Kude

Kude (ladina keeles textus) on ühesuguse tekke, ehituse ja talitlusega rakutüüpide ning rakkude vaheaine kogum, mis on taime või looma elundi osa.

Kudesid uurib histoloogia.

Taimekude

Taimekoed liigitatakse meristeemiks ehk algkoeks ja püsikoeks (ingl k permanent tissue)

Algkude

Asukoha järgi eristatakse nelja algkoe rühma:Hamdan Mohd.Nor, Wahida Abdullah, Quek Yoke Hua, Choo Yan Tong, Kee Bee Suan, Focus Ace Spm, lk 33, 2009 Biology, Penerbitan Pelangi Sdn. Bhd, 2009, ISBN 978-983-00-3629-8. 
Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013)
Tipmine ehk apikaalne meristeem
Külgmine ehk lateraalne meristeem nimetatakse ka kambiumiteks
Vahe- ehk interkalaarne meristeem
Haava- ehk kalluse meristeem.

 Püsikude 

Püsikoed on järgmised:
Epidermaalne kude 
Vaskulaarne kude (ingl k vascular tissue) (taimedel: soontega seotud) 
Vaskulaarsed koed on : ksüleem (xylem), floeem (phloem).
Põhikude (ingl k ground tissue). Põhikoed on: parenhüüm (parenchyma), kollenhüüm (collenhyma), ja sklerenhüüm (sclerenhyma)

Loomakude
Imetajate koed
Liigitus
Histoloogia kaudu eristatakse imetajatel nelja põhikoe tüüpi:Schiebler et al ,lk 7-85, 2007Ernits et al, lk 15, 2013Roosalu,lk 13-20, 2010 
epiteelkude
sidekude 
lihaskude
närvikude

Epiteelkude

Epiteelkude jagatakse funktsiooni alusel:Kirzenbaum et al 2012
katteepiteeliks – epiteelirakud katavad keha välispinda, moodustades naha pindmise kihi ehk epidermise, lisaks hingamiselundite epiteel, sooleepiteel jpt.
näärmeepiteeliks – ehk sekretoorsed epiteelirakud on loomorganismi kõikides näärmetes.

Sidekude

Sidekude jaguneb ehituse põhjal nelja peamisse tüüpi:T.H.Schiebler, H.-W. Korf,"Anatomie: Histologie, Entwicklungsgeschichte, makroskopische und mikroskopische Anatomie, Topographie", 10. Auflage, lk 7-85, 2007, Steinkopf Verlag, ISBN 978-3-7985-1770-7. Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013) (saksa keeles)Nienstedt et al, 2011 
vedelkoed (veri ja lümf),
pärissidekude,
kõhrkude ,
luukude.

Lihaskude

Lihaskudede tüübid onSchiebler et al 2007:7-85 
silelihaskude,
vöötlihaskude,
südamelihaskude (üksnes südames, südamelihaskoe rakud on ristivöödilised evides nii vööt- kui ka silelihasrakkude omadusi).

Närvikude

Närvikoed koosnevadSchiebler et al,lk 7-85, 2007 
närvirakkudest ehk neuronitest,
sünapsidest ,
närvikiududest ja närvidest,
gliiarakkudest ehk närvitoendirakkudest (nt Schwanni rakud jpt).

Vaata ka
Elund
Elundkond
Histogenees

 Viited 

Kirjandus
T. H. Schiebler, H.-W. Korf, "Anatomie: Histologie, Entwicklungsgeschichte, makroskopische und mikroskopische Anatomie, Topographie", 10. Auflage, 2007, Steinkopf Verlag, ISBN 978-3-7985-1770-7. Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013) (saksa keeles)
Hamdan Mohd.Nor, Wahida Abdullah, Quek Yoke Hua, Choo Yan Tong, Kee Bee Suan, "Focus Ace Spm", lk 33, 2009 Biology, Penerbitan Pelangi Sdn. Bhd, 2009, ISBN 978-983-00-3629-8. Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013)
Meeli Roosalu. Inimese anatoomia. (Koed lk 13–20.) Koolibri 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, 3- peatükk: KOED, lk 51-86,2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0.
Kirzenbaum, A.L., L.Tres. Histology and Cell Biology: An Introduction to Pathology: With STUDENT CONSULT Online Access, 3e, 2012, Mosby, Chapter 1.Epithelium, pages 1–60, ISBN 978-0323078429.


Kategooria:Histoloogia