Julius Aamisepp

Julius Aamisepp (1. september (vkj 20. august) 1883 Harjumaa, Kloostri vald, Karilepa, Karlepa-Tõnu talu – 19. jaanuar 1950 Jõgeva) oli eesti sordiaretaja, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (alates 1946). 

Elukäik
Aastatel 1893–1897 õppis Vasalemma algkoolis, 1897–1900 Paldiski kroonualgkoolis, 1902–1903 Haapsalu linnakoolis. Sattus sõdurina Peterburi. Aastal 1905 heideti ta revolutsioonilise tegevuse pärast sõjaväekoolist välja. Aastatel 1905–1906 oli vangis, alguses Peeter-Pauli kindluses, seejärel Kroonlinna vanglas. Sõjaväeteenistusse jäi 1907. aastani, hiljem oli politseilise valve all.

Seejärel õppis ta sõjaväe elektrotehnika koolis Peterburis ning aastatel 1911–1912 läbis ta põllutööministeeriumi põllutöödepartemangu linnukasvatuse instruktorite kursused Peterburis.

Aamisepp oli oma erialal iseõppija ning luges põhiliselt venekeelset kirjandust.

Nimetati 1946 Eesti NSV Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks juurviljade aretuse alal. 1947. aastal sai põllumajandusdoktoriks.

Teadustegevus
Julius Aamisepp alustas kartuli sordiaretust kloonvaliku teel (1907) ja kartulisortide võrdluskatseid (1908) juba isatalus Karilepa Tõnul. Kuue aastaga aretas ta kartulisordist "Imperaator" esimese eesti kartulisordi "Kalevipoeg", mille saagikus ületas "Imperaatori" 58% võrra.   

Esimese maailmasõja ajal oli ta 1914–1916 Tallinnas suurtükiväe ametnik. Ta aitas 1917 moodustada eesti rahvuslikke väeosasid. 

Töötas 1920–1950 Jõgeva Sordiaretusjaamas (Jõgeva Sordikasvanduses) osakonnajuhatajana. Oli 1919–1921 ajakirja Väikeloomakasvataja toimetaja, 1923–1930 ajakirja Aed toimetaja, Eesti Kartulikasvatajate Ühingu (1926–1929 Kartulikasvatuse Edendamise Toimkond) asutajaid ja 1926–1940 selle esimees. 1947–1950 Eesti NSV Ülemnõukogu saadik.

Julius Aamisepp on aretanud 43 kartuli-, 20 herne-, 14 õunasorti ning põldoa-, söödapeedi-, söödanaeri, sibula, karusmarja-, musta sõstra, punase sõstra, pirni- ja ploomisorte. Tema kõige tuntum kartulisort on "Jõgeva kollane".

Aamisepp kogus Jõgevale ühe suurema kartulikollektsiooni maailmas (1500 sorti koos teisenditega, kokku umbes 3000 säilikut). Korraldas kartuliseemnekasvatust, algatas seemnekartuli ekspordi Lõuna-Euroopasse. Tegutses ka linnu- ja väikeloomakasvatuse ning ühistegevuse alal. 

Raamatud

1925 Kanakaswatus põllumehe tuluallikana, Tallinn
1926 Kartul loomatoiduna, Tartu
1926 Kuidas kartulikaswatust tõsta ja selle kasutamist korraldada, Tallinn 
1926 Paremad kartuli sordid, Tallinn
1926 Paremad loomatoidu juurwilja sordid, Tallinn   
1928 Ettevõtte söötjuurvilja kasvatus (koos August Ojaga), Tallinn
1930 Kuidas tõsta kartulikasvatuse tulukust?, Tallinn
1930 Seemnekartuli lõikamine ehk poolitamine, Tallinn
1930 Soo- ja mineraalmaal kasvanud kartuli saagi ja selle väärtuse võrdlev hinne, Jõgeva  
1931 La pomme de terre d'Estonie (Eesti kartul) 
1931 Die Methodik des Feldversuches mit Kartoffeln in Eesti (Estland) (Välikatse metoodika kartulitega Eestis), Jõgeva
1931 Kartoffelbau in Eesti (Estland) (Kartulikasvatus Eestis), Jõgeva 
1931 Varajase kartuli kasvatamine, Tallinn
1933 Jõgeva kartulisordid "Kalev" ja "Kungla";"Kalev" und "Kungla" - die Kartoffel-Neuzüchtungen der Saatzuchtanstalt Jõgeva, Tartu
1933 Omamaa suhkrutööstuse loomise võimalustest ja suhkrupeedi sortide võrdluskatsete tulemustest, Tartu 
1934 Jõgeva kartulisordid välismaa katsejaamade andmeil; Kartoffel-Neuzüchtungen der Saatzuchtanstalt Jõgeva in d. Versuchen der ausländischen Versuchsstationen, Tartu
1936 Meie kartul piirituse ja tärklisetööstuse seisukohalt; Den Stärkegehalt der Kartoffelknollen beeinflussende faktore im Zusammenhang mit der Sortenwahl zu technischen Zwecken in Estland
1936 Seemnekartul lootusrikka eksportainena, Tallinn  
1937 Jõgeva roheline söögihernes; Die neue Speiseerbsensorte "Grüne von Jõgeva", Tartu 
1937 La patata para siembra de Estonia: su cultivo y calidad (Eesti seemnekartul: selle kultiveerimine ja kvaliteet, Tallinn
1937 La pomme de terre de semence d'Estonie: sa culture et ses qualités (Eesti seemnekartuk: selle kultiveerimine ja kvaliteet, Tallinn
1938 Seemnekartuli kasvatamine ja sortimine, Tallinn
1939 Võrdlevaid uurimusi kartulisortidega Eestis: kokkuvõtteid katsetulemustest Sordiaretus- ja Katseinstituudis Jõgeva Sordikasvandus 1923-1938; Vergleichende Untersuchungen mit Kartoffelsorten in Estland: Zusammenfassungen von Versuchsergebnissen des Selektions- und Versuchsinstituts in Jõgeva, Tartu  
1940 Jõgeva kartulisordid Kratt ja Näkk; Kratt und Näkk - die Kartoffel-Neuzüchtungen des Selektions- und Versuchsinstituts in Jõgeva, Tartu 
1940 Väetuskatse söögihernega; Düngungsversuche mit Speiseerbsen, Tartu 
1946 Külviajakatse söögihernega Jõgeva Sordiaretuse Instituudis 1933-1939, Tartu 
1946 Juhend kartulipõldude tunnustajaile: kartulitaime morfoloogilised tunnused ja sortide kirjeldus, Tartu 
1946 Jõgeva uued kartulisordid võrrelduna paremate välissortidega, Tallinn 
1946 Võrdlevaid uurimusi hernesortidega Jõgeva Sordikasvanduses 1932-1940, Tartu  
1947 Herne keemise kestus ja vahendid selle lühendamiseks, Tartu
1947 Kartuli õite murdmise mõju mugulasaagile Jõgeva Sordikasvanduses 1928-1932, Tartu 
1948 Kartuli seemnemugulate eelidandamine saaki tõstva tegurina, Tartu 
1949 Väliste kasvutegurite mõjust kartuli pärilikkusomaduste muutumisele, Tartu

Tunnustus
1945 Eesti NSV teeneline teadlane
1946 Eesti NSV Teaduste akadeemia korrespondentliige
1947 Nõukogude Eesti preemia
1948 Stalini preemia

Isiklikku
Tema vanemad olid Siim Aamisepp ja Liisa Aamisepp (neiuna Vrager). Ta abiellus 1917. aastal Anna Marie Volmeriga. 

Ants Aamisepp, Ilmar Aamisepp ja Valve Jaagus on Julius Aamisepa lapsed. 

Kirjandus

Heino Kiik. Dr. Julius Aamisepa teaduslikust pärandist, Tallinn 1959.

 Välislingid 
Ohvitseride andmekogu


Kategooria:Eesti põllumajandusteadlased
Kategooria:Eesti sordiaretajad
Kategooria:Ühistegevuskoja liikmed
Kategooria:Sõjavägede Staabi koosseis
Kategooria:Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmed
Kategooria:Eesti NSV II Ülemnõukogu liikmed
Kategooria:Eesti NSV teenelised teadlased
Kategooria:Ülikooli kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1883
Kategooria:Surnud 1950