1924

1924. aasta (MCMXXIV) oli 20. sajandi 24. aasta.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 

25. jaanuar – 4. veebruar – Prantsusmaal Chamonix's toimusid esimesed taliolümpiamängud.

 Veebruar 

 ...

 Märts 

 ...

 Aprill 

 13. aprill – Kreekas toimus rahvahääletus vabariigi väljakuulutamise üle.

 Mai 
3. mai – avati VIII kaasaegsed olümpiamängud Pariisis, Prantsusmaal

 Juuni 
2. juuni – USA kongress andis kodakondsuse kõigile Ameerika indiaanlastele.

 Juuli 

 ...

 August 
17. august – Eesti valitsus kiitis heaks Järvselja reservaadi – Eesti vanima metsakaitseala – loomise.

 September 

 ...

 Oktoober 

 ...

 November 
 19. november – Riias asutati Korporatsioon Imeria.
 21. november – Tartus asutati Korporatsioon Amicitia

 Detsember 

 1. detsember – Nõukogude Liidu riigipöördekatse Eestis.

 Sündmused Eestis 
 22. märts - sai alguse Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum.
 10. aprill – Tallinnas Harjuoru võimlas oli esimene Eestis toimunud rahvusvaheline korvpallimatš. Mängisid Tallinna NMKÜ ja Riia NMKÜ. Tallinn kaotas 18:19.
 27. aprill – lõppesid Eesti meistrivõistlused tõstmises.
 29. aprill – toimus esimene Eesti-Läti maavõistlus korvpallis, mille Eesti kaotas 16:20.

11. mai – kell 9.35 -10.45 anti Haapsalu raadiojaamast eetrisse esimene avalikkusele mõeldud katsesaade – Läänemaa gümnaasiumi segakoori kontsert. Saade oli kuuldav Tallinnas, Vändras ja Pärnus.
 5. mai – Karl Friedrich Akel valiti Eesti Olümpia Komitee esimeseks esimeheks.
 25. mai – Pariisi olümpiamängud: Eesti kaotas jalgpallis USA-le 0:1. See oli Eesti rahvuskoondise esimene mäng tiitlivõistlustel.
Maikuus ilmus Eesti Naiste Karskusliidu väljaandel esimest korda ajakiri Eesti Naine

19. juuni – toimus Eesti-Türgi maavõistlus jalgpallis, mille Eesti kaotas 1:4.

11. juuli – Eestis hakkas kehtima kuldkroon.
 31. juuli – Tallinnas asutati Eesti Autoklubi.

16. august – Abja raudteejaama lähedal tapeti kommunistide poolt Riigikogu liige Jaak Nanilson.

11. september – Tallinna kinos Rekord esilinastus osaühisuses Estonia-Film valminud Eesti esimene täispikk dokumentaalfilm "Filmikaameraga läbi Eesti" (operaator Rudolf Hunt).
 27. september – asutati Eesti Mootorispordi Keskliit.

1. oktoober – Tallinna-Pääsküla liinil pandi käiku Baltimaade esimesed elektrirongid.

1. november – registreeriti osaühisus Raadio Ringhääling.
14. november – Naissaare lähedal uppus traalimist tegev suurtükipaat "Meeme"; hukkus ka kaks meeskonnaliiget.
19. november – asutati Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts.
 21. november – asutati Korporatsioon Amicitia.
 27. november – 149 protsess: 149-le jaanuaris vahistatud kommunistile esitati süüdistus riigireetmises  (neist 1 mõisteti surma ja üle 30 eluaegsele sunnitööle) 

 1. detsember – Tallinnas toimus Esimese detsembri mäss. 
   1. detsember   – sõlmiti Sõprusleping Eesti ja Türgi vahel.https://dea.digar.ee/?a=d&d=AKriigiteataja19250708.2.7
 4. detsember – Eesti eugeenikaselts "Tõutervis" võttis vastu oma juhtlaused.
 11. detsember – Riigikogu otsustas asutada Kaubandus-Tööstuskoja, 120-liikmelise esinduskogu Eesti majanduselu edendamiseks.
 12. detsember – Tallinnas esilinastus esimene Eesti täispikk mängufilm, Eesti National Filmis lavastatud ajalooline draama "Mineviku varjud".

Aa mõisa rajati hooldekodu.
Sel aastal on salapiiritusvedu Soome väga laiaulatuslik. Väidetakse, et üle lahe viiakse aastas u 2 miljonit liitrit piiritust.

 Sündinud 

1. jaanuar – Idi Amin, Uganda diktaator
3. jaanuar – Ülo Vinter, eesti helilooja
3. jaanuar – André Franquin, Belgia koomiksikunstnik
8. veebruar – Raimond Kolk, eesti kirjanik
19. veebruar – Lee Marvin, USA filminäitleja
18. veebruar – Evald Iljenkov, vene filosoof
21. veebruar – Robert Mugabe, Zimbabwe poliitik, peaminister 1980–87, ja president aastast 1987
8. märts – Geert van Dijk, Hollandi kabetaja
3. aprill – Marlon Brando, USA näitleja
13. aprill – Stanley Donen, USA filmilavastaja
28. aprill – Donatas Banionis, filminäitleja
16. mai   – Jüri Teras, eesti arstiteadlane ja mikrobioloog
29. mai – Lars Bo, taani kunstnik ja kirjanik
30. mai – Norbert Schemansky, USA tõstja
4. juuni – Dennis Weaver, USA filminäitleja
8. juuni – Ivar Grünthal, eesti kirjanik
12. juuni – Paul Haavaoks, eesti luuletaja
12. juuni – George H. W. Bush, USA 41. president
15. juuni – Ezer Weizman, Iisraeli president 1993–2000
17. juuni – Rune Larsson, rootsi kergejõustiklane
16. september – Lauren Bacall, USA filminäitleja ja laulja
23. september – Heinrich Schultz, eesti kultuuritöötaja
30. september – Truman Capote, Ameerika Ühendriikide kirjanik
4. oktoober – Charlton Heston, USA filminäitleja
17. oktoober – Ülo Sooster, eesti maalikunstnik
18. oktoober – Egil Hovland, norra helilooja
24. oktoober – Piet Roozenburg, hollandi kabetaja
27. oktoober – Alain Bombard, prantsuse arstiteadlane ja bioloog
1. november  – Süleyman Demirel, Türgi poliitik
16. november – Mel Patton, USA kergejõustiklane, jooksja
19. november – Jan Otčenášek, Tšehhi kirjanik
19. november – J. D. Sumner, USA gospellaulja
19. november – Endel Simmermann, Eesti näitleja
19. november – Knut Steen, Norra skulptor
22. november – Geraldine Page, USA näitleja
25. november – Mauri Sariola, soome kirjanik
29. november – Erik Balling, taani filmilavastaja ja kirjanik
6. detsember – Pavel Matev, bulgaaria luuletaja ja esseist
6. detsember – Koji Tsuruta, jaapani filminäitleja
7. detsember – Mário Soares, Portugali president 1986–96

 Surnud 

 24. jaanuar – Marie-Adelheid, endine Luksemburgi suurhertsoginna
 21. jaanuar – Vladimir Iljitš Lenin, Nõukogude impeeriumi rajaja
3. veebruar – Woodrow Wilson, USA 28. president
 3. juuni – Franz Kafka, kirjanik
 16. august – Jaak Nanilson, Eesti poliitik
 7. oktoober – Ivan Abarenkov, Tartu Linna Avaliku Raamatukogu juhataja
 12. oktoober – Anatole France, prantsuse kirjanik
 1. detsember – Karl Kark, Eesti teedeminister

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Manne Siegbahn
keemia – auhinda välja ei antud
meditsiin – Willem Einthoven
kirjandus – Władysław Reymont
rahu – auhinda välja ei antud

 Viited 

Kategooria:1924