Riia

Riia (läti Rīga [], latgali Reiga, liivi Rīgõ, saksa Riga) on Läti pealinn ja suurim linn.

Riia veehoidlast asub linn põhjaloodes, jäädes lõunakagusse Läänemerest. Neid ühendab laevatatav Daugava jõe alamjooks, mille mõlemad kaldad on tihedalt asustatud. Reisisadamaga südalinn asub jõe paremkaldal umbes 15 km kaugusel jõe suudmest Liivi lahte. Linna ümbritsevad kirdekaares Ķīši ja Jugla järved, kagus asubki Riia hüdroelektrijaam. E67-ületusega paistammist alates ületavad vaid 5 silda jõge: Dienvidu sild, Salu sild, Dzelzceļa raudteesild, Akmensi sild ja Vanšu sild. Linna piires asuvad mitmed jõesaared ja -koolded, sealhulgas Lielupe jõe vana suue Buļļupe, mis ääristab Daugavgrīva kindlust.

Riia ajalooline kesklinn juugendstiilis hoonetega kuulub 1997. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

 Loodus 

Linna järgi on nime saanud siluri Rīga kihistu.

 Kliima 
Riias on aasta keskmine sademete hulk 633 mm. Kõige vihmasem kuu on juuli (85 mm), kõige kuivem veebruar (27 mm).

 Linnahaldus 
Riia on Läti presidendi, parlamendi, ülemkohtu ja ministeeriumite asukoht.
pisi|Riia 1547. aasta puugravüüril (autor Hans Hasentöter; ilmus Sebastian Münsteri entsüklopeedilise teose Cosmographia Universalis 1550. aasta ümbertrükis) 
pisi|Vana Riia raekoda, mis hävis teises maailmasõjas
pisi|2003. aastal taastatud Riia Linnavalitsuse hoone
Linnavalitsuse asukoht on Riia raekoda Riia vanalinnas. Linnavolikogul on 60 liiget ja selle koosseis valitakse iga nelja aasta tagant kohalike omavalitsuste valimistel. Volikogus on kolm fraktsiooni: Koosmeel (S) / Au teenida Riiat! (GKR), Rahvuslik Liit (NA) ja Ühtsus (V). Volikogu valib linnapea. 2009–2019 oli linnapea Nils Ušakovs.

 Riia linnaosad 
 Kurzeme rajoon (Kurzemes rajons)
 Zemgale eeslinn (Zemgales priekšpilsēta)
 Põhjarajoon (Ziemeļu rajons)
 Vidzeme eeslinn (Vidzemes priekšpilsēta)
 Keskrajoon (Centra rajons)
 Latgale eeslinn (Latgales priekšpilsēta)

 Rahvastik 
 Elanike arv 

Riias oli 1800. aastal 29 663 meessoost elanikku, neist 12 778 (43%) sakslasi, 7445 (25%) lätlasi ja 4055 (13,6%) venelasi.

Hulgast võimuvahetustest hoolimata oli Riias kogu aeg linnakodanikest kõige mõjukam rahvus sakslased. 1867. aastal olid 42,9% linnaelanikest sakslased. Linna ametlik keel oli saksa keel kuni venestamiseni. Aastal 1891 sai linna ametlikuks keeleks vene keel.

Alles iseseisvudes saavutasid lätlased Riias enamuse: 1920. aastal 55%. 1935. aasta rahvaloenduse andmeil (viimane enne juunipööret), olid linnaelanikest 63% lätlased, 11,4% juudid, 10% sakslased ja 7,4% venelased.

Nõukogude ajal venestus Riia (nagu ka Läti NSV üldse) tunduvalt sisserände tõttu teistest liiduvabariikidest, kuna Riia oli tähtis tööstuslinn ja Lätis polnud piisavalt inimesi tehastes töötama. Lisaks oli Riia Balti sõjaväeringkonna keskuseks, mistõttu kolisid sinna paljud Nõukogude armee ohvitserid.

Riia elanikest moodustasid nõukogude aja lõpus 1989. aastal lätlased üksnes 36,5% ja venelased 47,3%. Läti rahvuspoliitika tulemusena (näiteks ei antud inimestele, kes polnud õigusjärgsed Läti kodanikud, automaatselt Läti kodakondsust) said lätlased 2006. aastal taas Riia suurimaks rahvusrühmaks. 2008. aastal olid Riia elanikest lätlased 42,3% ja venelased 41,0%.
2010. aasta seisuga olid riialastest valgevenelased 4,2%, ukrainlased 3,9%, poolakad 2,0% ja teised rahvused 5,8%.
pisi|Läti Rahvusooper

 Kultuur 
Riias asuvad Läti Rahvusooper (asutatud 1918), Läti Rahvusteater (asutatud 1919), Riia Vene Teater (asutatud 1883), Daile Teater (asutatud 1920), Läti Riiklik Nukuteater (asutatud 1944) ja Uus Riia Teater (asutatud 1992).

Muuseumidest on seal Läti Rahvuslik Kunstimuuseum ja Läti Etnograafiline Vabaõhumuuseum.
pisi|Raudteesild (läti Dzelzceļa tilts)
pisi|Kivisild (läti Akmens tilts)
pisi|Vantsild (läti Vanšu tilts)

2003. aastal toimus Riias 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus. Riia oli 2014. aastal Euroopa kultuuripealinn.

Riias ja Lätis on populaarsed spordialad jäähoki, jalgpall ja korvpall. Linnas asuvad suured spordikeskused, näiteks Skonto Arēna, ning tegutsevad jalgpalliklubid Riga FC, RK RFS ja FK Metta, korvpalliklubi VEF ja jäähokiklubi Riia Dinamo.

 Linnataristu 
Riia linn asetseb Daugava jõe lääne- ja idakaldal ning linna talitluses omavad suurt tähendust üle jõe ehitatud kolm silda: Raudteesild, Kivisild ja Lõunasild. Neist sildadest vanim on Raudteesild. 2008. aastal lõpetati uue Lõunasilla esimese osa ehitus ja 17. novembril avati see liikluseks. Lõunasild on Baltimaade suurim ehitusprojekt viimase 20 aasta jooksul. Selle eesmärk on aidata vähendada ummikuid ja liiklust linna keskmes.

Riia ühistranspordivõrku kuuluvad trammi-, trollibussi- ja autobussiliinid. Lisaks pakuvad paljud eraettevõtjad väikebussiteenust.

1970. aastate lõpus, kui Riia rahvaarv hakkas lähenema miljonile (NSV Liidus metroo rajamise tingimus), hakati Riiasse kavandama metrood. Metroo pidi koosnema 3 liinist ja sisaldama 33 peatust, ja valmima 2021. aastaks. 1980. aastate lõpus toimunud Baltimaade ärkamisaja protestide tõttu aga metroo ehitus peatati. Pärast Läti taasiseseisvumist on ka Riia rahvaarv kiiresti langenud, mis teeks metroo rajamise isegi Euroopa Liidu rahastamisel lähiajal võimatuks.

 Transport 
Riia on oma keskse asendi ja rahvastiku kontsentratsiooni tõttu olnud alati Läti transpordikeskus.

Riiat läbivad maanteed E22 ida-lääne suunal ja E67 (Via Baltica) põhja-lõuna suunal.

Riia sadamal on parvlaevaühendus Lübecki ja Stockholmiga. Seal tegutsevad laevandusettevõtted Tallink ja DFDS Tor Line. Läti lipu all sõidavad reisilaevad Romantika ja Isabelle, mis väljuvad Riia reisiterminalist Riia vanalinna lähedalt.

Riia lennujaama liiklustihedus kahekordistus ajavahemikus 1993–2004. Riia lähedal Rumbulas ja Spilves on ka kaks endist Nõukogude sõjaväelennuvälja.

Reisirongid ühendavad Riiat kogu ülejäänud Lätiga, samuti Venemaa ja Eestiga.

 Ajalugu 

Linna asutas 1201. aastal piiskop Albert von Buxhoeveden ning linn oli keskajal Riia peapiiskopi ja Mõõgavendade ordu Vana-Liivimaa valduste keskpunkt.

1282. aastast kuulus Riia Hansa Liitu, linn oli edukas kaubalinn ning linna juhtis auväärsetest linnakodanikest valitud Riia raad.

Järgnenud sajanditel oli Riia Liivimaal ja Lätimaal moodustatud Rzeczpospolita, Rootsi kuningriigi ja Venemaa keisririigi provintsi ja kubermangu halduskeskuseks.

 Sõpruslinnad 
Riial on 28 sõpruslinna:

 Vaata ka 
 Vabadussammas
 Riia bussijaam
 Riia Jakobi eesti kogudus
 Riia tele- ja raadiotorn
 Riia–Daugavpilsi raudtee
 Riia Eesti Põhikool
 Riia õigus
 Riia metsakalmistu
 Riia linna kunstikool
 Läti Muusikaakadeemia
 Läti Mereakadeemia
 Läti Spordipedagoogika Akadeemia
 Peeter I ausammas Riias
 Tallinas iela
 Võidu park
 Riia Prantsuse Lütseum
 Riia lütseum
 Riia Eesti Maja

 Viited 

 Välislingid 

 Riia koduleht (läti, vene, inglise ja prantsuse keeles)
 Fotod

Kategooria:Läti linnad
Kategooria:Hansalinnad
Kategooria:Pealinnad