Alam-Austria

Alam-Austria on Austria idapoolseim liidumaa. Liidumaa pealinn on Sankt Pölten, mis sai pealinnaks 1986. aastal. Enne Sankt Pölteni pealinnaks saamist oli liidumaa pealinn Viin, ehkki linn ei kuulu Alam-Austria liidumaa koosseisu. Alam-Austria pindala on 19 186 km² ja seal elab 1,6 miljonit inimest. Alam-Austria on Austria suurim liidumaa ja elanike arvu järgi teisel kohal, järgnedes Viini liidumaale. Rahvastiku tiheduselt on Alam-Austria aga neljas, kuna suur osa maast on põllumajanduslik.

 Asend ja suurus 

Alam-Austria liidumaa asub Ülem-Austria liidumaast idas. 19 186 km² suuruse pindalaga on Alam-Austria on riigi suurim liidumaa. Alam-Austria on nime saanud selle alamjooksu asukohast Ennsi jõe ääres, mis voolab läänest itta. Alam-Austrial on 414 km pikkune rahvusvaheline piir Tšehhiga (Lõuna-Tšehhi maakond ja Lõuna-Morava maakond) ja Slovakkiaga (Bratislava maakond ja Trnava maakond). Liidumaal on Austria liidumaadest pikkuselt teine välispiir. See piirneb ka teiste Austria liidumaadega (Ülem-Austria, Steiermark ja Burgenland), aga ümbritseb ka Viini.

 Jaotus veerandikeks 
Alam-Austria jaguneb neljaks piirkonnaks (Viertel – 'veerandik'):

 Weinviertel või tertsiaarne madalik (Manhartsbergi all)
 Waldviertel või Tšehhi lavamaa (Manhartsbergi kohal)
 Mostviertel (Wienerwaldi kohal)
 Industrieviertel (Wienerwaldi all).

Nendel piirkondadel on erinev geograafiline struktuur. Kui Mostviertelis domineerivad kuni 2000 m kõrguste mägedega Lubjakivialpide eelmäed, siis suurem osa Waldviertelist on graniidist lavamaa. Künklik Weinviertel asub kirdes, laskub liidumaa idaosas Marchfeldi tasandikule ja Doonau eraldab seda lõunas asuvast Viini nõost, mida omakorda eraldab Wienerwaldist põhjast lõunasse kulgev termaalallikate joon (Thermenlinie).

 Loodus 
 Mäed 

 Alpikurud 

 Semmering (985 m)
 Wechsel (980 m)

Liidumaa piir Steiermargiga kulgeb üle mõlema kuru.

 Jõed 


Peaaegu kogu Alam-Austria valgub Doonausse. Ainus jõgi, mis suubub Põhjamerre (Moldau ja Elbe kaudu), on Lainsitz Waldvierteli põhjaosas, Erlaufi jõgi.

Olulisemad jõed Doonaust põhja pool (vasakkaldal) on Ysper, Kamp, Krems, Lainsitz, March ja Thaya. Doonaust lõuna pool (paremkaldal) on Enns, Ybbs, Erlauf, Melk, Pielach, Traisen, Schwechat, Fischa, Schwarza, Triesting, Pitten ja Leitha.

 Järved 

 Ottensteini veehoidla (4,3 km²)
 Lunzi järv (0,69 km²)
 Erlaufi järv (0,56 km², millest umbes pool asub Alam-Austrias)
 Erlaufi veehoidla
 Wienerwaldsee (0,32 km²)

 Koopad 

Alam-Austria on rikas looduslike koobaste poolest; kokku on registreeritud 4082. Suurem osa koobastest on tekkinud lubja- ja dolokivimites ning seetõttu nimetatakse neid karstikoobasteks. Õõnsused tekivad ka Kesk-Alpide ja Böömi massiivi marmoris. Alam-Austria suurimate koobaste hulgas on

 Ötscheri koobastik (Ötscher): 27 003 m pikk; Taubenlochi ja Geldlochi ühendus
 Pfannloch (Ötscher): 5287 m pikk
 Lechnerweidhöhle (Dürrenstein): 5252 m pikk
 Trockenes Loch (Schwarzenbach an der Pielach): 4510 m pikk
 Hermanni koobas (Kirchberg am Wechsel): 4430 m pikk
 Eisensteini koobas (Bad Fischau): 2341 m pikk

Kaks viimast on avatud näitusekoobastena koos Allanderi stalaktiidikoopa, Ükssarvikukoopa, Hochkarschachti, Nixhöhle ja Ötschertropfsteinhöhlega.

 Maakasutus 

 Maakasutuse liik  Pindala, km²  Protsent kogupindalastPõllumaa  7000  42Metsad  6711  40Rohumaa  1750  11Alpikarjamaad  300  1,7Viinamarjaistandused  315  1,9

 Ajalugu 

Alam-Austria ajalugu sarnaneb väga kogu Austria ajalooga. Alam-Austrias asub palju linnuseid, sealne Klosterneuburgi klooster on üks vanemaid kloostreid Austrias. Enne Teist maailmasõda oli Alam-Austrias kõige rohkem juute riigis.

Nimed Alam-Austria ja Ülem-Austria tulevad varasematest nimedest Austria allpool Ennsi ja Austria ülalpool Ennsi, mis viitavad Ennsi jõele. Lähtest alla Kesk-Ida-Alpide põhjaserval läbib jõgi Ülem-Austria, seejärel moodustab alamjooksul piiri Ülem- ja Alam-Austria vahel.

13. sajandi keskpaigas hakati seda nimetama Ennsi jõe alamjooksul asuvaks vürstiriigiks (Fürstentum unter der Enns).

 Haldusjaotus 

Alam-Austria jaguneb neljaks piirkonnaks: Waldviertel, Mostviertel, Industrieviertel ja Weinviertel. Wachau org, mis asub Mostvierteli piirkonnas Melki ja Kremsi vahel, on kuulus oma maastiku, kultuuri ja veini poolest.

Halduslikult jaguneb liidumaa 20 ringkonnaks (Bezirke) ja neljaks iseseisvaks linnaks (Statutarstadt). Kokku on Alam-Austrias 573 omavalitsusüksust.

 Iseseisvad linnad 

 Krems an der Donau
 Sankt Pölten
 Waidhofen an der Ybbs
 Wiener Neustadt

 Ringkonnad 
 Ringkond  Valdu  Territoorium (km²)  Rahvaarv (1.01.2023)  Amstetten  34  1 187,73  117 972  Baden  30  753,64  149 580 Bruck an der Leitha  33  703,11  108 570  Gänserndorf  44  1 271,40  108 178  Gmünd  21  786,39  35 939 Hollabrunn  24  1 010,88  52 058  Horn  20  784,00  31 052  Korneuburg  20  661,84  92 983  Krems-Land  30  923,92  56 876 Lilienfeld  14  931,65  25 380  Melk  40  1 013,56  79 176  Mistelbach  36  1 291,72  77 120  Mödling  20  276,49  121 039  Neunkirchen  44  1 146,92  87 305  Sankt Pölten-Land  45  1 286,88  134 046 Scheibbs  18  1 023,46  42 006  Tulln an der Donau  22  734,42  109 009  Waidhofen an der Thaya  15  669,03  25 551  Wiener Neustadt-Land  35  969,84  80 854  Zwettl  24  1 399,90  41 765

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Austria liidumaad