12. september

12. september on Gregoriuse kalendri 255. (liigaastal 256.) päev. Juliuse kalendri järgi 30. august (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
 1901 – Riias osales Aleksander Aberg esimest korda elukutseliste turniiril; siit sai alguse tema edukas maadlejakarjäär.ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015)
 1919 – Vabariigi Valitsus nimetas Jaan Tõnissoni saadikuks Ameerika Ühendriikides.
 1921 – Tallinnas avati kindralstaabi kursused, millest hiljem saab kõrgem sõjakool.
 1922 – Tallinnas avati pidulikult Riigikogu hoone.
 1937 – Tartus võeti pidulikult vastu Lätist väljasaadetud Oskar Loorits.Kodulinn võttis dr. O. Looritsa pidulikult vastu. Rahvaleht, 13. september 1937, nr. 108, lk. 3.
 1926 – Lasnamäe lennuväljal toimus kaitseväe lennupäev.
 1939 – Ülemiste lennuväljal ristiti PTO-4 tüüpi lennuk ES-EAK.
 1979 – Eesti NSV-s toimus esimene ülevabariigiline poliitpäev. Poliitpäevad toimusid iga kuu teisel kolmapäeval.Aare Laanemäe. Ussipesa Tõnismäel ja teisi meenutusi. Tallinn, 2015, lk. 117
 1999 – Tallinnas toimus Eesti läbi ajaloo suurimaid raharööve.

Maailmas
1213 – Muret' lahing, Simon de Montfort purustas albilasi toetava Aragóni väed.
1609 – Inglise meresõitja ja maadeuurija Henry Hudson sisenes hiljem tema järgi nime saanud jõele praeguses New Yorgi osariigis.
1683 – Viini lahingu lõpp, Poola kuningas Jan III ja Lorraine'i hertsog Charles vabastasid Viini türklaste piiramisrõngast.
1772 – Venemaa vallutas Pärsialt Kaspia mere ääres asuva Bakuu ja Derbenti.
1801 – Venemaa keiser Aleksander I kuulutas välja Gruusia anneksiooni.
1848 – Šveitsis võeti vastu uus põhiseadus, millega maa muutus tugeva keskvalitsusega föderaalriigiks.
1878 – Londonis pandi püsti Egiptuses umbes 1475. aastal eKr valminud mustast kivist obelisk – Kleopatra nõel.
1890 – valged asunikud rajasid Salisbury, millest sai Rodeesia pealinn, hiljem Zimbabwe pealinn Harare. Linna algne nimi pandi tollase inglise peaministri lord Salisbury järgi.
1910 – Los Angelese politseis asus tööle Alice Stebbins Wells, maailma teadaolevalt esimene naispolitseinik.
1938 – Adolf Hitler nõudis sudeedisakslastele autonoomiat.
1940 – neli teismelist avastasid Prantsusmaal sensatsiooni tekitanud 17 000 aasta vanused Lascaux' koopamaalingud.
1944 – Teine maailmasõda: esimesed USA väed jõudsid Saksamaa pinnale.
1953 – Nikita Hruštšov valiti Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei keskkomitee esimeseks sekretäriks.
1953 – John F. Kennedy abiellus Jacqueline Bouvier'ga.
1958 – Jack Kilby esitles kolleegidele ja Texas Instrumentsi juhtidele maailma esimest integraalskeemi.
1959 – startis Nõukogude kosmosesond Luna-2, mis oli esimene Kuul maandunud kosmoseaparaat.
1962 – Ameerika Ühendriikide president John F. Kennedy pidas Rice'i ülikooli staadionil kuulsa «Kuu-kõne».
1968 – Albaania lahkus Varssavi pakti maade hulgast.
1970 – Palestiina sissid lasksid Jordaanias õhku kolm kaaperdatud lennukit. Kõik pantvangid olid aga enne vabastatud vastutasuks palestiinlastest vangide vabakslaskmise eest.
1974 – Etioopias kukutati sõjaväelise riigipöördega keiser Haile Selassie, kes oli valitsenud alates 1930. aastast.
1976 – Pekingis toimusid Mao Zedongi matused.
1977 – Lõuna-Aafrika neegrite kodanikuõiguste eest võitlejate juht Steve Biko suri politsei aresti all.
1980 – Türgis pandi toime sõjaväeline riigipööre.
1985 – Saksamaal Böblingeni haiglas viidi kirurg Erich Mühe juhtimisel läbi maailma esimene laparoskoopiline sapipõie eemaldamine.
1986 – Iisraeli sõjalennukid ründasid arvatavat palestiina sisside baasi Lõuna-Liibanoni sadamalinna Siidoni lähedal.
1989 – Poola parlament kiitis hääletusega heaks peaminister Tadeusz Mazowiecki valitsuse. Ametiühinguliidu Solidaarsus juhitud valitsuse võimulepääsuga lõppes ametlikult kommunistide valitsusaeg Poolas.
1990 – Ida- ja Lääne-Saksamaa ning Teise maailmasõja aegsed liitlasriigid kirjutasid alla lepingule, millega taastati ühendatud Saksamaa suveräänsus ning defineeriti riigi rahvusvaheline staatus.
1992 – Peruu pealinnas Limas vahistati maoistliku sissiliikumise Särav Tee asutaja Abimael Guzman.
1992 – Sony asus müüma väikesel kompaktdiskil töötavat pihuarvutit Data Discman.
1993 – Horvaatia mässulised serblased korraldasid raketirünnakuid pealinna Zagrebi pihta.
1994 – Quebeci separatistlik ühendus Parti Quebecois saavutas parlamendis tugeva enamuse.
1995 – paduvihmadest vallandatud laviinid matsid Põhja-Indias Kullu lähedal enda alla vähemalt 70 inimest.
1996 – Talebani võitlejad tugevdasid oma positsioone Afganistani idaosa strateegilise tähtsusega Jalalabadi linnas.
1997 – Iisraeli raketirünnakus Lõuna-Liibanonile hukkus kuus Liibanoni sõdurit ja üks tsiviilisik.
1998 – Albaanias mõrvati opositsioonilise Demokraatliku Partei üks juhte, parlamendiliige Azem Hajdari.
1999 – Indoneesia teatas, et lubab rahvusvahelised rahuvalveväed Ida-Timorisse, kus pärast iseseisvushääletust puhkesid rahutused.
2001 – NATO teatas, et on esimest korda oma 52-aastase ajaloo jooksul valmis rakendama alliansi vastastikuse kaitse klauslit, nn. artiklit 5, kui peaks vajatama kollektiivset vastulööki USA-d tabanud rünnakutele.
2002 – ÜRO kõrgemaks inimõigusvolinikuks sai Brasiilia diplomaat Sergio Vieira de Mello. De Mello hukkus 2003. aasta 19. augustil Bagdadis toimunud pommiplahvatuses, olles seal tööl ÜRO Iraagi-eriesindajana.

 Sündinud 

1494 – François I, Prantsuse kuningas
1852 – Herbert Henry Asquith, Briti peaminister
1884 – Martin Klein, eesti maadleja
1886 – Alfred Mõttus, Eesti poliitik
1888 – Maurice Chevalier, prantsuse näitleja
1913 – Jesse Owens, USA sportlane
1921 – Stanisław Lem, poola kirjanik ja filosoof
1942 – Heidi-Ingrid Maaroos, eesti arstiteadlane
1942 – Jaak-Hans Kuks, endine Eesti riigikogu liige
1944 – Barry White, ameerika laulja
1954 – Peeter Volkonski, eesti näitleja ja lavastaja
1959 – Riina Airenne, eesti laulja
1959 – Ervin Runnel, eesti ettevõtja
1961 – Mylène Farmer, prantsuse laulja
1961 – Rein Kolk, eesti kardioloog
1972 – Anders Aukland, norra murdmaasuusataja
1986 – Emmy Rossum, USA filminäitleja

 Surnud 

1612 – Vassili IV, Vene tsaar aastatel 1606–1610
1680 – Per Brahe, rootsi sõjaväelane ja riigitegelane
1929 – Rainis, läti luuletaja, näitekirjanik, tõlkija ja poliitik
2000 – Konrad Kujau, võltsitud "Hitleri päevikute" autor
2003 – Johnny Cash, USA kantrilaulja
2009 – Pille Valk, eesti teoloog ja ajaloolane

 Pühad 
...

 Ilmarekordid 
...

 Viited 

September 12