Komoorid

Komoori Liit (2002. aastani Komoori Islamiliitvabariik) on saareriik Aafrika idaranniku lähistel India ookeanis Mosambiigi väina põhjaosas asuvas Komooride saarestikus.

 Nimi 
Araablased tundsid Komooride saarestikku kui جزر القمر‎ (Juzur al-Qumur), mis tähendab kuu saari.

 Asend 
Komoorid asuvad Aafrika idaranniku lähedal India ookeanis. Aafrika mandril asuvast Mosambiigist lahutab Komooride läänepoolsemat punkti 200 meremiili (370 kilomeetrit). Prantsusmaale kuuluv Mayotte'i saar asub Komoori Liidust kagus. Madagaskar asub Komooridest kagus ja lõunas. Riigist kirdes asub Seišellidele kuuluv Aldabra atoll.

Saared ulatuvad 100 kilomeetri ulatuses põhjast lõunasse ja 180 kilomeetri ulatuses läänest itta. Pikim vahemaa maismaal on Ngazidja saarel 67 kilomeetrit. Riigi rannajoone kogupikkus on 340 kilomeetrit.

 Loodus 
pisi|Dzialandzé järv on pindala suuruselt Komooride teine järv
Komoorid on vulkaaniline saarestik, mis on tekkinud kuuma täpi vulkanismi tagajärjel. Riik hõlmab 3 suuremat saart: Ngazidja, Mwali ja Ndzwani saart ning valdavalt Mwali saare lõunaosas asuvat 10 väikesaart ja ühte korallrahu panka (banc Vailleux) Ngazidja saare lähistel."Union of Comoros". National Marine Ecosystem Diagnostic Analysis (MEDA). Saarestiku neljas saar Mayotte kuulub Prantsusmaale.

Riigi suurim saar on Ngazidja, pindalaga 1150 km². Ndzwani pindala on 425 km² ja Mwalil 290 km². Igat saart iseloomustab peamiselt kustunud vulkaanidest moodustunud mägine keskosa ja madalam rannikuala. Ngazidja on geoloogiliselt saarestiku noorim saar. Riigi kõrgeim koht on Karthala vulkaan, mis ulatub 2360 meetrit üle merepinna. Viimane vulkaanipurse toimus Komooridel 1977.

 Veestik 
Komooride pikim jõgi on Mwali saarel asuv M'lembéni jõgi, pikkusega 7 kilomeetrit ja valgalaga 6,8 km². Ndzwani saarel leidub 40 oja, mis kuival aastaajal kuivavad.

Riigi suurim järv on Mwali saarel asuv Dziani Boundouni (pindalaga 0,3 km²). Mwali saarel asub ka Dziani Mlabanda järv (pindalaga 2,2 hektarit). Ndzwani saarel asuvad Dzialandzé järv (5 hektarit) ja Dzia Lautsungua Drindi järv (2 hektarit).

 Taimestik 
Metsaga on kaetud 2,9% riigi pindalast.Ülevaade Komooride metsasusest. Rannikul leidub mangroovimetsi. Komooridel on kirjeldatud 2000 liiki taimi.

 Loomastik 
Komooridel on tuvastatud 62 liiki liblikaid, kellest 14 on endeemsed.

Komooride vetes asub latimeeria peamisi elupaiku.

Riigis elab 24 liiki roomajaid, kellest 10 liiki on endeemsed.

Komooridelt on kirjeldatud 168 liiki linde, kellest 18 liiki on endeemsed.Denis Lepage. Birds of Comoros. Avibase.

Riigis leidub 3 liiki endeemseid käsitiivalisi. Komooridelt on kokku tuvastatud 10 liiki käsitiivalisi.Steven M. Goodman, Nicole Weyeneth, Yahaya Ibrahim, Ishaka Saïd, Manuel Ruedi, "A Review of the Bat Fauna of the Comoro Archipelago." Acta Chiropterologica 12 (1):117-141. 2010. Komoorid on ainus riik peale Madagaskari, kus looduses elab leemurlasi. Riigis elab 2 liiki leemureid: mongos ja Eulemur fulvus.Ian Tattersall. "The Lemurs of Comoro Islands." Oryx 13,5 veebruar 1977: 445-448.

 Looduskaitse 
Komooride saari ümbritsevad korallirifid. Dziani Boundouni järv kuulub Ramsari konventsiooni alade nimekirja. 2001 rajati ookeani keskkonna kaitseks Mohéli merepark.

 Kliima 
Riigis valitseb mereline troopiline kliima. Aasta keskmine ööpäevane temperatuur on +26 °C ja merevee keskmine temperatuur +25 °C. Karthala vulkaani tipul võib temperatuur langeda ka 0 °C. Maist oktoobrini valitseb kuivaperiood ja novembrist märtsini vihmaperiood.

Vihmaperioodil tabavad saari tsüklonid. 1911–1961 tabas Komoore 23 tsüklonit. 2012 olid saartel suured üleujutused.

 Riigikord 
pisi|Tänavakauplejad Moronis
Komoorid on föderaalne presidentaalne vabariik. Riigipea on üheks 5-aastaseks ametiajaks valitav president, kes on ühtlasi valitsusjuht. Presidendi ametikoht roteerub kolme saare vahel. President määrab ametisse ministrid. President valitakse rahvahääletuse käigus ja valimised koosnevad 2 voorust.

Seadusandlik võim kuulub 1-kojalisele Liiduassambleele, kuhu kuulub 33 liiget. Neist 24 liiget valitakse ametisse otsevalimistel, lisaks määrab iga saar omakorda 3 liiget. Liiduassamblee liikmed valitakse ametisse 5 aastaks. 2015 valimiste tulemusena sai Komooride Arenguliit Liiduassamblees 8, Juwa Partei 7, Komooride Demokraatlik Liikumine 2, Komooride Uuenemise Konventsioon 2, Harmoonilise ja Integreeritud Arengu Alternatiivi Liikumine 1 ja Komoori Kokkuleppe Partei 1 koha.

Riigi praegune põhiseadus kinnitati 23. detsembril 2001. Riigi õigussüsteemi moodustavad islami seadused, prantsuse tsiviilõigus ja tavaõigus. Riigi kõrgemad kohtuorganid on ülemkohus ja konstitutsioonikohus. Ülemkohtusse kuulub seitse ja konstitutsioonikohtusse kaheksa kohtunikku. Riigiusuna kehtib islam.

 Haldusjaotus 

pisi|Kaart

Komoori Liidus on kolm peasaart, mis ümbritsevate väikesaartega moodustavad kolm osariiki. Riigi pealinn ja suurim linn on Moroni. Riigi suuremad linnad on veel Mutsamudu ja Fomboni.

+OsariikPindala(km²)Rahvaarv(2017)Mwali29051 567Ngazidja1147379 367Ndzwani424327 382 Kokku1861758 316

 Rahvastik 
Komooridel toimus viimane rahvaloendus 15. detsembril 2017, siis oli riigis 758 316 elanikku. 2003. aasta rahvaloenduse andmetel oli riigis 575 660 elanikku. Komoorid on üks suurima rahvastikutihedusega riike Aafrikas. 86% elanikest oli afro-araabia päritolu ja rääkis valdavalt komoori keelt. Enamik rahvastikust paikneb saarte rannikul. Enamik rahvastikust on sunniidid.

 Riigikaitse 
Komooride relvajõud jagunevad maaväeks, julgeolekujõududeks, politseiks ja rannavalveks.

Politseis ja julgeolekujõudude tegevteenistuses on kummaski 500 isikut. Riigis puudub ajateenistus.

 Taristu 
Komooride teedevõrk hõlmab 880 kilomeetrit, millest sillutatud teid on 673 kilomeetrit. Riigis kehtib parempoolne liiklus.

Riigis on neli lennuvälja. Riigi peamised sadamad on Moroni ja Mutsamudu.

 Ajalugu 
pisi|Komooride julgeolekujõud. Komooridel on pärast iseseisvumist toimunud 20 riigipööret ja riigipöördekatset
Komooridel on pärast riigi iseseisvumist toimunud 20 riigipööret või riigipöördekatset.Allan Espenberg. "Riigipööretemaa ootab presidenti." Eesti Päevaleht. 13. mai 2006

Varaseimaks jäljeks saarte asustusest on 6. sajandist pärinev polüneeslaste ja melaneeslaste asulakoht Nzwanis. Järgnevatel sajanditel asustasid Komooride saari Aafrika idarannikult, Araabia poolsaarelt, Malai saarestikust ja Madagaskarilt pärit meresõitjad.

Islam jõudis Komooridele araabia kaupmeeste kaudu. 1503. aastal jõudsid Komooridele Portugali meresõitjad, kuid saari nad ei koloniseerinud. 1793 asusid malagassid saari kasutama orjakaubanduseks. 1841 hõivas Prantsusmaa Komoori saarestiku. 1886 muutusid saared Prantsusmaa protektoraadiks, millest 1910 moodustati Mayotte'i koloonia, mis omakorda liideti 1912 Madagaskariga.

Kohalikud valitsejad olid saartel loonud väikeriigid, nagu Bambao, Intsandra, Mitsamihuli, Bajini, Hambu, Washili ja Hamahame sultanaadid Ngazidjal, Nzwani sultanaat ja Mwali sultanaat.

Komoori Liit kuulutas 6. juulil 1975 välja iseseisvuse. Erandi moodustas Mayotte'i saar, mis otsustas jääda Prantsusmaa asumaaks. 3. augustil 1975 toimus riigi esimene riigipööre, kui prints Said Muhamed Jaffar tagandas ametist president Ahmad Abdullah. Jaanuaris 1976 tagandas kaitseminister Ali Solih omakorda ametist Jaffari.

Komooride poliitika võtmekujuks kujunes Prantsusmaa palgasõdur Bob Denard, kes osales ajavahemikul augustist 1975 kuni 1995 riigis toimunud riigipööretes ja riigipöördekatsetes. Denard oli 1978–1989 Komooride presidendi Abdullah kaardiväe ülem.

1997 puhkenud rahutustes lõid Mwali ja Ndzwani Komoori Liidust lahku ja tahtsid uuesti Prantsusmaa asumaaks saada. Prantsusmaa vastuseisu tõttu kuulutasid mõlemad saared end iseseisvaks. 2000 saavutati kokkulepe Komooride ühtsuse säilitamiseks.

2002 muudeti põhiseadust, et tagada riigi demokraatlikum areng. 2006 toimunud presidendivalimised olid riigi ajaloos esimene rahumeelne võimuvahetus.

2001 kuulutas Nzwanil välja saare iseseisvuse kolonel Muhammad Bacar. Märtsis 2008 tungisid Aafrika Liidu väed Nzwanile ja Bacar põgenes kiirpaadiga Mayotte'ile.

Alates 2016 on riigi president Azali Assoumani.

 Eesti ja Komooride suhted 
30. novembril 2010 kirjutasid Eesti peaminister Andrus Ansip ja Komooride välisminister Fahmi Said Ibrahim Liibüa pealinnas Tripolis alla diplomaatiliste suhete sõlmimise lepingule kahe riigi vahel.

 Haridus 
pisi|Stade Said Mohamed Cheikhi staadion
Komooridel kehtib islami haridussüsteem. Kõrgharidust annavad Komooride ülikool ja De Patsy ülikool.

 Kultuur 
Komoorid on islamiriik, mille kultuuri mõjutab islam. Riigis leidub sadu mošeid. Rahvuspühad on valdavalt seotud islami pühadega.

1989 rajati Komooride rahvusmuuseum.

Riigi meedia on valitsuse kontrolli all. Riigis ilmub ajaleht Al-Watwan ja tegutseb raadiojaam.

Komooride sportlased võistlesid esimest korda 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas. Riigi sportlased pole olümpiamängudelt medaleid võitnud. Riigi suurim staadion on 2000 pealtvaatajat mahutav Stade Said Mohamed Cheikhi staadion.

 Vaata ka 

 2002. aasta Komooride presidendivalimised
 2006. aasta Komooride presidendivalimised
 Komooride riigipeade loend

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Riigid
Kategooria:Aafrika maad