2. detsember

2. detsember on Gregoriuse kalendri 336. päev (liigaastal 337. päev). Juliuse kalendri järgi 19. november (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
1869 – esimene vedur sõitis Tallinna sadamast Balti jaamani.
1889 – Tartu ülikooli põhikirja muutmisega likvideeriti ülikooli autonoomia ja privileegid, mitme kõrge ametikoha (rektori, prorektori jt) valitavus asendati nende määramisega, üliõpilastele tehti kohustuslikuks kanda riietusvormi.
1900 – Tartus toimus Aleksander Lätte sümfooniaorkestri esimene kontsert.. Kavas olid F. J. Haydni "Oxfordi sümfoonia", F. Schuberti "Lõpetamata sümfoonia" ja avamäng "Rosamunde" ning avamäng L. Cherubini ooperile "Lodoiska"
1903 – Tartus hakkas Peeter Speegi toimetusel ilmuma sotsiaaldemokraatlik ajaleht Uudised.
 1928 – Tallinnas avati Balti rügemendi mälestussammas.
 1930 – Tallinna linnavalitsus kiitis põhimõtteliselt heaks kava ehitada Tallinna krematoorium.
 1934 – Johan Kõpp valiti ühehäälselt Tartu Ülikooli koguduse õpetajaks.
 1935 – Rumeenia saadik Gheorghe Davidescu esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.

Maailmas
1409 – avati Leipzigi Ülikool.
1510 – Safaviidid alistasid usbekid Mervi lahingus.
1572 – Kaheksakümneaastases sõjas tapsid Hispaania väed  peaaegu kõik Hollandi linna Naardeni elanikud.
1611 – Jaapanis Honshū saare kirdeosas toimunud maavärinas hukkus üle 5000 inimese.
1616 – Taani ja Norra kuningas Christian IV asutas Taani sõjaväelise Relvajõudude Ordu.
1804 – Notre Dame'i katedraalis krooniti Napoleon I Prantsusmaa keisriks.
1805 – Kolmanda koalitsiooni sõda: Austerlitzi lahingus purustasid Napoleon I väed Vene-Austria koalitsiooni väed.
1823 – USA president James Monroe deklareeris oma läkituses Kongressile, et Ameerika Ühendriigid on vastu igasugusele Euroopa võimu edasisele laienemisele Ameerikas. Seda pöördumist on hakatud nimetama Monroe doktriiniks.
1848 – Franz Joseph I sai Austria keisriks.
1851 – Prantsuse II Vabariigi president Charles Louis Napoléon Bonaparte teostas 1851. aasta Prantsusmaa riigipöörde.
1852 – Charles Louis Napoléon Bonaparte krooniti Napoleon III-na Prantsusmaa keisriks.
1859 – poodi üks abolitsionistide juhte John Brown.
1901 – American Safety Razor Company (hilisem The Gillette Company) esitles žiletti. Tootmine algas 1903. aastal, mil müüdi 51 pardlit ja 168 žiletitera.Spang, Joseph P. (1951). Look Sharp! Feel Sharp! Be Sharp!. Boston, Massachusetts: Newcomen Society of England.
1917 – kuulutati välja Moldaavia Demokraatlik Vabariik.
1920 – Aleksandroopoli rahuga lõppes Türgi-Armeenia sõda.
1927 – pärast 19 aastat Model T tootmist tutvustas Ford Motor Company uut Ford Model A autot.
1939 – avati LaGuardia lennujaam.
1942 – füüsik Enrico Fermi viis Manhattani projekti raames Chicago Ülikoolis läbi esimese juhitud tuumaahelreaktsiooni. Sellega algas tuumaenergia ajastu.
1944 – kommunistid astusid Kreeka valitsusest tagasi, sest britid nõudsid partisanide armee ELASi laialisaatmist.
1945 – Albaania parlamendivalimistel võitsid kommunistid kõik 82 kohta.
1948 – Ungari valitsus vangistas kardinal József Mindszenty spionaaži ja riigireetmise süüdistustega. Mindszenty mõisteti 1949. aasta veebruaris eluks ajaks vangi, kuid ta vabastati 1955. aastal.
1956 – Fidel Castro ja Ernesto Che Guevara maabusid koos 80 26. Juuli Liikumise revolutsionääriga Ida-Kuubas. Sellega algas Kuuba revolutsiooni sissisõda diktaator Fulgencio Batista vastu.
1961 – Kuuba juht Fidel Castro kuulutas üleriigilises raadiopöördumises, et ta on marksist-leninist ja et Kuubast saab kommunistlik riik.
1971 – moodustati Araabia Ühendemiraadid.
1975 – Laose kodusõda: kukutati monarhia ja kuulutati välja Laose Rahvademokraatlik Vabariik.
1976 – Kuuba presidendiks sai Fidel Castro.
1982 – Ameerika Ühendriikides Utah' ülikooli kliinikus viidi läbi esimene edukas kunstsüdame siirdamine.
1988 – Benazir Bhuttost sai Pakistani peaminister. Ta oli esimene naisriigijuht islamimaailmas.
1990 – Saksamaa kantsleri Helmut Kohli juhitud koalitsioon võitis esimesed vabad valimised ühendatud Saksamaal pärast 1932. aastat.
1991 – esimestena tunnistasid Ukraina iseseisvust Kanada ja Poola.
1993 – Medellínis lasti haarangu käigus maha Colombia narkoparun Pablo Escobar.
2001 – asutati partei Ühtne Venemaa.
2007 – Venemaa parlamendivalimised võitis Ühtne Venemaa, saades Riigiduumas 315 kohta 450-st .
2019 – Prithvirajsing Roopunist sai Mauritiuse president.
2020 – Suurbritannia kiitis esimesena heaks Pfizeri ja BioNTechi väljatöötatud vaktsiini Tozinameran (BNT162b2).

 Sündinud 

1825 – Pedro II, Brasiilia keiser 
1846 – Pierre Waldeck-Rousseau, Prantsuse jurist ja poliitik, peaminister
1891 – Otto Dix, saksa maalikunstnik
1909 – Walenty Kłyszejko, Eesti-Poola korvpallur ja treener
1923 – Maria Callas, kreeka ooperilaulja
1944 – Ibrahim Rugova, Kosovo 1. president
1946 – Gianni Versace, itaalia moedisainer
1950 – Martin Veinmann, eesti näitleja
1962 – Tracy Austin, USA tennisist
1968 – Lucy Liu, USA filminäitleja
1969 – Pavel Loskutov, Eesti maratonijooksja
1973 – Jan Ullrich, saksa jalgrattur
1973 – Monica Seles, tennisist
1978 – Alo Kõrve, eesti näitleja
1978 – Nelly Furtado, Kanada laulja
1981 – Britney Spears, USA laulja
1998 – Juice Wrld, USA laulja

 Surnud 

 1547 – Hernán Cortés, Hispaania maadeavastaja ja vallutaja
 1594 – Gerardus Mercator, flaami kartograaf
 1814 – markii de Sade, prantsuse kirjanik
 1932 – Georg Lasson, sakslasest protestantlik teoloog
 1941 – Edward Rydz-Śmigły, Poola sõjaväelane
 1944 – Filippo Tommaso Marinetti, itaalia luuletaja
 1963 – Thomas J. Hicks, ameerika kergejõustiklane
 1968 – Adamson-Eric, eesti maali- ja tarbekunstnik
 1977 – Alma Aavik, eesti õpetaja
 1990 – Sergio Corbucci, itaalia filmilavastaja
 1993 – Pablo Escobar, Colombia narkoparun
 2020 – Valéry Giscard d'Estaing, Prantsusmaa poliitik, riigi president aastatel 1974–1981

 Pühad 
Araabia Ühendemiraatide rahvuspüha
Laose rahvuspüha

 Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +8,5 °C (1914)
Tallinna miinimumtemperatuur –19,8 °C (1882)
Tartu maksimumtemperatuur +7,8 °C (1898)
Tartu miinimumtemperatuur –22 °C (1902)

 Viited 

Detsember 02