Graniit

Graniit (ladina sõnast granum 'tera') on hall, roosakas või punakas jämedateralise struktuuriga enamasti tardkivim.

Graniit koosneb peamiselt kvartsist ja päevakividest. Vähemal määral sisaldab ta vilke (enamasti biotiiti), amfiboole ja muid mineraale.

Graniit sisaldab alati kvartsi ja päevakivi. Kui oletada, et graniit koosneb ainult kolmest mineraalist – kvartsist, leelispäevakivist ja plagioklassist –, siis jääks graniidi kvartsisisaldus vahemikku 20...60%, plagioklassi võib olla 10...65% päevakividest ning leelispäevakivi 35...90% päevakividest. Et graniit sisaldab ka muid mineraale, võivad tegelikud arvud sellest erineda, kuid graniiti kui kivimit määratletakse just nende kolme mineraalirühma kaudu, elimineerides mõtteliselt kõik muud mineraalid.

Graniitide kohta on öeldud, et on olemas nii graniidid kui ka graniidid. See tähendab, et graniit võib peale magma kristalliseerumise tekkida ka moonde ehk graniidistumise käigus.

Graniidiga sama koostisega peeneteralist purskekivimit nimetatakse rüoliidiks.

Graniidi tihedus on olenevalt koostisest 2,55...2,7 g/cm³ 

Graniit on looduses laialt levinud süvakivim, kohati leidub teda laialdaselt maakoores. Kilpidel paljandub graniit tihti maapinnal. 

Kuul on graniit arvatavasti haruldane kivim, kuigi Apollo 12 ja Apollo 14 kivimiproovides esineb seda ohtrasti.Lunar sourcebook. Lunar rocks, G. Jeffrey Taylor, Paul Warren, Graham Ryder, John Delano, Carlé Pieters, Gary Lofgren. lk. 228 Graniit on sealsete kivimite seas ainulaadne, kuna sisaldab teiste kivimitega võrreldas ohtralt ränidioksiidi ja suure kaaliumisisaldusega päevakivi, sellal kui vahepealse keemilise koostisega kivimid seal praktiliselt puuduvad.Lunar sourcebook. Lunar rocks, G. Jeffrey Taylor, Paul Warren, Graham Ryder, John Delano, Carlé Pieters, Gary Lofgren. lk. 230-232

Graniidil on palju erimeid. Ka rabakivi pole midagi muud kui eriteralise struktuuriga graniit.

Eestis leidub graniiti aluskorras ja rändkividena. Ligi 80% Eesti rändkividest on granitoidse koostisega. Eesti aluskord koosneb enamasti siiski mitte graniidist, vaid põhiliselt gneisist ja muudest moondekivimeist.

Kõvaduse ja hea töödeldavuse pärast tarvitatakse graniiti ehitusmaterjalina, skulptuuride (eriti portreede, büstide ja aiaskulptuuride) ning mälestussammaste ja hauasammaste valmistamisel, samuti tehakse graniidist killustikku. Graniit dekoratiivkivina ei ole geoloogilises mõttes siiski mitte alati graniit. Graniidisarnase dekoratiivkivi kohta vaata artiklit Kommertsgraniit.

Graniit on Soome rahvuskivi.

Keskmise ilma veesisalduseta graniidi koostis oksiidsel kujul massiprotsentides:

 SiO2 TiO2 Al2O3 Fe2O3 FeO MnO MgO CaO Na2O K2O P2O5 71,84 0,31 14,43 1,22 1,65 0,05 0,72 1,85 3,71 4,10 0,12

Numbrid on keskmistatud 2485 analüüsitud graniiditüki alusel.Le Maitre, R. W. (1976). The chemical variability of some common igneous rocks. J. Petrol. 17:589–637.

Vaata ka
Plagiograniit
raudkivi

Viited

Välislingid

Kategooria:Tardkivimid
Kategooria:Moondekivimid
Kategooria:Ehitusmaterjalid
Kategooria:Skulptuurimaterjalid