Baden-Württemberg

pisi|Heilbronni elektrijaam
pisi|Aastavahetus Eberhardzellis (Biberach, Baden-Württenberg, 2018)
Baden-Württemberg on Saksamaa liidumaa, mis asub Saksamaa edelaosas Reini jõe ülemjooksul. Baden-Württemberg on suuruselt ja rahvaarvult kolmas Saksamaa 16 liidumaast. Rahvastiku tihedus on 309 inimest km² kohta.

Baden-Württembergil on ühine piir Prantsusmaa ja Šveitsi ning Rheinland-Pfalzi, Hesseni ja Baieri liidumaaga. Suurem osa Baden-Württembergi tähtsamatest linnadest asub Neckari jõe kaldal, mis läbib esmalt Tübingeni, siis Stuttgardi, Heilbronni, Heidelbergi ja Mannheimi.

Reini jõgi moodustab liidumaa läänepiiri ja suure osa lõunapiirist. Schwarzwald on liidumaa peamine mäestik, mis asub Reini jõest idas. Švaabi Alpide kõrgplatoo, mis asub Schwarzwaldi, Neckari ja Doonau vahel, on tähtis Euroopa veelahe. Baden-Württembergi ja Šveitsi piir on Bodeni järve keskel ning jagab Baieri liidumaaga Alpide jalamit.

Peaaegu poolt (47%) pindalast kasutatakse põllumajanduseks, 38% liidumaast katab mets ja 13% on inimasustuse all.

Doonau jõe läte asub Baden-Württembergis Donaueschingeni linna lähistel Schwarzwaldis.

 Haldusjaotus 
pisi|Vaade Scmidbachi maastikukaitsealale
pisi|Stuttgart
pisi|Baden-Baden
Baden-Württembergi liidumaa jaguneb halduslikult järgmisteks ringkondadeks (Regierungsbezirke):
 Freiburgi ringkond (koos Kõrgreini-Bodensee, Schwarzwald-Baar-Heubergi ja Lõuna-Ülemreini piirkonnaga)
 Karlsruhe ringkond (koos Kesk-Ülemreini, Põhja-Schwarzwaldi ja Reini-Neckari piirkonnaga)
 Stuttgardi ringkond (koos Heilbronn-Frangi, Ida-Württembergi ja Stuttgardi piirkonnaga)
 Tübingeni ringkond (koos Bodensee-Ülem-Švaabimaa, Doonau-Illeri ja Neckar-Albi piirkonnaga)

 Ringkond Halduskeskus Kreise Kreisivabu linnu Freiburgi ringkond Freiburg im Breisgau 9 1 Karlsruhe ringkond Karlsruhe 7 5 Stuttgardi ringkond Stuttgart 11 2 Tübingeni ringkond Tübingen 8 1 Baden-Württemberg Stuttgart 35 9

 Kreisivabad linnad 

 Baden-Baden
 Freiburg
 Heidelberg
 Heilbronn
 Karlsruhe
 Mannheim
 Pforzheim
 Stuttgart
 Ulm

 Majandus 

Kuigi Baden-Württembergil on vähe looduslikke maavarasid, on see üks jõukamatest liidumaadest Saksamaal ja Euroopas koos traditsiooniliselt madala töötustasemega. Liidumaal asuvad mitme tähtsa rahvusvahelise firma peakontorid, näiteks Daimler AG, Porsche, Robert Bosch GmbH (autotööstus) ja Carl Zeiss AG (optika). Sellest hoolimata domineerivad ettevõtlusmaastikku väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Piirkond on tihedalt industrialiseeritud.

 Turism 

Baden-Württemberg on populaarne turismisihtkoht. Tähtsaimad vaatamisväärsused on Stuttgart, lossid, auto- ja kunstimuuseumid ning Stuttgart-Bad Cannstatti mineraalveeallikad.

 Haridus 

Baden-Württembergis asuvad ühes Saksamaa vanimad ja kuulsamad ülikoolid, nende hulgas Heidelbergi Ülikool, Freiburgi Ülikool ja Tübingeni Ülikool.

Teised ülikoolilinnad on Ulm (Ulmi Ülikool) ja Mannheim (Mannheimi Ülikool). Stuttgardis asuvad Hohenheimi Ülikool ja Stuttgardi Ülikool.

Liidumaal on suurim haridusasutuste tihedus Saksamaal, v.a Berliin ja Hamburg.

 Rahvastik 
Baden-Württembergi rahvaarv on 10 771 000 (2011), millest 5 460 000 on naised ja 5 290 000 on mehed. Natuke vähem kui 1,2 miljonit elanikku on pärit väljastpoolt Saksamaad. Vähemusrahvustest on kõige arvukamalt türklasi (289 000), endise Jugoslaavia kodanikke (227 000) ja itaallasi (162 000).

Baden-Württembergi alal kõneldi ajalooliselt peamiselt ülemsaksa murdeid: liidumaa põhjaosas (Karlsruhest Crailsheimini) frangi, edela-lõunaosas (Karlsruhest lõunas, Bodeni järve läänepoolsel kaldal) alemanni ning Stuttgardi ja Ulmi ümbruses ja Bodeni järve idapoolsel kaldal švaabi murdeid.

 Religioon 

Württembergi on olnud traditsiooniliselt luterlik piirkond, kuid mõned liidumaa alad on ka katoliikluse toetajad.

 Religioon Osakaal, %  Rahvaarv Katoliku kirik  36,9  4 000 000 Evangeelne kirik  33,3 3 600 000 Islam  5,6  600 000 Budism  0,23  25 000 Hinduism  0,14  15 000 Judaism  0,08  9 000 Ateism  22,3  2 400 000

 Ajalugu 
Baden-Württemberg koosneb Badeni ja Württembergi ajaloolistest riikidest ning selle territoorium moodustab suure osa Švaabimaast.

Württembergi vallutasid 1. sajandil pKr roomlased, et rajada sinna oma kindlustused. Kolmanda sajandi alguses ajasid Alemanni hõimud roomlased Reini jõe taha tänapäevasele Prantsusmaale. Aastal 496 vallutas frankide kuningas Chlodowech I piirkonna tagasi. Hiljem sai see ala (Švaabimaa hertsogkond, Švaabi ringkond) osaks Saksa-Rooma keisririigist.
pisi|Unteruhldingeni ehitusmuuseum 2010. aastal
Pärast Teist maailmasõda moodustasid liitlased kolm okupatsioonitsooni: Württemberg-Hohenzollern, Lõuna-Baden (mõlemat valitses Prantsusmaa) ja Württemberg-Baden (oli USA valitseda). 1949. aastal said need kolm liidumaad Saksamaa Liitvabariigi asutajaliikmeteks. Uue Saksa põhiseaduse artikli 118 järgi pidid need liidumaad ühinema. 16. detsembril 1951 toimus rahvahääletus, kus liidumaad hääletasid ühinemise poolt. Ametlikult sai Baden-Württembergist liidumaa 25. aprillil 1952.Baden-Württembergi liidumaa koduleht (inglise keeles)

 Vaata ka 
 Baden
 Württemberg-Baden
 Württemberg-Hohenzollern
 2026. aasta Baden-Württembergi parlamendivalimised

 Viited 

 Välislingid 

 Baden-Württembergi liidumaa koduleht (saksa, inglise ja prantsuse keeles)

Kategooria:Saksamaa liidumaad