Väliseestlased

Väliseestlased on väljaspool Eestit alaliselt elavad eestlased.

 Väljarände ajalugu 
Eestlaste esimene suur väljaränne algas 1850. aastatel. Järgnenud poole sajandi jooksul tekkisid eesti asundused Loode-, Põhja- ja Kesk-Venemaal, Siberis, Kaug-Idas, Kaukaasias, Krimmis, Volgamaal ja mujal. Pärast väljarännet elas 20. sajandi teisel kümnendil Venemaa Keisririigi aladel väljaspool Balti kubermange umbes 200 000 eestlast.

Väljarände peamisteks põhjusteks olid rahvastiku kiire juurdekasv ja maapuudus. Talupojad, kellele maju ja maatükke ei jätkunud, ei tahtnud linna elama asuda, pealegi soosis Venemaa Keisririigi koloniaalpoliitika talupoegade väljarännet riigi väheasustatud aladele.

19. ja 20. sajandi vahetusel rändasid mitmed Venemaale asunud eestlased edasi Ameerika Ühendriikidesse ja Kanadasse. 20. sajandi alguses elas Põhja-Ameerikas umbes 10 000 eestlast, vähemal määral elas eestlasi ka Austraalias ning tollal veel Vene impeeriumile kuulunud naabermaades Soomes ja Lätis.

Palju eestlasi siirdus välismaale ka 1920. aastatel. Väljarände peamiseks põhjuseks oli inimeste soov oma majanduslikku olukorda parandada. Suuremad eestlaste kogukonnad tekkisid sel ajal nt Argentinas, Brasiilias ja Austraalias.

Suur eestlaste väljaränne toimus Teise maailmasõja lõpuaastatel, kui pagulastena siirdus Saksamaale ja Rootsi üle 70 000 eestlase, suurem osa neist 1944. aasta sügisel Eestisse tungivate Nõukogude Liidu vägede eest nn Suure põgenemise laine ajal. Sõjajärgsetel aastatel tekkisid suuremad väliseesti pagulaste kogukonnad peale Saksamaa ja Rootsi ka Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Austraalias ja Suurbritannias.
Pärast Nõukogude okupatsiooni lõppu ja Eesti riikliku iseseisvuse taastamist 1991. aastal on mitukümmend tuhat eestlast rännanud Eestist välja, peamiselt Põhja- ja Lääne-Euroopasse, USA-sse ja Kanadasse. Arvukas värskemate väljarändajate kogukond on tekkinud Soomes, samuti Saksamaal, Rootsis, Ameerika Ühendriikides ja Kanadas. Väljaspool Eestit elab mõnedel hinnangutel üle 160 000 eestlase. Kui arvestada, et Eestis on umbes 950 000 eestlast, siis ulatub eestlastena määratletavate inimeste üldarv maailmas 1,1 miljonini ning neist umbes 14% elab praegu väljaspool oma ajaloolist kodumaad. 

Suurim väliseesti kogukond asub tänapäeval Soomes. Enam kui kümnetuhandelise liikmeskonnaga väliseestlaste kogukonnad elavad Ameerika Ühendriikides, Rootsis, Kanadas ja Suurbritannias. Seevastu tänapäeva Venemaa territooriumile, kus veel 1989. aastal elas Nõukogude Liidus avaldatud andmete järgi 46 000 eesti rahvusest inimest, oli 2021. aastaks ametliku statistika järgi jäänud elama vaid 7778 eestlast.

Mitmes riigis on eestikeelsed koolid, kirikud, koorid ja teised tegevusrühmad. Näiteks saatis Toronto eesti kool 2004. aastal koori Tallinnas toimunud laulupeole.

+Väliseestlaste hinnanguline arv teistes riikidesSoome49 590  (2017)USA29 128  (2021)Rootsi25 509  (2015)Kanadau. 24 000  (2013)Suurbritanniaüle 10 000  (2016)Venemaa7778  (2021)Austraalia7543  (2001)Saksamaa6286  (2022)Norrau. 5092  (2016)"Immigrants and Norwegian-born to immigrant parents, 1 January 2016". Statistics Norway. Accessed 01 May 2016.Ukraina2368  (2001)Kasahstan3397 (1997)Gruusia 2316 (1997)Läti1676  (2018)Iirimaa 2560  (2011)Belgia u. 2000  (2015)Taani 1691  <small>(2024)Holland 1482  (2017)Official CBS website containing all Dutch demographic statistics. Cbs.nl. Retrieved on 4 July 2017.Igas muus riigis alla 1000 eestlase KOKKU 160 535  (1997)

 Väliseestlaste asulad ja asumid 

Rootsis on väliseestlaste põhiosa koondunud kolme suurema keskuse ümber: Stockholm, Göteborg ja Malmö-Lundi piirkond. Rootsis tegutsevad või on tegutsenud Stockholmi Eesti Ühing (1904), Rootsi Eestlaste Liit, Rootsi Eesti Komitee, Stockholmi Eesti Maja, Lundi Eesti Maja, Göteborgi Eesti Kodu, Eskilstuna Eesti Kodu, Uppsala Eesti Kodu, Eesti Skautlike Noorte Malev Rootsis.

Saksamaal elavaid eestlasi ühendab Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis (EÜSL). Aktiivsemateks eestlaste keskusteks on kujunenud Hamburg, Köln ja München. EÜSL annab 1945. aastast välja ajalehte Eesti Rada.

Ameerika Ühendriikides: Livonia, Michigani osariik; Livonia linn ja Livonia küla Livingstoni maakonnas, New Yorgi eeslinn;

Ukraina Eesti Selts, esimees Mare Litnevska.

 Väliseestlaste kirjasõna 
 Estonian World Review
 Kanada. Eesti Elu
 USA, Vaba Eesti Sõna
 USA, Chicago Sõnumid
 Soome, Eesti Leht
 Saksamaa, Eesti Rada
 Vaba Eesti Sõna
 Teataja
 Eesti Päevaleht
 Mana
 Tulimuld
 Kesköö Hüüd

 Vaata ka 
 Väliseesti kultuuriseltside loend
 Metsaülikool
 ESTO (ülemaailmsed eesti kultuuripäevad)
 Eesti külad välismaal
 Eestlased Venemaal
 Eestlased Krimmis
 Eestlased Lätis
 Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu valimised 1974
 Eestlased Rootsis
 Eestlased Soomes
 Suurbritannia eestlased
 Saksamaa eestlased
 Väliseestlaste eesti keel
 Kanada eestlased
 Argentina eestlased
 Eestlaste väljaränne Kaukaasiasse
 VEKSA
 Eesti Majade loend

 Viited 

 Kirjandus 
 Ilmar Arens "Eestluse tekkest Peipsi taga ning ta hävitamisest kommunistliku režiimi ajal 1917-1941" Rmt: "Eesti riik ja rahvas Teises Maailmasõjas" 6. Stockholm, EMP, 1958
 Mare Kõiva "Eestlased ja eesti keel Austraalias" Rmt: "Eestlased ja eesti keel välismaal" (lk 265–283). Kristiina Praakli, Jüri Viikberg (toim). Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2010
 Voldemar Kures, Seitsme lukuga suletud raamat (ISBN 9985771745, ISBN 9985771990, ISBN 9789985772294, ISBN 9789985773024, ISBN 9789985773352)

 Välislingid 

 August Nigol, Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal, Tartu: Eesti Kirjastuse-Ühisuse "Postimehe" trükk, 1918
 Jüri Meomuttel, Eesti asunikud laialises Wene riigis, Tartu, Postimees, 1900
 Robert Heinrich von Holst, Audru kirikuõpetaja R. Holsti ülevaade eestlaste asundustest Venemaal (1895-1896)
 "Eestlased väljarändajatena" Kanada Eestlaste Ajaloo Komisjon
 Anu Korb, Siberi Eesti kogukonnad folkloristliku uurimisallikana, Tartu Ülikool, 2007
 Idakandieestlased