1932

1932. aasta (MCMXXXII) oli 20. sajandi 32. aasta.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 

 4. jaanuar – Washingtonis avati Ameerika Ühendriikide Kaubandusministeeriumi hoone, mis oli tol ajal maailma suurim büroohoone. Praegu kannab nime Herbert C. Hooveri hoone.
 8. jaanuar – ebaõnnestus atentaat Jaapani keisrile Hirohitole (teda üritati mõrvata käsigranaadiga).
 23. jaanuar – Franklin D. Roosevelt teatas kandideerimisest Ameerika Ühendriikide presidendiks.

 Veebruar 
 4. veebruar – algasid III taliolümpiamängud USA-s Lake Placidis.
 5. veebruar – Läti ja Nõukogude Liit sõlmisid mittekallaletungilepingu.
 24. veebruar – Malcolm Campbell purustas maad mööda sõitmise ametliku kiirusrekordi, saavutades Floridas Daytona Beachil kiiruseks 408,71 km/h.
 25. veebruar – Adolf Hitler sai naturalisatsiooni korras Saksamaa kodakondsuse, mis andis talle võimaluse kandideerida 1932. aasta Saksamaa presidendivalimistel 

 Märts 
 1. märts – USA lennunduspioneeri Charles Lindberghi 20-kuune poeg rööviti tema kodust New Jerseys. Maikuus leiti ta surnuna.
 19. märts – Sydneys avati ametlikult Sadamasild.
 20. märts – õhulaev Graf Zeppelin alustas regulaarseid lende Saksamaa ja Lõuna-Ameerika vahel.
 20. märts – esilinastus seiklusfilm "Tarzan" Johnny Weissmülleriga peaosas.

 Aprill 
 4. aprill – Ameerika Ühendriikide biokeemik Charles Glen King Pittsburghi ülikoolist ja Ungari biokeemik Albert Szent-Györgyist Szegedi ülikoolist eraldasid teineteisest sõltumatult C-vitamiini.
 5. aprill – Soomes tühistati alkoholi keeluseadus. Kell 10 avati Alko kauplused ja pandi alus Soome ajalukku läinud kuulsale numbrikombinatsioonile "543210" (5. aprill 1932 kell 10).
 10. aprill – Saksamaal peeti presidendivalimiste teine voor, Paul von Hindenburg valiti tagasi veel seitsmeks aastaks.
 17. aprill – keiser Haile Selassie I kaotas Etioopias orjuse.
 24. aprill – natsipartei saavutas Saksamaal toimunud kohalikel valimistel suure edu.
 30. aprill – rahvusvaheline töökonverents Genfis lõppes kokkuleppega, millega kehtestati lapstööjõu vanuse alammääraks 14 aastat.

 Mai 
 4. mai – Al Capone hakkas Atlanta föderaalvanglas kandma oma 11-aastast karistust maksudest kõrvalehoidumise eest.
 4. mai – sõlmiti Nõukogude-Eesti mittekallaletungi pakt.
 6. mai – Vene emigrant Pavel Gorgulov tegi atentaadi Prantsusmaa presidendile Paul Doumer'le, kes suri järgmisel päeval.
 12. mai – röövitud Charles Lindbergh juuniori surnukeha leiti Lindberghi kodust vähem kui viie miili kaugusel. Surnukeha seisund viitas sellele, et laps oli mõrvatud juba mõnda aega tagasi.
 21. mai – Amelia Earhart lendas esimese naisena lennukiga üle Atlandi ookeani. Lend, mis algas 20. mail 1932, kestis 14 tundi ja 54 minutit.

 Juuni 
 24. juuni – Siiami revolutsioon tegi lõpu ühele vähestest maailmas alles jäänud absoluutsetest monarhiatest ning võimaldas ülemineku põhiseaduslikule monarhiale ja esimese põhiseaduse kehtestamise.
 29. juuni – Franz von Papeni valitsuskabinet andis Saksamaal välja erakorralise dekreedi, millega tagati natsidele õigus kanda oma pruuni vormiriietust ja pidada poliitilisi koosolekuid.

 Juuli 
 5. juuli – António de Oliveira Salazarist sai Portugali fašistlik peaminister (järgmiseks 36 aastaks).
 12. juuli – Norra andis välja määruse, millega kuulutas Gröönimaa idaosa annekteerituks.
 18. juuli – Taani ja Norra andsid vaidluse Gröönimaa territooriumi üle Alalisse Rahvusvahelisse Kohtusse.
 30. juuli – avati X kaasaegsed suveolümpiamängud Los Angeleses USA-s.
 31. juuli – Saksamaa föderaalvalimistel said natsid Riigipäeva suurimaks parteiks, saades 37% häältest.

 August 
 2. august – USA füüsik Carl David Anderson avastas positroni, mille eest sai hiljem Nobeli auhinna.
 6. august – toimus esimene Veneetsia filmifestival.
 6. august – Saksamaal avatakse maailma esimene föderaalne kiirtee Bundesautobahn 555.
 18. august – Šveitsi füüsik Auguste Piccard jõuab kuumaõhupalliga 16 197 m kõrgusele.
 30. august – Hermann Göring valiti Saksamaa Riigipäeva esimeheks .

 September 
 9. august – Teise Hispaania Vabariigi Cortes Generales (parlament) kiitis heaks statuudi, mis andis Katalooniale esimest korda tänapäeva ajaloos täieliku autonoomia.
 20. september – Mahatma Gandhi alustas Indias Poona vanglas näljastreiki .
 23. september – Hejazi ja Nejdi kuningriik kuulutati Saudi Araabia kuningriigiks.

 Oktoober 
 3. oktoober – Iraak iseseisvus Suurbritanniast ja võeti vastu Rahvasteliitu.
 9. oktoober – Nõukogude Liidus heitis Jossif Stalin kommunistlikust parteist välja Grigori Zinovjevi ja Lev Kamenevi.

 November 
 8. november – Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel võitis New Yorgi osariigi demokraadist kuberner Franklin D. Roosevelt ülekaalukalt vabariiklasest presidendi Herbert Hooveri, võites 48-st osariigist 42-s.
 21. november – Saksamaa president Paul von Hindenburg alustas läbirääkimisi Adolf Hitleriga uue valitsuse moodustamise üle.
 23. november – Lev Trotski saabus Taani, et pidada Kopenhaagenis loengut Venemaal toimunud revolutsiooni kohta.

 Detsember 
 3. detsember – Mehhiko teatas oma kavatsusest Rahvasteliidust välja astuda
 6. detsember – Albert Einsteinile anti viisa USA-sse sisenemiseks.
 28. detsember – Nõukogude Liit teatas, et alates jaanuarist peavad kõik üle 16-aastased elanikud ühest kohast teise kolides omama passi ja end politseis registreerima.

 Sündmused Eestis 

 4. jaanuar – sõlmiti Eesti mittekallaletungileping NSV Liiduga.
 7. jaanuar – Tallinna Kalevi käsipallimeeskond alustas kuu aega kestnud Euroopa võistlusturneed, mille jooksul peeti 14 korvpalli- ja 6 võrkpallikohtumist; võiduskooriks jäi 9:5ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014). 
 19. jaanuar – ajalehes Eesti Spordileht avaldati esimest korda jäähoki võistlusmäärused.
 7. veebruar – Eesti võistkond mängis esimest korda jäähokit: Tallinna meeskond jäi Riia Unionile alla 0:6
 14. veebruar – Tallinna Kalevi väljal toimus esimene avalik Eesti pinnal peetud jäähokivõistlus, kus vastamisi olid kaks Kalevi meeskonda.
 24. veebruar – Tallinna Spordi jääpallimeeskond tuli kümnendat korda Eesti meistriks, võites finaalis Kalevi võistkonda 3:2.
 28. veebruar – Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses domineerisid spordiklubi VS Sport maadlejad, võites seitsmest alavõistlusest kuus. Esimest korda tuli Eesti meistriks Kristjan Trossmann (Palusalu)
 13. märts – Türil toimus Eesti esimene 50 km suusamaraton, selle võitis Reinhold Niilov.
 13. märts – Stockholmis toimus esimest korda maadluse nelikmaavõistlus, kus osalesid Eesti, Rootsi, Saksamaa ja Ungari. Eesti jäi võistluses viimaseks.
20. märts – Tallinnas tuli kokku III vabadussõjalaste kongress.
 23. märts – Tallinnas hukkus küüni põlengul kümme kodutut ja prostituuti.
Riigikogu andis välja mitu seadust, et vähendada majandussurutist. Näiteks keelati ühel inimesel töötada korraga mitmel ametikohal, talupidajate tulumaksu vähendati 50% jms.
24. märts – registreeriti rahvussotsialistlik Saksa Klubi.
1. aprill – võeti käibesse 10-sendiline vahetusraha.
 10. aprill – toimusid Eesti meistrivõistlused tõstmises.
 16. aprill – Eestis toimusid Eesti-Läti raskejõustiku maavõistlused, milles Eesti võitis tõstmises 5:0 ja maadluses 5:2.
 17. aprill – ilmuma hakkas ajakiri Eesti Maleilm.
23. aprill – asutati Õhu- ja Gaasikaitse Liit.
 1. mai – Eesti Spordileht hakkas ilmuma kaks korda nädalas (esmaspäeval ja neljapäeval).
 28. mai – asutati Tallinna Spordipressi Klubi, mis oli Eesti Spordiajakirjanike Liidu eelkäija.
 29. mai – Tallinnas avati Vaestekooli tänavale ehitatud velodroom.
 1. juuni – toimus Eesti-Läti maavõistlus jalgpallis, mille Eesti võitis 3:0.
 2. juuni – Eesti Olümpiakomitee otsustas, et 1932. aasta Los Angelese olümpiamängudel võistlevad Eesti eest vaid väliseestlased.
 7. juuni – Oslos toimus Eesti-Norra esimene maavõistlus jalgpallis, mille Eesti kaotas 0:3.
 9. juuni – toimus Tartumaa Spordiliidu asutamiskoosolek.
 11. juuni – Tallinna velodroomil (avati 29. mail) toimusid esimesed rahvusvahelised võistlused.
 12. juuni – Riias toimusid Eesti-Läti maavõistlused kergejõustikus, kus Eesti kaotas 70,5:87,5.
29. juuni – Tartus algasid ülikooli 300. aastapäeva puhul mitmed üritused.
17. juuli – EVKL (Eesti Vabadussõjalaste Keskliit) korraldas Tapal vabadussõjalaste päeva, mis omandas poliitilise ilme.
Juulis hakkas ilmuma populaarteaduslik väljaanne "Eesti rahva ajalugu".
 18. august – Ülemiste lennuväljal tehti esimene proovimaandumine.
 19. august – Saksa saadik Otmar Reinebeck esitas oma volitused riigivanem Karl Einbundile.
 25. september – Tallinna Hipodroomil toimus esimene võistlus mootorratastele.
Septembris ilmus Friedebert Tuglase uurimus "Eesti Kirjameeste Selts".
Sügisel ilmus A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" IV osa.
1. oktoober – Eesti Pank laskis käibele 20-kroonise pangatähe.
16. oktoober – Tartus toimus suur kaklus Eesti Üliõpilaste Seltsi ja Korporatsioon Sakala liikmete vahel.
3. november – Tallinna kinos Modern kanti ette Eesti-Soome ühistööna valminud muusikafilm "Päikese lapsed".
15. detsember – majanduskriisi oludes jäi Eestil USA-le tasumata iga-aastane sõjavõla osamaks.
 Asutati Rakenduskunstnike Ühing (RaKü).
 Ilmus Eesti Entsüklopeedia esimene köide (1932–1937).

 Sündinud 
 4. jaanuar – Carlos Saura, hispaania filmirežissöör
 5. jaanuar – Umberto Eco, itaalia semiootik ja kirjanik 
 5. jaanuar – Raissa Gorbatšova
 7. jaanuar – Tormod Knutsen, norra suusakahevõistleja
 6. veebruar – François Truffaut, prantsuse filmirežissöör 
 7. veebruar – Alfred Worden, USA astronaut
 14. veebruar – Ahto Jõgi, eesti ornitoloog 
 18. veebruar – Miloš Forman, tšehhi filmirežissöör
 18. veebruar – Sven Onno, eesti ornitoloog
 22. veebruar – Edward Kennedy, USA poliitik
 24. veebruar – Michel Legrand, prantsuse helilooja
 26. veebruar – Johnny Cash, USA kantrimuusika laulja ja laulukirjutaja
 26. veebruar – Olav Renno, eesti ornitoloog
 27. veebruar – Elizabeth Taylor, USA näitleja
 4. märts – Miriam Makeba, laulja
 18. märts – John Updike, USA kirjanik
 4. aprill – Andrei Tarkovski, vene filmirežissöör
 4. aprill – Anthony Perkins, USA filminäitleja
 9. aprill – Carl Perkins, USA rockabilly laulja ja laulukirjutaja 
 10. aprill – Omar Sharif, Egiptuse päritolu USA filminäitleja
 22. aprill – Aino Pervik, eesti lastekirjanik
 27. aprill – Anouk Aimée (Nicole Dreyfusi lavanimi), prantsuse filminäitleja
 7. juuni – Bernhard Viiding, eesti publitsist, prosaist ja luuletaja
 9. juuli – Donald Rumsfeld, USA poliitik
 7. august – Abebe Bikila, Etioopia kergejõustiklane
 17. august – Vidiadhar Surajprasad Naipaul, kirjanik
 3. september – Eileen Brennan, USA filminäitleja
 8. september – Einar Sanden, eesti kirjanik
 18. september – Nikolai Rukavišnikov, Nõukogude kosmonaut
 22. september –Algirdas Brazauskas, Leedu poliitik
 25. september – Glenn Gould, Kanada pianist
 16. oktoober – Guðbergur Bergsson, Islandi kirjanik ja tõlkija
 18. oktoober – Vytautas Landsbergis, Leedu poliitik
 29. november – Jacques Chirac, Prantsuse poliitik
 4. detsember – Roh Tae-woo, Lõuna-Korea poliitik, president 1988–1993
 ? – Semmeni Olli, seto rahvalaulik

 Surnud 
 7. jaanuar – Andre Maginot, Prantsusmaa sõjaminister
 10. veebruar – Edgar Wallace, inglise kirjanik
 3. märts – Alfieri Maserati, itaalia autoinsener 
 14. märts – George Eastman, ameerika leidur, fotograafiapioneer (enesetapp)
 4. aprill – Wilhelm Ostwald, baltisaksa keemik, Nobeli auhinna laureaat
 25. aprill – Peeter Pähn, eesti koolijuhataja
 3. mai – Charles Fort, ameerika anomalist
 24. juuni – Ernst Põdder, Eesti sõjaväelane (aastast 1918 kindral)
 2. juuli – Manuel II, endine Portugali kuningas
 6. juuli – Kenneth Grahame, šoti kirjanik
 9. juuli – King Camp Gillette, ameerika leidur
9. november – Rudolf Bauer, Ungari kettaheitja
 9. november – Nadežda Allilujeva, Jossif Stalini teine naine
 18. detsember – Eduard Bernstein, saksa sotsiaaldemokraat

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Werner Karl Heisenberg
keemia – Irving Langmuir
meditsiin – Charles Scott Sherrington ja Edgar Douglas Adrian
kirjandus – John Galsworthy
rahu – auhinda välja ei antud

 Viited 

 Välislingid 
Eesti Kroonika 1932

Kategooria:1932