Guatemala

Guatemala, ametlikult Guatemala Vabariik, on riik Kesk-Ameerikas. Riik piirneb loodes ja põhjas Mehhiko, kirdeosas Belize'i, kagus El Salvadori ja idas Hondurasega. Lõunas piirneb see Vaiksele ookeaniga ja kirdeosas Hondurase lahega, kust pääseb Kariibi merele. Riigi pindala on 108 889 km².

Tänapäeva Guatemala territooriumil asus kunagi maiade tsivilisatsioon. 16. sajandil vallutasid suure osa sellest hispaanlased ning liitsid ala Uus-Hispaania asekuningriigi koosseisu. Guatemala saavutas iseseisvuse Hispaaniast ja Mehhikost 1821. aastal. Aastatel 1823–1841 kuulus riik Kesk-Ameerika Föderatiivse Vabariigi koosseisu. 19. sajandi teisel poolel iseloomustas Guatemalat poliitiline ebastabiilsus ja kodusõjad. 20. sajandi algusest kuni 1940. aastateni valitsesid riiki Ameerika Ühendriikide toetatud diktaatorid. Aastal 1944 kukutati autoritaarne juht Jorge Ubico demokraatiameelsete sõjaväelaste poolt, mis algatas kümneaastase revolutsiooniperioodi sotsiaalsete ja majanduslike reformidega. 1954. aastal katkestas USA toetatud sõjaväeline riigipööre revolutsiooni ja kehtestas taas diktatuuri. Aastatel 1960–1996 kestis Guatemalas verine kodusõda, kus USA toetatud valitsusvõim võitles vasakpoolsete mässulistega. ÜRO vahendusel sõlmiti 1996. aastal rahulepe, mis viis majanduskasvu ja demokraatlike valimisteni.

2018. aastal arvati riigis elanikke olevat 17,3 miljonit, millega see on Kesk-Ameerika rahvarohkeim riik. Riigi pealinn on Guatemala, mis on rahvaarvult Kesk-Ameerika suurim linn.

 Loodus 
Guatemalas esineb pidevalt nii maavärinaid kui ka vulkaanipurskeid. Seal kasvab ka Kesk-Ameerika ulatuslikum puutumata vihmametsa massiiv.
 Mäed 
Peaaegu kaks kolmandikku Guatemalast on kaetud mägedega. Riiki läbib kaks suuremat mäeahelikku. Kuigi põhjapoolne ahelik on vana ja tugevasti kulunud, kõrguvad mõned sealsed mäetipud ikkagi üle 3000 m. Lõunapoolne ahelik on noorem ja seal on rohkem kui 30 vulkaani, millest kolm on aktiivsed. Mäekülgi mööda alla uhutud vulkaaniline tuhk on Guatemala Vaikse ookeani äärsel kitsal rannikumadalikul segunenud mullaga, selle tagajärjel on mullad väga viljakad.
 Veekogud 
pisi|Atitláni järv
Suuri jõgesid Guatemalas pole, tähtsaimad on Usumacinta, Motagua, Chixoy ja Sarstún. Küll aga võib nii mägismaal kui ka ürgmetsas imetleda selliseid uhkeid järvi nagu Petén Itzá ja Atitlán.

 Kliima 
Kuigi riik asub troopikavööndis, muudavad jahedad hoovused ja kõrgusvööndilisus Guatemala klimaatilised tingimused väga mitmekesisteks. Vaikse ookeani rannikul võib keskmine temperatuur olla üle 30 °C, samas kui 1800 m kõrgematel mägismaadel jääb see pigem 10 °C ja 16 °C vahele.

 Taimestik 
Taimestik on lopsakas ja vaheldusrikas. Madalamates ja niiskemates paikades kasvab väärispuudega troopiline vihmamets, silma rõõmustavad orhideed ja paljud muud erksavärvilised lilled. Mägismaadel asuvad tamme ja männi segametsad. Guatemala põhjaosas Peténi nõos asub tihe ja soe džungel.

 Loomastik 
Hirved, pekaarid, jaaguarid, tapiirid, tsikaadid, mitut liiki ahve, sealhulgas möiraahve,In Search of the Lost Empire of the Maya ja ohtralt eksootilisi linde, nende hulgas ka rahvuslind ketsal.

 Riik 
Pärast aastakümneid väldanud diktatuure ja veriseid kodusõdasid valitseb Guatemalas praegu rahu, ent riigis on suuri probleeme tervishoiu ja hariduse vallas. Näiteks 39% täiskasvanud naistest ei oska lugeda ega kirjutada.

 Haldusjaotus 
Guatemala on jaotatud 22 departemanguks. Nende koosseisus on 335 valda.

pisi|Guatemala departemangud

 Lipp Vapp Departemang Keskus Pindala(km²) Rahvaarv(2018) Valdu  keskel|x25px Alta Verapaz Cobán 8686 1 215 038 17   Baja Verapaz Salamá 3124 299 476 8  keskel|x25px Chimaltenango Chimaltenango 1979 615 776 16   Chiquimula Chiquimula 2376 415 063 11  keskel|x25px El Progreso Guastatoya 1922 176 632 8  keskel|x25px Escuintla Escuintla 4384 733 181 13  keskel|x25px Guatemala Guatemala 2126 3 015 081 17  keskel|x25px Huehuetenango Huehuetenango 7403 1 170 669 31  keskel|x25px Izabal Puerto Barrios 9038 408 688 5  keskel|x25px Jalapa Jalapa 2063 342 923 7  keskel|x25px Jutiapa Jutiapa 3219 488 395 17  keskel|x25px Petén Flores 35 854 545 600 12  keskel|x25px Quetzaltenango Quetzaltenango 1951 799 101 24  keskel|x25px Quiché Santa Cruz del Quiché 8378 949 261 21  keskel|x25px Retalhuleu Retalhuleu 1856 326 828 9  keskel|x25px Sacatepéquez Antigua Guatemala 465 330 469 16  keskel|x25px San Marcos San Marcos 2397 1 032 277 29  keskel|x25px Santa Rosa Cuilapa 2295 396 607 14  keskel|x25px Sololá Sololá 1061 421 583 19  keskel|x25px Suchitepéquez Mazatenango 2510 554 695 20  keskel|x25px Totonicapán Totonicapán 1061 418 569 8  keskel|x25px Zacapa Zacapa 2690 245 374 10

 Rahvastik 
Guatemala ala oli 300–900 pKr õitsenud klassikalise maiade tsivilisatsiooni keskus.

1990. aasta seisuga moodustavad 55% Guatemala elanikkonnast indiaanlased, kellest enamik on maiad, ja 44% mestiitsid.

Riigis kõneldakse pärismaiselt 22 maia keelkonda kuuluvat keelt ning aravaki keelkonda kuuluvat garifuna keelt. 20. sajandi lõpus suri välja klassifitseerimata šinka keel.Languages of Guatemala.

pisi|Turg Zunilis

Esivanemate kombeid peetakse au sees, eriti maaelanike hulgas.

 Majandus 
40% tööealisest elanikkonnast on leidnud rakendust põllumajanduses. Kohaliku turu tarbeks kasvatatakse tera- ja puuvilju ning peamiseks ekspordiartikliks on kohv. Guatemala on üks maailma suuremaid kardemonitootjaid. Igal aastal raiutakse puidu ja põllumaade rajamise eesmärgil maha ligikaudu 1,7% Guatemala ülimalt liigirikastest vihmametsadest.

Vaata ka
1954. aasta Guatemala riigipööre
Guatemala murenukk

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Riigid
Kategooria:Ameerika maad