Mart Laar

Mart Laar (sündinud 22. aprillil 1960 Viljandis) on Eesti poliitik, ajaloolane ja kirjanik. Aastatel 1992–1994 ja 1999–2002 oli ta Eesti peaminister. 

Ta on olnud Eesti Kongressi ja Põhiseaduse Assamblee liige ning kuulunud aastatel 1992–2013 kõikidesse Riigikogu koosseisudesse. 

Aastatel 1992–1995 oli Mart Laar erakonna Isamaa, seejärel 1998–2002 Isamaaliidu esimees. Alates 21. oktoobrist 2006 oli Laar Isamaa ja Res Publica Liidu peaministrikandidaadina erakonna tegelik juht. 26. mail 2007 toimunud erakonna üldkogul oli ta ainus kandidaat esimehe ametikohale ning valiti ühenderakonna esimeheks 986 poolthäälega. Mart Laar oli esimehe ametis kuni 28. jaanuarini 2012. 

Alates 6. aprillist 2011 kuni 2012. aasta mai keskpaigani oli ta Andrus Ansipi kolmandas valitsuses kaitseminister.

 Elulugu 
pisi|vasakul|Kärt Jänes, Mart Laar ja Hannes Walter Horisondi ENE-teemalises vestlusringis aastal 1989
Kuuenda klassi poisina võitis Mart Laar ülemaailmsel laste joonistuste võistlusel peaauhinna. Pildil oli kujutatud jäähokit. Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 46. Keskkooli ning 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal cum laude, töötas seejärel kolm aastat Tallinna 24. Keskkoolis ajalooõpetajana ning aastatel 1986–1990 Muinsuskaitseameti osakonnajuhataja.

1990. aasta märtsis valiti ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmeks. 1992. aasta Riigikogu valimistele läks Laar Valimisliit Isamaa esinumbrina. Valimisliit võitis valimised ja 8. oktoobril 1992 määras president Lennart Meri Mart Laari peaministrikandidaadiks. Valimisliit tegi koalitsiooni Mõõdukate ja ERSP-ga ja 19. oktoobril andis Riigikogu 54 poolthäälega Laarile volitused valitsuse moodustamiseks. 21. oktoobril nimetas Lennart Meri esimese taasiseseisvunud Eesti põhiseadusliku valitsuse ametisse. 32-aastasest Laarist sai sellega Euroopa noorim valitsusjuht.

pisi|left|Mart Laar 1994. aastal
Laari peaministriaega (1992–1994) jäi periood, mida iseloomustasid erastamine, majanduse suunamine Lääne investeeringute saavutamise suunas, kodakondsusseaduse vastuvõtmine ja Vene vägede lahkumine 1994 (Meri ja Jeltsini kokkuleppe järel). Samas jäi sinna ka mitmeid skandaale ja seoses rublatehinguga avaldas Riigikogu 26. septembril 1994 talle umbusaldust. Nii oli Mart Laari esimene valitsus ametis kuni 8. novembrini 1994, mil ametisse astus Andres Tarandi valitsus ja Mart Laar jätkas 9. novembrist VII Riigikogu koosseisus.

1995. aasta Riigikogu valimistel oli Mart Laar Isamaa ja ERSP liidu esinumber ja pääses kompensatsioonimandaadiga VIII Riigikogu liikmeks.

1995. aastal kaitses Laar Tartu Ülikoolis magistri- ja 2005. aastal doktoriväitekirja.

1999. aasta Riigikogu valimistele läks Laar erakonna Isamaaliit esikandidaadina. Ta kogus 5446 häält, mis oli neljas tulemus erakonnas ja üheksas tulemus riigis ning see andis isikumandaadi. Koostööleppe sõlminud Reformierakond, Isamaaliit ja Mõõdukad said kolme peale Riigikogus 53 mandaati, mis võimaldas Kolmikliiduks nimetatud koalitsioonil valitsuse moodustamisest kõrvale jätta valimised võitnud Keskerakonna. Kuna Isamaaliit kogus kahest teisest erakonnast enam hääli, siis sai teist korda peaministriks Isamaaliidu esinumber Mart Laar. Mart Laari teine valitsus astus ametisse 25. märtsil 1999.

2001. aasta presidendivalimistel ei suutnud kolmikliit koonduda ühe kandidaadi taha ning lõpuks osutus Rahvaliidu ja Keskerakonna häältega valituks Arnold Rüütel, mis halvendas märgatavalt valitsuskoalitsiooni tervist. Juba varem oli valitsus sattunud mitmesse skandaali, mille seas oli näiteks Laari pildiskandaal sama aasta alguses. Reformierakonna meelest olid teiste tekitatud skandaalid märgatavalt vähendanud ka nende erakonna toetust ning pärast konflikte Tallinnas otsustas Reformierakond teha Tallinnas koalitsiooni Savisaarega. Süvenesid konfliktid valitsuses ja sama aasta detsembris teatas Laar tagasiastumisest. Siim Kallase valitsus astus ametisse 28. jaanuaril 2002, mille järel jätkas Laar IX Riigikogu liikmena.

2000. aastal tegi Laar ettepaneku viia Eesti pealinn Tallinnast Tartusse.

2005. aasta Eesti kohalikel valimistel sai Mart Laar Tallinnas 1810 häält, mis oli kogu Eesti peale 10. ja Isamaaliidu parim tulemus.

2007. aasta Riigikogu valimiste eel oli Laar Isamaaliidu peaministrikandidaat. Valimistel sai Laar Tallinna Kesklinna, Pirita ja Lasnamäe valimisringkonnas 9237 häält, mis oli Eesti 4. ja Isamaaliidu parim tulemus. Isamaaliit sai valimistel kolmanda koha ja kutse valitsusse. Laar soovis saada välisministri kohta, kuid ei saanud. Seejärel loobus Laar mõnest vähem tähtsast ministrikohast ja keskendus tööle erakonna esimehena.

Rahvusvaheliselt on Laar silma paistnud eelkõige ühetaolise tulumaksu teerajajana Ida-Euroopas. 2006. aastal sai ta Cato Instituudi välja antava Milton Friedmani auhinna vabaduse edendamise eest. Nagu ta ise auhinda vastu võttes ütles, ei pea ta ennast majandusteadlaseks. Peaministrina oli ta lugenud läbi vaid ühe raamatu majanduse kohta: Milton Friedmani "Vabadus valida". Talle oli tundunud, et Friedmani ideed muu hulgas proportsionaalsest maksustamisest ja privatiseerimisest on täiesti enesestmõistetavad ning igal pool juba ammu kasutusele võetud. Peaministrina rakendas ta neid ideid Eestis, hoolimata majandusteadlaste hoiatustest, et niimoodi "vee peal kõndida" ei ole võimalik. "Me tegime seda: kõndisime vee peal, sest me ei teadnud, et see on võimatu," ütles Laar.

Veebruarist 2006 kuni märtsini 2007 kuulus Laar Swedbanki nõukokku.

Laari raamatut "Sinimäed 1944" müüdi 2006. aastal 7053 eksemplari, see oli läbimüügilt 2006. aasta Eesti 7. raamat.

Mart Laar on reservohvitser; ta sai 1998. aastal lipniku auastme. President Lennart Meri keeldus 2000. aastal Laarile andmast nooremleitnandi auastet, mida taotles Eesti Reservohvitseride Kogu esimees Kaido Pihlakas ja toetas kaitseväe juhataja kohusetäitja kolonel Märt Tiru. Mart Laar kui aktiivne reservväelane sai nooremleitnandi auastme siiski 2006. aastal.

Septembris 2011 teatas Mart Laar, et ei kavatse enam erakonna esimeheks kandideerida.

18. veebruaril 2012 tabas sõpradel külas olnud Mart Laari kõrgvererõhktõvest tingitud insult. Mart Laarile kutsuti kiirabi ning ta viidi Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.
13. aprillil pääses Laar intensiivravilt ja jätkas ravi füsioteraapiaga.

6. mail esitas Mart Laar peaminister Andrus Ansipile avalduse kaitseministri ametist lahkumiseks, Vabariigi President rahuldas tema palve 11. mail 2012 ning nimetas uueks kaitseministriks Urmas Reinsalu.

2014. aastal debüteeris Mart Laar ulmekirjanikuna alternatiivajaloolise romaani "Sügissõda" esimese osaga.

2016. aasta detsembris omandas Mart Laar Regios viieprotsendilise osaluse.

 Haridus 
 Tallinna 46. Keskkool 1978
 Tartu Riiklik Ülikool, ajalugu 1983
 Tartu Ülikool, filosoofiamagister 1995
 Tartu Ülikool, filosoofiadoktor 2005

 Töökohad 
pisi|Mart Laar Valjala Põhikoolis ajalootundi andmas (2006)
 Tallinna 24. Keskkooli ajalooõpetaja 1983–1986
 ENSV Kultuuriministeerium, Muinsuskaitseameti osakonnajuhataja 1986–1990
 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 1990–1992
 VII Riigikogu 1992
 Eesti Vabariigi peaminister 1992–1994
 VIII Riigikogu 1995–1999
 IX Riigikogu 1999
 Eesti Vabariigi peaminister 1999–2002
 IX Riigikogu 2002–2003
 X Riigikogu 2003–2007
 XI Riigikogu 2007–2011, Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni esimees
 XII Riigikogu 2011
 Eesti kaitseminister 2011–2012
 Isamaa ja Res Publica Liidu esimees 2007–2012
 XII Riigikogu 2012–2013
 Eesti Panga Nõukogu esimees 2013–2023

 Esinduskogud 
 Eesti Kongress
 Eesti Komitee 1990–1992
 EV Ülemnõukogu 1990–1992
 Põhiseaduse Assamblee 1991–1992
 VII, VIII, IX, X, XI, XII Riigikogu
 Tallinna Linnavolikogu 1997

 Liikmesus 
pisi|Mart Laar (2007)
 Eesti Muinsuskaitse Selts 
 Eesti Üliõpilaste Selts 
 Rahvuslik Koonderakond Isamaa (liige aastast 1989, esimees aastatel 1992–1995) 
 Erakond Isamaaliit (esimees aastatel 1998–2002) 
 Kuuba Demokraatia Rahvusvaheline Komitee (International Committee for Democracy in Cuba)

 Tunnustus 
 1989 Virumaa kirjandusauhind ("Kodu lugu", koos Lauri Vahtre ja Heiki Valguga)
 1994 pressisõber
 1995 Johan Skytte medal
 1997 Henrik Visnapuu preemia (monograafia Jakob Hurdast ning koos Sirje Endre ja Urmas Otiga "Teine Eesti" ja " Eeslava")
 1988 Kaitseväe teenetemärk
 1999 Kaitseliidu teeneterist
 1999 Relvastatud Vastupanu Teeneterist
 2000 Itaalia Püha Mauriitsiuse ja Püha Laatsaruse ühendatud Ordu (l´Ordine dei SS. Maurizio e Lazzarro) suurrist
 2001 Riigivapi II klassi teenetemärk
 2001 pressivaenlane
 2001 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk 
 2001 Saksa Liitvabariigi Teeneteordeni Suurrist, Prantsusmaa Teeneteordeni suurrist ja Malta Vabariigi Teeneteorden 
 2008 Rootsi Kuningliku Põhjatähe ordeni komandöri suurrist 
 2009 Soome Valge Roosi ordeni I klassi rüütlirist ja Poola Teeneteordeni III klassi teenetemärk 
 2010 Gruusia Püha Jüri Orden 
 Püha Andrease rist
 10 aastat taastatud Eesti Kaitseväge
 2005 Kaitseväe eriteenete rist
 2006 Milton Friedmani auhind vabaduse edendamise eest 
 2011 Poola Vabariigi III klassi teeneteorden 
 2013 Leedu Teeneteordeni komandöri suurrist 
 2016 Oskar Kallase auhind
 2018 Ludwig Erhardi medal
 2020 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
 2021 Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane 
 2025 Jaan Poska medal

 Teosed 
 1989 "Kodu lugu" (Kaasautorid Heiki Valk, Lauri Vahtre)
 1990 "14. juuni 1941" (kogumik) ISBN 91-86116-58-4
 1990 "14. juuni 1941 a. : mälestusi ja dokumente" ISBN 440009574
 1992 "War in the Woods: Estonia's Struggle for Survival, 1944–1956" ("Metsavennad: Sõda metsas") ISBN 0-929590-09-0
 1993 "Metsavennad"
 1994 "The Russians Need More Shock Therapy, Not Less" ("Venelastele on vaja rohkem šokiteraapiat, mitte vähem") 
 1994 "The challenge for Europe" ("Väljakutse Euroopale") ISBN 1-897969-23-6
 1995 "Raamat Jakob Hurdast" ISBN 9985-821-44-0 (magistritöö)
 1996 "Teine Eesti: Eesti iseseisvuse taassünd 1986 – 1991" (koos Urmas Oti ja Sirje Endrega) ISBN 9985-854-03-9
 1997 "Ajalugu 5. klassile" (Kaasautorid Maria Tilk, Eha Hergauk, Liisi Pääsuke) ISBN 9985-2-0025-X
 1997 "Isamaa ilu hoieldes" ISBN 91-86116-80-0
 1998 "Eesti Vabadussõda ja Suurbritannia 1918 – 1920"
 2000 "Eesti iseseisvus ja selle häving. I osa"
 2001 "Back to the future: 10 years of freedom in Central Europe" ("Tagasi tulevikku: 10 aastat vabadust Kesk-Euroopas")
 2001 "NATO and the Baltics" ("NATO ja Balti riigid") 
 2002 "Eesti uus algus" ISBN 9985-62-079-8
 2002 "Estonia: little country that could" ("Eesti: väikeriik, mis suutis") ISBN 0-948027-40-1
 2002 "Das estnische Wirtschaftswunder" ("Eesti majandusime") ISBN 9985-62-078-X
 2003 "New Europe won't 'keep quiet' until all Europe is new" ("Uus Euroopa ei saa jääda rahulikuks kuni kogu Euroopa pole uuenenud")
 2003 "How Estonia did it" ("Kuidas Eesti seda tegi") 
 2004 Estonia: A Land of Human Dimensions, by Mart Laar, Toomas-Hendrik Ilves, Linnar Viik ("Eesti: inimlike mõõtmetega maa") ISBN 9949-10-270-7
 2004 "When Will Russia Say 'Sorry'?" ("Millal Venemaa vabandab?") 
 2004 "Making All of Europe 'New' Again" ("Kogu Euroopa taasuuendamine") 
 2004 "Kui ajaks selja sirgu. Vastulause Rein Ruutsoo ja Kaur Kenderi mustvalgetele ajalookäsitlustele" 
 2005 "Äratajad : rahvuslik ärkamisaeg Eestis 19. sajandil ja selle kandjad" ISBN 9985-858-43-3 (doktoritöö)
 2005 "Emajõgi 1944" ISBN 9985-3-1183-3
 2005 "The Impact of Central Europe's Tax Revolution" ("Kesk-Euroopa maksurevolutsiooni mõju") 
 2005 "Linnulennul Eesti ajaloost". ISBN 9949-411-83-1
 2005 "Birds-Eye View of Estonian History" ("Linnulennul Eesti ajaloost") ISBN 9949-411-87-4
 2005 "Streifzug Durch die Estnische Geschichte" ("Linnulennul Eesti ajaloost") ISBN 9949-411-88-2
 2005 "История Эстонии с питичьего полета" ("Linnulennul Eesti ajaloost") ISBN 9949-411-86-6
 2005 "Viron lyhyt historia. Kivikaudelta Euroopan unioniin" ("Linnulennul Eesti ajaloost") ISBN 9949-411-85-8
 2005 "Eesti Teises maailmasõjas". ISBN 9949-411-89-0
 2005 "Estonia in World War II" ("Eesti Teises maailmasõjas") ISBN 9949-411-93-9
 2005 "Estland im Zweiten Weltkrieg" ("Eesti Teises maailmasõjas") ISBN 9949-411-94-7
 2005 "Viro toisessa maailmansodassa" ("Eesti Teises maailmasõjas") ISBN 9949-411-91-2
 2005 "Эстония во второй мировой войне" ("Eesti Teises maailmasõjas") ISBN 9949-411-92-0
 2005 "Punane terror. Nõukogude okupatsioonivõimu repressioonid Eestis". ISBN 9949-411-77-7
 2005 "Red Terror. Repressions of the Soviet Occupation Authorities in Estonia" ("Punane terror. Nõukogude okupatsioonivõimu repressioonid Eestis") ISBN 9949-411-81-5
 2005 "Der Rote Terror. Repressalien der sowjetischen Besatzungsmacht in Estland" ("Punane terror. Nõukogude okupatsioonivõimu repressioonid Eestis") ISBN 9949-411-82-3
 2005 "Punainen terrori. Neuvostoväkivallan vuodet Virossa" ("Punane terror. Nõukogude okupatsioonivõimu repressioonid Eestis") ISBN 9949-411-79-3
 2005 "Красный террор. Репрессии советских оккупационных властей в Эстонии" ("Punane terror. Nõukogude okupatsioonivõimu repressioonid Eestis") ISBN 9949-411-80-7
 2005 "The Forgotten War. Armed Resistance Movement in Estonia in 1944–1956" ("Unustatud sõda. Relvastatud vastupanuliikumine Eestis aastatel 1944–1956"
 2006 "Sinimäed 1944. II Maailmasõja lahingud Kirde-Eestis" ISBN 9985-3-1117-5
 2006 "Emajõgi 1944. II Maailmasõja lahingud Lõuna-Eestis" ISBN 9985-3-0977-4
 2006 "Eestlase raha läbi aegade" (Kaasautorid: Pekka Erelt, Ivar Leimus, Ivar Sakk) ISBN 9985-9625-6-7
 2007 "September 1944" ISBN 978-9985-3-1390-9
 2008 "Kuuba südames" (Kaasautor Andres Herkel); "Eesti Leegion sõnas ja pildis"
 2009 "Eesti sõdur II maailmasõjas"
 2010 "101 Eesti ajaloo sündmust" ISBN 9789985320105
 2013 "20 Eesti tähtsamat lahingut" ISBN 9789949512027
 2014 "Sügissõda 1939. 1. osa: Punane torm tõuseb" ISBN 9789949963416

 Artikleid 
 No Reforms?, Eesti Päevaleht, 23. oktoober 2008
 22 000 mõrvatud Poola ohvitseri – miks lääs kõik need aastad vaikis? Postimees, 17. jaanuar 2009
 Eelarvega ei saa enam oodata Postimees, 27. jaanuar 2009
 Enamik Eesti suuri otsuseid on öösel tehtud Postimees, 11. veebruar 2009
 Eesti otsib otsustajaid EPL.ee, 30. märts 2009
 Kuidas Eesti tõuseb? Postimees.ee, 13. aprill 2009

 Vaata ka 
 Mart Laari esimene valitsus
 Mart Laari teine valitsus
 Rublatehing
 Iisraeli relvaost
 Pildiskandaal

 Viited 

 Kirjandus 
 2001 "The Stars of Europe: Mart Laar, Prime Minister, Estonia" ("Euroopa tähed: Mart Laar, Eesti peaminister") 
 2005 Paul Belien: "Walking on Water: How to Do It" ("Kuidas kõndida vee peal") 
 2005 Mel Poluck: "Good things come in small packages" ("Head asjad tulevad väikestes pakkides") 
 2005 Toby Harnden: "Pioneer of the 'flat tax' taught the East to thrive" ("Proportsionaalse maksusüsteemi teerajaja juhatas Ida-Euroopale edenemist") 
 2005 Ken Dilanian: "Derided in U.S., flat tax a winner in E. Europe" ("USA-s põlastatud proportsionaalne maksusüsteem on Ida-Euroopas võitnud")
 2006 Nathalie Vogel ja Dmitry Udalov: "Who is afraid of Mart Laar?" ("Kes kardab Mart Laari?") 

 Välislingid 

 https://www.ohtuleht.ee/naisteleht/1101593/riigimees-mart-laar-kais-pulmareisil-gruusias-kolmekesi-see-oli-uks-meeleolukas-retk 21. veebruar 2024
 https://www.riigikogu.ee/pressiteated/laar-gruusia-arengukiirus- on-suur/ 21.09.2006
 Urmo Soonvald: "Mart Laar: ma ei tunne huvi, kui palju mulle Gruusias makstakse" Õhtuleht, 21. november 2008
 Urmas Jaagant: "Laar: ministrite arv võiks olla väiksem" EPL, 7. veebruar 2009
 Kaarel Tarand. Ikka Laarist mõteldes Delfi, 22. aprill 2010
 Merike Tamm. Mart Laar: kõige tähtsam on see, kes ma ise olen Postimees, 22. aprill 2010
 Vahtre Laari kohta: ta pole päris tavaline inimene Postimees, 22. aprill 2010
 Mart Laar: ma ei kandideeri enam kunagi IRLi juhiks, intervjuu Postimehes, 16. september 2011
 19. veebruar 2012, Kaitseminister Mart Laar viidi insuldi tõttu haiglasse, uudised.err.ee
 Tarmo Vahter "Riigisaladuste avalikustamine paljastas Laari vale" Eesti Ekspress, 14. juuni 2012
 19. november 2016, Mart Soidro, EKSKLUSIIV! Mart Laar: tervis läheb paremaks ja tempo on õnneks maas, meiemaa.ee
 13. juuni 2018 kell 05:49, Toomas Sildam, Mart Laar: selleks pole vaja Kuu peale minna, et natukene imelik olla, err.ee

 Vikerraadio hääletusel pälvis mõjukaima peaministri tiitli Mart Laar ERR, 19.08.2021

Kategooria:Eesti siseministrid
Kategooria:Eesti ajaloolased
Kategooria:Eesti muinsuskaitsjad
Kategooria:Eesti kaitseministrid
Kategooria:Eesti peaministrid
Kategooria:Eesti Kongressi liikmed
Kategooria:Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed
Kategooria:Põhiseaduse Assamblee liikmed
Kategooria:Nõmme linnaosa halduskogu liikmed
Kategooria:Isamaa Erakonna poliitikud
Kategooria:VII Riigikogu liikmed
Kategooria:VIII Riigikogu liikmed
Kategooria:IX Riigikogu liikmed
Kategooria:X Riigikogu liikmed
Kategooria:XI Riigikogu liikmed
Kategooria:XII Riigikogu liikmed
Kategooria:Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased
Kategooria:Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlased
Kategooria:Auleegioni suurristi kavalerid
Kategooria:Riigivapi II klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kaitseväe teeneteristi kavalerid
Kategooria:Kaitseväe teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kaitseministeeriumi teeneteristi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1960