9. jaanuar

9. jaanuar on Gregoriuse kalendri üheksas päev. Juliuse kalendri järgi 27. detsember (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
 1702 – Põhjasõda: (vana kalendri järgi 29. detsembril 1701) toimus Erastvere lahing Rootsi ja Tsaari-Venemaa vahel.
1833 – jõustus "Seadus Venemaa Evangeelse Luteriusu Kirikule", millega asutati Peterburi Kindralkonsistoorium, kellele hakkasid alluma kõik Eesti alal olevad luterlikud konsistooriumid.
1910 – Moskvas asutati Ülevenemaaline Eesti Põllutööametnikkude Selts.
 1919 – Vabadussõda: Rahvaväe pealetung, mis oli alanud 7. jaanuaril, jätkus. Selle tulemusena vabastati Tapa ja Jõgeva.
 1935 – Paul Keres sai 19-aastaselt esimest korda Eesti malemeistriks.
 1936 – sõjaringkonnakohtus algas protsess kommunist Voldemar Tuberiku ja tema kaaslaste üle.
 1939 – Wilhelm Wrangell valiti Riiginõukogu liikmeks.
 1940 – August Pähn valiti Järva praostiks.
 1940 – Frits Suit valiti tagasi Võru linnapeaks.
 1945 – EELK piiskopi asetäitjaks valis nõukogu August Pähni.
 1955 – moodustati Eesti Spordiliit Ameerikas (ESA).ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015)
 1999 – teede- ja sideministeerium kuulutas välja riikliku sidefirma Eesti Telekom 49% aktsiate avaliku müügi.
 2005 – 2005. aasta jaanuaritorm: Eestis möllas väikesemõõduline orkaan, mille tuule kiirus ulatus 38 m/s. Torm põhjustas suure üleujutuse Pärnus ja Haapsalus, kus rannikualadelt evakueeriti mitusada inimest. Ainuüksi Pärnus tõusis veetase ligi 3 meetrit üle Kroonlinna nulli. Kahjustada sai ka Eesti läänerannik ja saared. Tormi tekitatud kahjuks arvestati hiljem ligi 700 miljonit krooni.

Maailmas
 1349 – Baselis põletati Reini jõesaarel suur osa linna juudikogukonnast, keda peeti muhkkatku põhjustajaiks.
 1431 – Rouenis algas Jeanne d'Arci kohtuprotsess.
 1522 – Rooma paavstiks sai Hadrianus VI (Adriaan Florensz d'Edel).
 1719 – Nelikliidu sõda: Hispaania kuulutas sõja Prantsusmaale.
 1768 – Philip Astley avas Londonis esimese kaasaegse tsirkuse.
 1792 – Iaşi rahulepinguga lõpetati Seitsmes Vene-Türgi sõda. Vene-Türgi piiriks määrati Dnestri ja Kubani jõgi.
 1799 – peaminister William Pitt noorema algatusel kehtestati Suurbritannias tulumaks.
 1801 – Gruusia pärandati Venemaa keisritele, võimule tuli ajutine valitsus, kuhu kuulusid: Ivan Petrovitš Lazarev, prints Ioane Batonišvili ja Ignati T`umanišvili
 1806 – Horatio Nelsoni säilmed maeti Londoni Saint Pauli katedraali.
 1864 – Londonis Battersea Parkis toimus esimene ametlik eelmisel aastal asutatud Inglismaa Jalgpalliliidu reeglite järgi peetud jalgpallimäng.
 1878 – Üheksas Vene-Türgi sõda: pärast neljandat Šipka lahingut palus Türgi Venemaalt relvarahu.
 1885 – Río Muni muutus Hispaania protektoraadiks (administratsioonikeskus asus Fernando Póo's).
 1900 – asutati jalgpalliklubi Rooma Lazio.
 1916 – Esimene maailmasõda: lõppes Çanakkale lahing.
 1923 – Hispaania piloot Juan de la Cierva lendas esimest korda tiiviklennukiga.
 1937 – linastus Walt Disney joonisfilm "Don Donald", milles Piilupart Donald oli esimest korda peaosas.
 1951 – New Yorgis avati ametlikult ÜRO peahoone.
 1992 – serblased kuulutasid Bosnia ja Hertsegoviina põhja- ja idaosas välja Serblaste Vabariigi.
 2007 – Steve Jobs esitles San Franciscos Macworldil esimest puutetundliku ekraaniga telefoni – iPhone'i.

 Sündinud 

 1797 – Ferdinand von Wrangell, baltisaksa maadeavastaja
 1890 – Karel Čapek, tšehhi kirjanik
 1890 – Kurt Tucholsky, juudi rahvusest Saksa publitsist ja kirjanik
 1891 – August Gailit, eesti kirjanik
 1899 – Harald Tammer, eesti tõstja, kergejõustiklane ja ajakirjanik
 1908 – Simone de Beauvoir, prantsuse kirjanik ja filosoof
 1913 – Richard Milhous Nixon, USA poliitik
 1922 – Ahmed Sékou Touré, Guinea poliitik
 1924 – Meta Vannas (Jangolenko), Eesti NSV riigitegelane
 1932 – Robert Patrick Casey, USA poliitik
 1936 – Jaan Kangilaski, eesti ajakirjanik ja kirjanik
 1939 – Susannah York, Briti teatri- ja filminäitleja
 1940 – Ruth Dreifuss, Šveitsi poliitik
 1943 – Freddie Starr, inglise koomik ja laulja
 1944 – Jimmy Page, inglise kitarrist
 1944 – Alberto Cecchetti, San Marino poliitik
 1948 – Lydia Rahula, eesti koorijuht ja pedagoog
 1959 – Rigoberta Menchú, Nobeli rahuauhinna laureaat 1992
 1963 – Jiří Parma, tšehhi suusahüppaja
 1965 – Andrei Nazarov, Eesti kergejõustiklane

 Surnud 

 1832 – Karl Ferdinand von Kügelgen, saksa maalikunstnik
 1873 – Napoleon III, Prantsuse keiser
 1879 – Vittorio Emanuele II, Piemonte-Sardiinia ja Itaalia kuningas
 1923 – Katherine Mansfield, Uus-Meremaa kirjanik
 1927 – Houston Stewart Chamberlain, saksa filosoof
 1944 – Antanas Smetona, Leedu president 1919–1920 ja 1926–1940
 1945 – Jüri Uluots, Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis
 1947 – Karl August Hindrey, eesti prosaist, ajakirjanik ja karikaturist
 1961 – Emily Greene Balch, Nobeli rahuauhinna laureaat 1946
 1969 – Samvel Safarjan, armeenia arhitekt
 1984 – Dimitrios S. Bitsios, Kreeka välisminister (1974–1977)
 2006 – Mikk Mikiver, eesti näitleja ja lavastaja
 2007 – Jean-Pierre Vernant, prantsuse klassikaline filoloog, religiooni- ja kultuuriloolane ning antropoloog
 2010 – Venda Tammann, eesti akordionist ja muusikapedagoog
 2011 – Peter Yates, Briti filmilavastaja
 2017 – Zygmunt Bauman, Poola juudi päritolu sotsioloog
 2019 – Anatoli Lukjanov, Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane ning Venemaa poliitik
 2021 – Igor Tõnurist, eesti etnograaf
 2022 – Arvo Ots, eesti energeetikateadlane ja akadeemik

 Pühad 
 Õigeusu kirikus märter Polyeuktose ja vaga Eustratiose mälestuspäev

 Ilmarekordid 
 Moskva külmarekord: –35,4 ˚C (1883)
 Tallinna soojarekord: +8,5 ˚C (2005)
 Tartu soojarekord: +8,0 ˚C (2005)
 "Vesine pühapäev", kõrgeim kunagi olnud veeseis Tallinnas, Pärnus, Helsingis jm. (2005)

 Viited 

Jaanuar 09