25. jaanuar

25. jaanuar on Gregoriuse kalendri 25. päev. Juliuse kalendri järgi 12. jaanuar (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
 1805 – reorganiseeriti Tallinna gümnaasium.Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 113 Selle tulemusel moodustati gümnaasiumi kolme vanema klassi baasil Tallinna kubermangugümnaasium. Kahe noorema klassi (pluss veel ühe klassi lisamisega) moodustati saksa õppekeelega kreiskool; see oli gümnaasiumi ettevalmistuskool.
 1805 – Tallinnas avati vene õppekeelega kreiskool.
 1905 – 1905. aasta revolutsioon Eestis: Tallinnas vallandus tööliste streigiliikumine, mis oli ajendatud mõni päev varem toimunud verisest pühapäevast Peterburis.Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 164 Eestis kestis streik mitu kuud ja laienes ka Tallinnast väljapoole. Streikijad esitasid algul majanduslikke, hiljem ka poliitilisi nõudmisi.
 1905 – Viljandis asutati Liivimaa Ratsutajate Selts.ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014)
 1919 – Ülemjuhataja staabi ülem Jaan Soots käskis märgistada Eesti sõjalennukid musta ruuduga (tegelikult kasutati vaid lennukil nr. 2 kuni märtsi alguseni, mil võeti kasutusele sini-must-valge kolmnurk).
 1921 – Riigikogu kinnitas ametisse Konstantin Pätsi juhitava koalitsioonivalitsuse, mis koosnes Põllumeeste Kogude, Tööerakonna ja Kristliku Rahvaerakonna esindajatest.
 1930 – 10. Monte Carlo tähesõit algas esimest korda Tallinnast. Tähesõidust võttis osa 21 autot ja ainsa eestlasena oli stardis August Zimmermann koos kaassõitja Julius Johansoniga.
 1931 – Joakim Puhk valiti tagasi Kaubandus-tööstuskoja esimeheks.
 1931 – toimusid Eesti meistrivõistlused poksis, mis aga jäid pooleli, sest Kalevi võistkond lahkus kohtunike ebaobjektiivsuse tõttu.
 1931 – Eesti korvpallikoondis võitis Riias Läti koondist üsna suurelt: 46:30.
 1936 – Johan Laidoner sõitis Londonisse kuningas George V matustele.
 1936 – toimus Eesti-Läti 13. korvpallimaavõistlus, mis jäi viiki 32:32.
 1938 – Tallinnast algas järjekordne Monte Carlo tähesõit; osales neli autot.
 1940 – Sõjaväe Kõrgem Kohus mõistis Nõukogude Liidu spiooni Andrei Minini kolmeks ja Aleksandr Poljanski neljaks aastaks vanglasse.Reigo Rosenthal, Marko Tamming. Sõda enne sõda. SEJS, Tallinn, 2013, lk 657.
 1942 – Teine maailmasõda: Nõukogude lennuvägi pommitas taas Narvat, hukkus ka tsiviilelanikke.
 1944 – Teine maailmasõda: algas Narva tsiviilelanike evakueerimine, mis lõppes veebruari alguses.
 1967 – Tallinnas Kadriorus asutati Anton Hansen Tammsaare Memoriaalmuuseum.
 1985 – avati Värska Sanatooriumi esimene järk.
 1994 – purjus mees pussitas luuletaja Hando Runnelit, tekitades eluohtlikke vigastusi.
 1998 – Katrin Šmigun võitis Šveitsis Sankt Moritzis peetud juunioride suusatamise MM-il pronksmedali 15 km klassikatehnikaga sõidus.
 1999 – Eesti valitsus tegi teatavaks, et ei toeta Rootsi plaani Estonial hukkunuid üles tuua.
 2012 – Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Võrus toimusid ulatuslikud õpilaste ja üliõpilaste meeleavaldused, millega avaldati meelt valitsuskoalitsiooni algatatud kõrgharidusreformi eelnõu vastu.

Maailmas
 1348 – Friuli maavärin Itaalias, millele järgnes hukatuslik katk.
 1153 – Jeruusalemma kuningriigi väed kuningas Balduin III juhtimisel alustasid Askaloni piiramist.
 1533 – Henry VIII abiellus oma teise naise Anne Boleyniga.
 1554 – asutati São Paulo.
 1755 – asutati Moskva ülikool.
 1831 – Kongressi-Poola: Poola seim kukutas Venemaa keisri Nikolai I Poola kuninga troonilt.
 1915 – konservatiivsed ohvitserid kukutasid Portugalis Victor Hugo de Azevedo Coutinho valitsuse ja saatsid parlamendi laiali. "Mõõkade diktatuur" kindral Joaquim Pimenta de Castro juhtimisel kestis 14. maini.
 1917 – Taani müüs USA-le oma Lääne-India valdused.
 1919 – Pariisi rahukonverents kiitis heaks ettepaneku asutada Rahvasteliit.
 1924 – Chamonix's algas talispordinädal. Järgmisel aastal tunnistati need võistlused tagantjärele esimesteks taliolümpiamängudeks.
 1955 – Nõukogude Liit kuulutas sõjaseisukorra Saksamaaga ametlikult lõppenuks.
 1952 – Islandi äsja surnud presidendi asemel moodustati riigi juhtimiseks Ajutine Triumviraat, mille liikmed olid Steingrímur Steinthórsson, Jón Pálmason ja Jón Ásbjörnsson
 1961 – El Salvadoris sai võimule Tsiviil-sõjaväline direktoorium, mille liikmed olid Aníbal Portillo, Feliciano Avelar, José Antonio Rodríguez Porth, José Francisco Valiente, Julio Adalberto Rivera Carballo ja Mariano Castro Morán
 2011 – Araabia kevad: Egiptuses algasid massimeeleavaldused president Hosni Mubaraki vastu.

 Sündinud 

 750 – Leo IV, Bütsantsi keiser 775–780
 1627 – Robert Boyle, inglise füüsik ja keemik
 1736 – Joseph-Louis Lagrange, itaalia-prantsuse matemaatik ja astronoom
 1759 – Robert Burns, šoti luuletaja
 1832 – Ivan Šiškin, vene kunstnik
 1874 – William Somerset Maugham, inglise kirjanik
 1882 – Virginia Woolf, inglise kirjanik
 1886 – Oskar Liik, eesti arst ja sõjaväelane
 1910 – Viljo Revell, soome arhitekt
 1917 – Ilya Prigogine, belgia keemik, Nobeli keemiaauhind 1977
 1923 – Arvid Carlsson, rootsi teadlane, Nobeli meditsiiniauhinna laureaat 2000
 1928 – Eduard Ševardnadze, Gruusia riigipea 1992–2003
 1930 – Heino Krevald, eesti korvpallur ja treener
 1933 – Corazon Aquino, Filipiinide president 1986–1992
 1935 – Antonio Ramalho Eanes dos Santos, Portugali president 1976–1986
 1938 – Vladimir Võssotski, vene luuletaja, laulja ja näitleja
 1942 – Eusébio, portugali jalgpallur
 1947 – Kersti Kreismann, eesti näitleja
 1947 – Tostão (Eduardo Gonçalves de Andrade), brasiilia jalgpallur
 1958 – Jürgen Hingsen, saksa kümnevõistleja
 1971 – Luca Badoer, itaalia võidusõitja (Vormel 1)
 1975 – Tim Montgomery, ameerika kergejõustiklane (sprinter)
 1976 – Mia Kirshner, kanada näitleja
 1978 – Volodõmõr Zelenskõi, Ukraina poliitik
 1980 – Christian Olsson, rootsi kolmikhüppaja
 1980 – Xavi (Xavier Hernández Creus), hispaania jalgpallur
 1981 – Alicia Keys, ameerika R&B laulja ja pianist
 1982 – Noemi, Itaalia laulja ja laulusõnade kirjutaja
 1984 – Robinho (Robson de Souza), brasiilia jalgpallur
 1987 – Maria Kirilenko, vene tennisist

 Surnud 

 1908 – Mihhail Tšigorin, vene maletaja
 1935 – Valerian Kuibõšev, Nõukogude Liidu riigitegelane
 1940 – Aleksander Pääro, endine Rakvere linnapea
 1947 – Al Capone, ameerika gangster
 1952 – Sveinn Björnsson, Islandi esimene president
 1982 – Mihhail Suslov, Nõukogude Liidu peaideoloog
 1990 – Ava Gardner, ameerika filminäitleja
 1995 – Rein Sepp, eesti luuletaja ja tõlkija
 2004 – Fanny Blankers-Koen, hollandi kergejõustiklane
 2004 – Miklós Fehér, ungari jalgpallur (südameatakk mängu ajal)

 Pühad 
 Paavlipäev
 Tatjanapäev

 Ilmarekordid 
 Tallinna maksimumtemperatuur +5,7 °C (1991)
 Tallinna miinimumtemperatuur −30,9 °C (1942)
 Tartu maksimumtemperatuur +4,5 °C (1991)
 Tartu miinimumtemperatuur −34,4 °C (1868)

 Viited 

Jaanuar 25