Paide

Paide on linn Kesk-Eestis, Järva maakonna ja Paide linna nimelise omavalitsusüksuse keskus.

2019. aasta alguse seisuga elas linnas 7905 inimest. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paide elanikest eestlasi 90,1%, venelasi 5,3%, ukrainlasi 1,2% ja soomlasi 1,2%.

Asulakohta on kirjalikes allikates esmamainitud 1265. aastal. Paide sai linnaõigused 1291. aastal.

Alates 2013. aastast toimub Paides iga-aastane Arvamusfestival.

 Nimi 
Paide linnuse ja linna algne nimi oli Wittenstein (alamsaksa keeles 'valge kivi'; kasutati ka rootsikeelset nimekuju Wittensten). Nimi pärines ordulinnuse ehitamiseks kasutatud paekivilt. Ülemsaksakeelne Weissenstein tuli kasutusele 17. sajandil. Paul Johanseni andmeil kasutati Paide kohta ka ladinakeelset nimetust Albus lapis, mis tähendab valget kivi.

Linna eestikeelset nime on mainitud esimest korda 1564. aastal Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi sõlmitud vaherahulepingus, kus linna ja linnuse nimi on kirjapildis Paida. 1637. aasta Heinrich Stahli sõnastikus on linna nimena antud Paid. 18. sajandi esimesel veerandil koostatud Salomo Heinrich Vestringi sõnaraamatus on kasutatud nime Paide. Anton thor Helle 1732. aastal ilmunud eesti keele grammatikas on kasutatud samuti nime Paide. 19. sajandi kirikudokumentides on kasutatud nii Paide kui ka Paede nimekuju. Tõenäoliselt tuleneb ka linna eestikeelne nimi paekivist.

Diplomaat ja kirjanik Guillebert de Lannoy, kes reisis 1413. aastal Vana-Liivimaal, kasutas oma kirjutistes Paide kohta nime Wislen. Poola allikates kasutati varem ajaloos ka nime Biały Kamien, s.t. poola keeles "Valge Kivi". Kuni 20. sajandi alguseni kasutati vene keeles saksakeelset nime Wittenstein, varasemas ajaloos mõnikord ka tõlgitud nimekuju Белый город (s.t. "Valge linn(us)").

 Ajalugu 

pisi|Keskajast pärit kujundusega Paide linna vapp (asub Paide Püha Risti kiriku seinal)
Paidet on esimest korda kirjalikes allikates mainitud seoses 1265. aastaga, mil Saksa ordu Liivimaa maameistri Konrad von Manderni ametiajal hakati sinna ordulinnust rajama. 30. septembril 1291 sai Paide ordumeister Haltilt linnaõigused. Paidest kujunes ordu tähtsaimad sõjalisi tugipunkte. Paide oli Järva foogtkonna ja lühikest aega ka Paide komtuurkonna keskus.

Jüriöö ülestõusu ajal 4. mail 1343 hukati Paide ordulinnuses eestlaste saadikud.
pisi|Pärast Paide vallutamist (1573) käskis Moskva tsaar Ivan Julm kõik linna kaitsjad tappa ja Rootsi garnisoni juhid elusalt praadida 
Liivi sõja (1558-1583) ajal sai Paide sõjategevuses tugevasti kannatada. Eesti aladele sissetunginud Moskva tsaari Ivan Julma väed piirasid Paidet 1558 aastal ja taas septembris 1560 aastal viie nädala jooksul. Rootsi väed piirasid Paidet 1562 sügisel ja sundisid linnuse asevalitseja Johann Grolli kapituleeruma. Aastatel 1570–1571 piirasid seitsme kuu jooksul linna taas Moskva väed, kuid selle vallutamisega hakkama ei saanud. Aastal 1573 piirasid ja vallutasid Moskva väed tsaar Ivan Julma juhtimisel Paide. Tapeti peaaegu kõik linnaelanikud ja linnuses viibinud isikud. Rootsi väed Göran Boije, Johann von Koskulli ja Caspar von Tiesenhauseni juhtimisel vallutasid 1581 Paide tagasi. 

Pljussa vaherahuga (1583) tunnistas Moskva tsaar teiste vaidlusaluste alade hulgas ka Järvamaa ja Paide linna kuulumist Rootsi kuningriigile ning Ivan Julma väed olid sunnitud kogu Eesti alalt lahkuma. Poola-Rootsi sõja (1600–1611) esimesel aastal, sügisel 1600 oli Paides hertsog Karli (hilisema Rootsi kuninga Karl IX) peakorter. 1602 piirasid Paidet Poola väed. Linn ja linnus said neis sõdades rängalt kannatada, Paide kaotas oma tähtsuse sõjalise tugipunktina ja eemaldati 1636. aastal Rootsi kuningriigi kindluste nimistust. Linnusevaremed ja neid ümbritsev linn annetati Mäo mõisnikule Lennart Torstensonile ning Paide kaotas senised linnaõigused. 

Põhjasõja ajal 1703. aastal põletasid tsaar Peeter I väed Paide maha. Kogu Eesti ala läks 1710. aastaks Vene tsaaririigi valdusse, samal ajal anti Paide linnus ja selle ümbruskonna maad taas Mäo mõisale. 

Paide sai oma linnaõigused tagasi 1783. aastal seoses Katariina II algatatud haldusreformiga. Paidest sai Järva kreisi keskus. Kreisilinnana arenes Paide tüüpiliseks väikeseks provintsilinnaks.

1900. aastal avati Paide-Türi kitsarööpmeline raudtee (valmis koos Tallinna–Viljandi raudteeliini ehitusega). 

1912. aastal avati Paides tuletikuvabrik Baltika. 

Esimese maailmasõja ajal 1918. aasta veebruaris asus Paides 4. Eesti jalaväepolgu III pataljon ja pataljonikomandör Jaan Maide oli Paide komandant, Paides 23. veebruaril võimu enamlastelt ülevõtmise ajal.Kuidas sattus Paidesse iseseiswuse manifest. Kirjanik Jaan Lintrop kavatses rünnakut Paide enamlastele. Paides trükitud Iseseisvuse manifest on omaette haruldus., Järva Teataja (1926-1944), nr. 23, 22 veebruar 1938 Õöl vastu 24. veebruari vangistati Paides kohalike tegelaste ja 4. Eesti jalaväepolgu sõjaväelaste poolt enamlaste juhtivtegelased ja III pataljoni kaitse all kuulutati Paides välja iseseisev Eesti Vabariik ja rahvakogunemisel Turuplatsil loeti ette Eesti iseseisvuse manifest.Tunni ajaga oli punavõim Paidest kukutatud., Järva Teataja (1926-1944), nr. 24, 25 veebruar 1933 

Vabadussõja alguses moodustati 18. detsembril 1918 Paides Järvamaa kaitsepataljon.

1918. aasta novembris loodi Paide Poeglaste Reaalgümnaasium.

1920. aastatel rajati Pärnu tänava äärde aedlinliku ilmega elamurajoon. Ehituskrunte jagati ka Laia ja Lembitu tänava äärde. 1920. aastal rajati keskväljaku äärde kivist raekoda, millele lisati 1925. aastal ka teine korrus. 1926. aastal võeti vastu otsus rajada Paidesse rahvamaja, mälestamaks Vabadussõjas hukkunud Järvamaalt pärit sõdureid. Hoonele pani 1927. aastal nurgakivi riigivanem Jaan Teemant. Paide rahvamaja avati 1929. aasta 3. veebruaril. 

1939. aastal valmis uus funktsionalistlikus stiilis jaamahoone (projekteeris G. Tumm).

Teises maailmasõjas Paide suuri purustusi ei saanud, kuid taganevad Nõukogude Liidu väed lasid 1941. aastal õhku Vallitorni. Sõjale järgnenud aastakümnetel lammutati suur hulk Paide vanalinna puithooneid, mille asemele rajati plokk- ja paneelmaju. 

1982. aastal valmis Paide tehisjärv.

24. veebruaril 1990 heisati Paide raekojal alaliselt Eesti lipp. Eesti Vabariigi taasiseseisvumisega samal 1991. aastal tähistati Paide linna 700. aastapäeva.

2013. aastast toimub Paides arvamusfestival.

Paide linn asulana oli enne 2017. aasta haldusreformi ühtlasi omaette haldusüksus. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste järel liideti ta senise Paide valla ja Roosna-Alliku vallaga. Moodustatud haldusüksus hakkas kandma nime Paide linn.

 Majandus 
Töötleva tööstuse alal Paide linnas tegutsevate ettevõtete (üle 20 töötaja) müügitulu oli 2015. aastal umbes 56 miljonit eurot. Tähtsaim oli siis toiduainetööstus – 76%. Suurim ettevõte on Paide Leivatehas, kus oli 229 töötajat ja müügitulu 40,6 miljonit eurot. Masinatööstuse esindaja Paide Masinatehase (PMT) müügitulu oli 2015. aastal 7,4 miljonit eurot.

 Haridus 
Paides asub neli üldhariduskooli: Paide Hillar Hanssoo Põhikool, Paide Hammerbecki Põhikool, Paide Gümnaasium ja Paide Täiskasvanute Keskkool. Kutseharidust pakub Järvamaa Kutsehariduskeskus. Linnas töötab ka kaks lasteaeda.Eesti Hariduse Infosüsteem, vaadatud 3.05.2021.

 Sport 
Paide Linnameeskond mängib jalgpalli Eesti Premium liigas. Tegutseb ka Paide Linnameeskond II.

 Tervishoid 
Paides asub Järvamaa Haigla. Linnas tegutseb mitu perearsti ja hambaarsti, samuti asub Paides mitu apteeki.

 Rahvastik 
+Rahvaarvu muutumine Aasta Rahvaarv 1783 440 1860 1728 1871 1718 1881 2000 1897 2507 1922 2980 1934 3285 1941 3718 1959 5834 1970 7911 1979 9641 1989 10 849 1.01.2006 9300 1.01.2007 9190 1.01.2009 8850 1.01.2010 8790

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paide elanikest eestlasi 90,1%, venelasi 5,3%, ukrainlasi 1,2% ja soomlasi 1,2%.

+ Paide elanikkonna rahvuslik koosseis aastatel 1970–2011Rahvus19701979198920002011arv%arv%arv%arv%arv%eestlased 6774 85,63 8363 86,74 9411 86,75 8683 90,05 7602 92,39venelased 560 7,08 806 8,36 926 8,54 512 5,31 359 4,36ukrainlased 47 0,59 85 0,88 156 1,44 120 1,24 87 1,06soomlased 153 1,93 158 1,64 152 1,40 115 1,19 60 0,73valgevenelased 27 0,34 35 0,36 50 0,46 20 0,21 15 0,18leedulased 8 0,10 9 0,09 9 0,08 7 0,07 5 0,06poolakad ... ... 25 0,26 15 0,14 20 0,21 16 0,19tatarlased ... ... 5 0,06 3 0,03 4 0,04 2 0,02lätlased 9 0,11 20 0,21 8 0,07 3 0,03 2 0,02sakslased ... ... 67 0,69 41 0,38 24 0,25 18 0,22juudid 4 0,05 1 0,01 2 0,02 3 0,03 1 0,01muud 329 4,16 67 0,69 76 0,70 131 1,36 61 0,74 Kokku 7911 100 9641 100 10 849 100 9642 100 8228 100

 Paidest pärit tuntud isikuid 
 Ernst Blumbach, sõjaväelane
 Ita Ever, näitleja
 Ain Hanschmidt, ettevõtja
 Teet Hanschmidt, vaimulik ja näitleja
 Johannes Hesse, misjonär Indias, kirjanik Hermann Hesse isa
 Toomas Kaupmees, DJ ja muusik
 Tullio Ilomets, keemik
 Sven Mikser, poliitik
 Arvo Pärt, helilooja
 Martti Raidal, füüsik
 Toomas Raudam, kirjanik
 Jaak Salumets, poliitik ja korvpallur
 Teodor Ussisoo, pedagoog

 Vaata ka 
 Paide tänavate loend
 Paide raudteejaam
 Paide vanalinna muinsuskaitseala
 Järvamaa Keskraamatukogu
 Paide linnavolinike loend
 Paide kaubahoov
Paide asehaldurite loend

 Viited 

 Välislingid 
 Paide linna veebileht

Kategooria:Eesti linnad