1927

1927. aasta (MCMXXVII) oli 20. sajandi 27. aasta.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 

 ...

 Veebruar 

 ...

 Märts 

 ...

 Aprill 

 ...

 Mai 
9. mai – Austraalia pealinnaks sai Melbourne'i asemel Canberra.
21. mai – Charles Lindbergh maandus Pariisi Le Bourget' lennuväljal kell 22:22 pärast esimest soololendu üle Atlandi ookeani.

 Juuni 

 ...

 Juuli 

 ...

 August 

 ...

 September 

 ...

 Oktoober 

 ...

 November 

 ...

 Detsember 

 ...

 Sündmused Eestis 
1. jaanuar – Eesti poksija Ervin Klausner kaotas Brasiilias oma esimese matši, kui Portugalist pärit Jose Santa lõi ta teises raundis nokauti.ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014)
2. jaanuar – Tartus toimus 3. jaanuarini kestnud I rahvusliku kasvatuse kongress.
23. jaanuar – Kadrioru lossis avati Eesti Kunstimuuseum.
30. jaanuar – Tallinnas toimus esimene maavõistlus Eesti ja Läti jääpallimeeskonna vahel, mille Läti võitis 5:3.
20.–21. veebruar – toimusid vallavolikogude valimised.
 3. märts – Eesti Tenniseliidu juures asutati pingpongi osakond, millest hiljem kasvas välja Eesti Lauatenniseliit.
 24. märts – tehti teine katse asutada Eesti Maleliit, ent ka see ebaõnnestus.
3. aprill – Tallinna toomkirikus peeti esimene eestikeelne jutlus.
11. aprill – likvideeriti aktsiaselts Aeronaut. Sestpeale hakkasid lennuühendust Eestiga pidama välisfirmad.
 14. aprill – Kohtla-Järvel asutati spordiselts Võimula.
22. aprill – Elva ja Tartu vahel tegi proovisõidu Raudteetehastes valminud mootorvagun.
 24. aprill – Ameerika Ühendriikides resideeriv Alfred Maasik püstitas New Yorgis 5 miili jooksus Eesti rekordi 25.55,0.
 16. mai – Saksamaal Hannoveris viskas Johan Meimer teise eestlasena oda üle 60 meetri.
 29. mai – Varssavis lõppes kergejõustiku kolmikmaavõistlus Eesti, Läti ja Poola vahel. Eesti jäi alla nii Poolale kui ka Lätile. See oli ühtlasi Eesti esimene kergejõustiku maavõistlus.
 16. juuni – toimus Eesti-Läti maavõistlus jalgpallis, mille Eesti võitis 4:1.
19. juuni – Kultuur-Ajaloolise Seltsi eestvõttel alustati Sõjamäele rahvapargi rajamist.
7. juuli – aktsiaselts Ilmarine andis Teedeministeeriumile üle esimesed kodumaised teehöövlid, mis olid varustatud 25-hobujõulise Fordsoni mootoriga ja mille hind oli 7 500 000 marka.
10. juuli – Pärnus avati Aleksander Nürnbergi ja Oskar Siimani ehitatud mudaravila.
14. august – Kurgjal avati Carl Robert Jakobsoni hauasammas.
2. september – Kaitseliidu ülema käskkirjaga loodi Kaitseliidu eriorganisatsioon Naiskodukaitse.
1. oktoober – Tartus tehti teatavaks kirjastuse Loodus esimese romaanivõistluse tulemused. I auhinna (60 000 marka) pälvis August Jakobsoni romaan "Vaeste-Patuste alev".
13. november – Tallinna Reaalkooli juures avati Vabadussõjas langenud õpetajate ja õpilaste mälestussammas.
13. detsember – Tartu arstirohtude tehase Helios püssirohuosakonnas leidis aset plahvatus, milles hukkus kaheksa töölist ja hävisid tootmishooned.
Tartus hakkas ilmuma maanaistele mõeldud ajakiri Taluperenaine.

 Sündinud 

 1. jaanuar – Karl Muru, eesti kirjandusteadlane
 20. jaanuar – Karl Siilivask, eesti ajaloolane
 30. jaanuar – Olof Palme, Rootsi poliitik 
 7. veebruar – Volodõmõr Kuts, ukraina pikamaajooksja
 14. veebruar – Lois Maxwell, kanada näitleja
 17. veebruar – Juan Almeida Bosque, Kuuba revolutsionäär
 20. veebruar – Sidney Poitier, USA näitleja 
 1. märts – Harry Belafonte, USA muusik
 6. märts – Gabriel García Márquez, Colombia kirjanik
 6. märts – Wes Montgomery, USA muusik
 6. märts – Leroy Gordon Cooper, USA astronaut
 16. märts – Vladimir Komarov, vene kosmonaut
 21. märts – Hans-Dietrich Genscher, Saksa poliitik
 27. märts – Mstislav Rostropovitš, vene tšellist ja dirigent
 2. aprill – Ferenc Puskás, ungari jalgpallur
 6. aprill – Gerry Mulligan, USA džässmuusik 
 16. aprill – Benedictus XVI (Joseph Alois Ratzinger), Rooma paavst
 16. aprill – Jelena Košeleva, eesti kinoinsener
 20. aprill – Phil Hill, USA vormelisõitja
 25. aprill – Aleksander Suuman, eesti luuletaja ja maalikunstnik
 30. aprill – Ellen Alaküla, eesti näitleja
 25. mai – Robert Ludlum, USA kirjanik
 27. mai – Henry Kissinger, USA diplomaat ja poliitik, Nobeli rahuauhind 1973
23. juuni – Vadim Zagladin, Nõukogude Liidu välissuhete ekspert, ajakirjanik ja parteitegelane
30. juuni – James Goldman, USA näitekirjanik ja stsenarist
 4. juuli – Gina Lollobrigida, itaalia näitleja
 6. juuli – Janet Leigh, USA näitleja 
21. juuli – Hillar Ojaste, Eesti sporditegelane
 16. september – Karel Gut, Tšehhoslovakkia jäähokimängija ja -treener
 17. september – Ago Aaloe, eesti geoloog
 18. september – Juta Eskel, eesti skulptor
 14. oktoober – Roger Moore, inglise näitleja
 16. oktoober – Günter Grass, saksa kirjanik
 20. oktoober – Silvia Laidla, eesti näitleja
 18. november – Eldar Rjazanov, vene filmirežissöör ja stsenarist
 20. november – Mihhail Uljanov, vene näitleja ja lavastaja
 28. november – Ruth Peramets-Püss, Eesti televisioonidiktor ja saatejuht
 8. detsember – Vladimir Šatalov, vene kosmonaut
 25. detsember – Ram Narayan, india muusik
 31. detsember – Éva Ruttkai, ungari näitleja

 Surnud 

 9. jaanuar – Houston Stewart Chamberlain, saksa filosoof
 3. märts – Mihhail Artsõbašev, vene prosaist, näitekirjanik ja publitsist
 15. aprill – Gaston Leroux, prantsuse ajakirjanik ja kirjanik
5. mai – Johan Mey, eesti merendustegelane ja hüdrograaf
 11. mai – Juan Gris, hispaania kunstnik
 12. juuni – Karel Farský, tšehhi vaimulik
 28. juuni – Otto Bache, taani maalikunstnik 
 14. juuli – Fritz Hofmann, saksa kergejõustiklane ja võimleja
21. august – William Burnside, Suurbritannia matemaatik
 10. oktoober – August Kitzberg, eesti kirjanik
 13. oktoober – Heinrich XXIV, endine Reußi noorema liini vürst

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Arthur Holly Compton ja Charles Thomson Rees Wilson
keemia – Heinrich Otto Wieland
meditsiin – Julius Wagner-Jauregg
kirjandus – Henri Bergson
rahu – Ferdinand Buisson ja Ludwig Quidde

 Viited 

Kategooria:1927