Haag

Haag on linn Hollandi lääneosas 6 kilomeetri kaugusel Põhjamerest, riigi valitsuse asupaik ja Lõuna-Hollandi provintsi halduskeskus. Kuigi Haagis asuvad nii valitsus kui ka parlament, on Hollandi pealinn siiski Amsterdam.

Haagis asuvad Hollandi parlamendi (Generaalstaatide) esimene ja teine koda (Senat ja Esindajatekoda). Ka Hollandi kuningas Willem-Alexander elab ja töötab Haagis. Samuti on seal välissaatkonnad, ministeeriumid ja Ülemkohus.

Haagis asub üle 150 rahvusvahelise organisatsiooni, teiste hulgas järgmised:
 Rahvusvaheline Kohus
 Rahvusvaheline Endise Jugoslaavia Kriminaaltribunal
 Rahvusvaheline Kriminaalkohus
 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon.

 Nimi 
Hollandikeelne nimi Den Haag on vanem nimi. Aastast 1639 kasutatakse ka nime 's-Gravenhage (Des Graven Hage) 'krahvi tara', mis on ka ametlik nimi.

 Ajalugu 
pisi|Binnenhof, Hollandi parlamendi asukoht
pisi|Rahupalee
Haag oli algul jahipiirkond, hiljem Hollandi krahvide halduskeskus.

Haag on olemas aastast 1248, mil Hollandi krahv Willem II laskis ehitada losskindluse luitejärve (praegune Hofvijver) äärde. Tema poeg krahv Floris V hoolitses pärast Willemi enneaegset surma Ridderzaali valmimise eest.

Ridderzaal kindlustati, ent küla ümber selle ei saanud linnaõigusi, kuigi Haagist sai Hollandi krahvide ja nende järglaste residents. Haag sai kasvada Hollandi piirkonna linnade vahelise kompromissina, ent needsamad linnad hoolitsesid selle eest, et Haagist ei saaks kindlustatud linna. Kaheksakümneaastase sõja ajal jäi Haag ka peaaegu inimtühjaks.

Alles 1806, Prantsuse võimu all sai Haag linnaõigused, ent sel ajal ei andnud linnamüür enam eelist: Haag jäigi ilma linnamüürita ning sai vabalt laieneda. Seetõttu on levinud ütlus, et Haag ei olegi linn, vaid küla.

Linna vanemates osades on tavaliselt iseloomulikult laiad ja pikad tänavad. Majad on üldiselt madalad (mitte üle 4-korruselised) ning elegantsed. Linn on avaram kui teised Hollandi linnad. Kanaleid Haagis peaaegu ei ole, sest 19. sajandi lõpus nad kõik kuivendati.

Endine Hollandi koloonia Indoneesia on linnale oma jälje jätnud. Paljud tänavad on nimetatud Indoneesia kohanimede järgi ja linnas on arvukas, kuigi kahanev indoneeslaste kogukond.

Linna elu on koondunud Hofvijveri ja Binnenhofi (parlamendi residentsi) ümber. Teine populaarne turistide sihtkoht ja noorte inimeste väljasõidukoht on Scheveningeni supelrand linna loodeosas.

 Rahvastik 
Elanikke on seisuga 31. mai 2009 Statistika Keskbüroo andmetel 485 818.

 1796: 41 300
 1830: 56 100
 1849: 63 600
 1879: 113 500
 1899: 206 000
 1925: 394 500
 1994: 445 279
 1. jaanuar 2001: 442 356
 1. jaanuar 2003: 463 826
 2008: 475 800

 Linnaosad 
pisi

 Kultuur 
 Muusika 
 Congressgebouw's peetakse Põhjamere džässifestivali.
 Haagist on pärit rokkansamblid Shocking Blue ja Golden Earring ning satiirikud Kees van Kooten ja Wim de Bie.

pisi|Mauritshuis on üks Haagi tuntumaid muuseume
 Muuseumid 
 Muuseum Beelden aan zee on skulptuuride kogu peamiselt 20. sajandi kunstnikelt.
 Gemeentemuseumis on palju Piet Mondriani maale.
 Mauritshuisis on palju Johannes Vermeeri, Rembrandti ja Paulus Potteri maale.
 Maurits Cornelis Escheri muuseum

 Muud vaatamisväärsused 
 Ridderzaal ja Binnenhof
 Gevangenpoort
 Noordeinde loss
 Vredespaleis
 Madurodam on miniatuurne linn, mis näitab, kuidas Holland välja näeb.
 "Mesdagi panoraam" on Hendrik Willem Mesdagi tehtud 14 meetri kõrgune ja 120 meetri pikkune maal, mis kujutab Haagi ja Scheveningenit 19. sajandil.

 Tuntud haaglasi 
 Jozias van Aartsen – linnapea
 Louis Couperus – "Kui ma midagi olen, siis ma olen haaglane."
 Harrie Jekkers: "Ma hakkaksin nutma, kui ma haaglane ei oleks."
 Marnix Rueb – koomiksi "Haagse Harrie" autor

 Sport 
Kohalik jalgpalliklubi on ADO Den Haag, kelle koduväljak on ADO Den Haagi staadium. Linna esindusmeeskond korvpallis on The Hague Royals ja jäähokis Hijs Hockij Den Haag.

Alates 1975. aastast joostakse linnas poolmaratoni CPC Loop Den Haag.

Haagist pärit kuulsaid sportlasi:
 Dirk Advocaat, jalgpallur ja jalgpallitreener
 Richard Krajicek, 1996. aasta Wimbledoni tenniseturniiri võitja
 Ties Kruize, jäähokimängija
 Joop Zoetemelk, 1980. aasta Tour de France võitja
 Erica Terpstra, olümpiamedalist ujumises ning poliitik
 Raymond van Barneveld, üks maailma edukamaid noolemängu mängijaid
 Bart Veldkamp, 1992. aasta taliolümpiamängude võitja 10 000 m kiiruisutamises

 Transport 
Trammide ja busside kohta vaata HTM Personenvervoer.

Kaks peamist raudteejaama on Den Haag Hollands Spoor (gv) ja Den Haag Centraal (gvc). Keskjaam on lõppjaam.

 Lähedal asuvad linnad 
 Delft
 Leiden
 Rijswijk
 Voorschoten
 Wassenaar
 Wateringen
 Zoetermeer
 Leidschendam
 Voorburg
 Rotterdam

 Vaata ka 
 Haagi kongress

 Viited 

 Välislingid 

 Linna koduleht
 Kohalik ajaleht Haagsche Courant

Kategooria:Hollandi linnad