) 100,78 4922		   22 33022 Degaña 87,16 779 	   23 33023 Franco, El 78,03 3750 	 A Caridá  24 33024 Gijón (Xixón) 183,95 270219	   25 33025 Gozón 81,73 10394	 Luanco (Lluanco) 26 33026 Grado (Grau) 216,71 9680 	  27 33027 Grandas de Salime 114,50 782    28 33028 Ibias 333,41 1101  San Antolín (Santantolín) 29 33029 Illano (Eilao) 102,46 289 	   30 33030 Illas 25,51 1034 	 La Caizuela  31 33031 Langreo (Llangréu) 83,54 38265 	   32 33032 Laviana (Llaviana) 130,59 12319	 	 Pola de Laviana (La Pola Llaviana) 33 33033 Lena (Ḷḷena) 318,20 10292  Pola de Lena (La Pola) 34 33035 Llanera 106,69 13936 Posada  35 33036 Llanes 262,93 13598 	   36 33037 Mieres 146,04 36118	  Mieres del Camín  37 33038 Morcín 50,05 2536		 Santolaya  38 33039 Muros de Nalón (Muros) 8,09 1942 	  39 33040 Nava 95,81 5221	  40 33041 Navia 63,11 8114	  41 33042 Noreña 5,66 5093	   42 33043 Onís 74,88 733	 Benia  43 33044 Oviedo (Uviéu) 186,65 220027   44 33045 Parres 126,24 5170 	  Arriondas (Les Arriondes) 45 33046 Peñamellera Alta (El Valle Altu de Peñamellera) 92,19 516  Alles  46 33047 Peñamellera Baja (El Valle Baju de Peñamellera) 84,06 1191	 Panes  47 33048 Pesoz (Pezós) 38,98 136	  48 33049 Piloña 284,92 6747		 L'Infiestu  49 33050 Ponga 206,36 577		 San Juan de Beleño (San Xuan) 50 33051 Pravia 102,96 7789		   51 33052 Proaza 76,80 674   52 33053 Quirós 203,21 1160	 Bárzana  53 33054 Regueras, Las (Les Regueres) 65,85 1876		 Santuyanu  54 33055 Ribadedeva (Ribedeva või Ribadeva) 35,44 1702		 Colombres  55 33056 Ribadesella (Ribeseya) 84,37 5595	   56 33057 Ribera de Arriba (La Ribera) 21,98 1854	 Soto Ribera  57 33058 Riosa 46,49 1715 La Vega  58 33059 Salas 227,11 4789   59 33061 San Martín de Oscos (Samartín d'Ozcos) 67,72 336	  Samartín  60 33060 San Martín del Rey Aurelio (Samartín del Rei Aurelio)  55,05 15395		  61 33063 San Tirso de Abres (San Tiso d'Abres) 31,10 398	 O Chao 62 33062 Santa Eulalia de Oscos (Santalla d'Ozcos) 47,12 398	 Santalla 63 33064 Santo Adriano 22,60 292 Villanueva  64 33065 Sariego (Sariegu) 25,72 1263		 Vega  65 33066 Siero 211,23 52514		 La Pola de Siero (La Pola Siero) 66 33067 Sobrescobio (Sobrescobiu) 69,42 847	 Rioseco (Rusecu)  67 33068 Somiedo 290,12 1075		 Pola de Somiedo (La Pola Somiedo) 68 33069 Soto del Barco (Sotu'l Barcu) 35,34 3813	 Sotu 69 33070 Tapia de Casariego (Tapia) 65,99 3571    70 33071 Taramundi 82,16 560 		   71 33072 Teverga (Teberga) 176,06 1546 		 La Plaza  72 33073 Tineo (Tinéu) 540,83 8775 	  73 33034 Valdés 353,52 10882 	 Luarca (Ḷḷuarca) 74 33074 Vegadeo (A Veiga) 83,25 3931	 A Veiga 75 33075 Villanueva de Oscos (Vilanova d'Ozcos) 72,99 248 	 Vilanova  76 33076 Villaviciosa 276,23 15310 	    77 33077 Villayón 132,46 1061    78 33078 Yernes y Tameza (Tameza) 31,63 136 		  Villabre   Kokku   10 605,00 1 009 599

pisi|Mererand Gijóni lähedal
pisi|Playa de Toró Llanese lähedal
pisi|Lambad Astuurias

 Rahvastik 

Astuuria rahvastik on koondunud piirkonna keskosa orgudesse ja rannikule. Mäed on hõredalt asustatud.

 Keeled 

Ametlik keel on hispaania keel. Kohalik astuuria keel ei ole ametlik, kuid on Astuuria autonoomiastatuudi järgi erilise kaitse all. Piirkonna lääneserval Galicia piiri ääres kõneldakse galeegi keelt.

 Linnad 

Astuuria suurimad linnad on sadamalinn Gijón (astuuria keeles Xixón) 274 037 elanikku; siin ja edaspidi 1. jaanuari 2007 seisuga, pealinn Oviedo (astuuria keeles Uviéu, mõlemad ladina nimest Ovetum) 216 607 elanikuga ja tööstuslinn Avilés 83 320 elanikuga.

 Suurimad vallad 
(1. jaanuar 2005)

Vald  Elanike arvGijón273 931Oviedo212 174Avilés83 855Siero vald48 991Langreo46 558Mierese vald45 943Castrillóni vald22 932San Martín del Rey Aurelio vald19 698Corvera vald15 769Cangas del Narcea vald15 672Llanes12 982Ribadesella6205

 Majandus 
pisi|Sadam ja tööstusettevõtted Avilésis
Sajandeid olid peamised tegevusalad Astuurias põllumajandus ja kalapüük. Levinud oli piima ja piimasaaduste tootmine, mis elas 1960. aastatel läbi hüppelise tõusu.

1830. aastatel algas Astuurias kivisöe kaevandamine ja terase tootmine. Astuuriast sai Hispaania terasetööstuse keskus. Tänapäeval on terasetööstus languses ja kivisöemaardlad ammendumas.

Pärast Hispaania astumist Euroopa Liitu 1986 on liidu rahaga rajatud palju maanteid ja muid infrastruktuure.

2008. aastal oli Astuuria kogutoodang inimese kohta 22 640 eurot, mis on 90,2% Euroopa Liidu keskmisest (25 100 eurot). See andis Hispaania provintside seas 12. koha. See oli suur langus võrreldes paari-kolmekümne aasta taguse ajaga, mil Astuuria oli Lõuna-Euroopa üks rikkamaid piirkondi. Töötus oli 8,43%, mis oli nii Hispaania kui ka Euroopa Liidu keskmisest väiksem.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Hispaania autonoomsed piirkonnad