Informaatika

Informaatika ehk arvutiteadus (ka arvutiasjandus; inglise computer science, saksa Informatik, prantsuse informatique) on info struktuuri, hankimist, töötlemist ja esitamist käsitlev teaduse ja tehnika haruTallinna Ülikooli Haridustehnoloogia Keskus. Informaatika didaktika. Õpik Kasutatud 22.11.2010. Informaatikat seostatakse tänapäeval eeskätt arvutitega. 

Definitsioon
Eestikeelsetes teatmeteostes on informaatikat defineeritud nii:
"arvutil põhineva infotöötlusega tegelev teaduse ja tehnika haru"EKSSÕS 2006
"arvutipõhise infotöötlusega tegelev teaduse ja tehnika haru, mis tegeleb nii riistvara kui tarkvaraga"

Nimetus
Eesti keeles on informaatika kohta käibel peamiselt nimetus, mille eeskuju on võetud saksa ja prantsuse keelest. Inglise keele eeskujul moodustatud "arvutiteadus" on vähem kasutatav ning mõnikord mõistetakse selle all informaatika haru teoreetilist informaatikat. 

Sõnad Informatik ja informatique on moodustatud sõnast Information või information (informatsioon) sõnade Mathematik ja mathématique ('matemaatika') eeskujul. Sõna võeti saksa ja prantsuse keeles kasutusele 1960. aastatel.Rechenberg 2000:11

Inglise keeles (USA-s) ei ole sõna informatics laia kasutamist leidnud. Selle asemel kasutatakse otseselt arvutitele viitavat terminit computer science. Et vältida paljude informaatikute meelest liiga tihedat sidumist arvutitega, kasutatakse ka väljendit computing science ('arvutusteadus').    

Euroopa arvutiteaduse, informaatika, arvutitehnika jne instituute, teaduskondi ja uurimisasutusi koondab erialaselts Informatics Europe.Informatics Europe. See organisatsioon annab välja ka Euroopa riikide akadeemiliste üksuste, kraadide nimetuste ja statistika ülevaateid.Informatics Europe publikatsioonid

Informaatika harud

Informaatika põhiharud on teoreetiline informaatika ehk arvutiteadus kitsamas mõttes, praktiline informaatika ja tehniline informaatika ehk arvutitehnika. Kõrvalvaldkondade seas on interdistsiplinaarsed teadusharud informaatika didaktika, tehisintellekt ja sotsiaalinformaatika. 

Rakendusinformaatika hõlmab informaatika rakendusi igapäevaelus ja teistel erialadel, näiteks majandusinformaatika, geoinformaatika, meditsiiniinfomaatika.

Arvutiteaduse ja informaatika üksused
Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituut
Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskond
Tallinna Ülikooli digitehnoloogiate instituut

Informaatikuid
Aladdin Ayesh
Edsger Wybe Dijkstra
Imants Freibergs
Bill Gates
Jordan Hubbard
Bill Jolitz
Brian Kernighan
Donald E. Knuth
Marvin Minsky
Dennis Ritchie
Richard Stallman
Linus Torvalds
Ken Thompson
Alan Turing

Eesti informaatikuid
Ustus Agur
Kaur Alasoo
Anna Aljanaki
Dan Bogdanov
Ahto Buldas
Marlon Dumas
Dmytro Fishman
Mark Fišel
Ülo Jaaksoo
Ülo Kaasik
Mare Koit
Raivo Kolde
Meelis Kull
Peeter Laud
Sven Laur
Helger Lipmaa
Peeter Normak
Alo Peets
Sulev Reisberg
Tarmo Uustalu
Eero Vainikko
Jaak Vilo
Vesal Vojdani
Leo Võhandu

Vaata ka
Amdahli seadus
Algoritm
Andmed
Andmestruktuurid
Andmetöötlus
Andmeturve
Arvutivõrk
Bioinformaatika
Infoarhitektuur
Informaatika mõisteid
Informatsioon
Informatsiooniteooria
Infosüsteem
Internet
Programmeerimine
Riistvara
Tarkvara
Tehisintellekt
Telekommunikatsioon

Viited

Kirjandus

Peter Rechenberg. Was ist Informatik?: Eine allgemeinverständliche Einführung‎, 2000. Google'i raamat
Jörg Desel. Das ist Informatik‎, 2001. Google'i raamat
Claus Rautenstrauch, Thomas Schulze. Informatik für Wirtschaftswissenschaftler und Wirtschaftsinformatiker‎, 2002. Google'i raamat
Heinz-Peter Gumm, Manfred Sommer. Einführung in die Informatik‎, 2006. Google'i raamat
Peter Rechenberg. Informatik-Handbuch‎, 2006. Google'i raamat
Dieter Werner. Taschenbuch der Informatik‎, 2007. Google'i raamat

 Informaatika