Rumeenia

Rumeenia on riik Kagu-Euroopas Musta mere läänerannikul, lõunapiiriks on Doonau jõgi. Idaosa ümbritsevad Karpaadid. Riik piirneb põhjas ja idas Ukrainaga, läänes Ungariga, edelas Serbiaga, lõunas Bulgaariaga, idas Moldovaga ning kaguosas Musta merega. Rumeenias valitseb peamiselt mandriline kliima. Riigi pindala on 238 397 km² ning seal elab umbes 19 miljonit inimest. Rumeenia on pindalalt kaheteistkümnes ja rahvaarvult kuues Euroopa Liidu liikmesriik. Euroopa suuruselt teine jõgi, Doonau, suubub riigi kaguosas Doonau deltasse. Karpaatia mäestik läbib Rumeeniat põhjast edelasse ning seal asub ka riigi kõrgeim tipp – Moldoveanu mägi, mille kõrgus on 2544 m. Riigi pealinn ja suurim linn on Bukarest. Teised suuremad linnad on Iași, Constanța, Timișoara, Galați, Cluj-Napoca, Craiova ja Brașov.

Asustus tänapäeva Rumeenia aladel sai alguse vanema paleoliitikumi ajastul. Hiljem kujunes seal Daakia, mille vallutas Rooma keisririik. Kaasaegne Rumeenia riik kujunes 1859. aastal, kui Alexandru Ioan Cuza juhtimisel ühendati Moldova vürstiriik ja Valahhia. 1881. aastal kuulutati välja Rumeenia kuningriik kuningas Carol I juhtimisel. Rumeenia saavutas 1877. aastal iseseisvuse Osmanite riigist ning see kinnitati ametlikult Berliini lepinguga. Pärast Esimest maailmasõda liideti kuningriigiga Transilvaania, Banaat, Bukoviina ja Bessaraabia, moodustades Suur-Rumeenia, mis oli territoriaalselt suurim Rumeenia ajaloos. 1940. aastal kaotas Rumeenia teljeriikide surve tõttu alasid Ungarile, Bulgaariale ja Nõukogude Liidule. Pärast 1944. aasta riigipööret liitus Rumeenia liitlasriikidega. Pärast Teist maailmasõda sai Rumeenia Pariisi rahulepingute kaudu tagasi Põhja-Transilvaania. Nõukogude okupatsiooni ajal sunniti kuningas Mihai I troonist loobuma ning Rumeeniast sai sotsialistlik vabariik ja Varssavi pakti liige. 1989. aasta detsembris toimus vägivaldne Rumeenia revolutsioon, mille järel algas üleminek liberaalsele demokraatiale ja turumajandusele. 1. jaanuarist 2007 on Rumeenia Euroopa Liidu liige.

Rumeenia on unitaarriik, kus kehtib mitmeparteisüsteem ja poolpresidentaalne esindusdemokraatia. Rumeenias asub 11 UNESCO maailmapärandi objekti. Riik on ülemaailmselt autode ja autovaruosade eksportija ning on saavutanud kasvava maine tehnoloogiakeskusena, kus on ühed maailma kiireimad internetiühendused. Rumeenia on mitmete rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas Euroopa Liidu, NATO ja Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni (BSEC) liige.

Loodus

Pinnamood
Umbes 30% riigi territooriumist katavad mäed. Peamised ahelikud on Ida-Karpaadid ja Transilvaania Alpid. Mõned Ida-Karpaatide mäetipud ulatuvad üle 2200 m üle merepinna. Transilvaania Alpide ja ühtlasi Rumeenia kõrgeim tipp Moldoveanu on 2544 m kõrgusel merepinnast. Läänes on väiksem mägede piirkond Lääne-Rumeenia mäed, mille kõrgus ületab 1800 m merepinnast.

Mägede ümber on küngaste ja kiltmaade alad. Ida-Karpaatidest ida pool on Moldova kõrgustik, lääne pool on suur Transilvaania platoo. Idas ulatub Doonau jõest Musta mereni Dobrudža platoo. Eelmäestikest ja kiltmaadest lõuna pool laiub suur Valahhia madalik. Lääne-Rumeenias laiub Lääne-Rumeenia mägedest kuni Ungari piirini väiksem Tisza jõe tasandik. Teine tasane ala on Doonau delta. Deltas on sood, leetseljakud ja ujuvad pilliroosaared.

Siseveekogud   
Pikim jõgi on Doonau, mis voolab 1075 km pikkuselt läbi Rumeenia territooriumi Musta merre. Enamik teisi jõgesid on Doonau lisajõed. Suuremad jõed on Jiu, Olt, Argeș ja Ialomița, mis kõik voolavad läbi Valahhia tasandiku. Siret ja Prut saavad alguse kirdest. Pikkuselt teine jõgi Mureș voolab 768 km lääne poole, et suubuda Ungaris Doonau lisajõkke Tiszasse.

Suuri järvi ei ole.

Mullad
Rumeenia mullad on väga mitmekesised. Kõige viljakamad on tasandike mustmullad, kuid suur osa riigist on kaetud keskmise viljakusega pruunide metsamuldadega. Mägedes ja küngastel on mullad vähem viljakad.

Kliima
Valitseb parasvöötme mandriline kliima: suved on kuumad ja talved on külmad. Mägedes on eriti karmid talved. Sademete hulk on piirkonniti erinev, kõige rohkem sajab mägedes. Kliima on põllumajandusele üldiselt soodne. Pealinnas Bukarestis, mis asub Valahhia tasandikul, on juuli keskmine temperatuur 23,3 °C ja jaanuari keskmine temperatuur −2,8 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 580 mm.

Taimed
Umbes veerand Rumeenia pinnast on kaetud metsadega, millest 60% on mägedes. Mägedes on kõige tavalisemad puud nulg ja kuusk. Madalamatel nõlvadel on kasvavad pöögi-, tamme- ja teiste lehtpuude metsad. Tasandikke katab rohi, puud kasvavad üksikult. Doonau deltas on suured pilliroo- ja teiste veetaimede alad.

Loomad  
Imetajatest võib mainida mägikitse, karu, ilvest, hirve, hunti, rebast, mäkra ja tuhkrut.

Linnuliike on palju, sealhulgas kotkad ja raisakotkad. Pelikanid on tavalised Doonau deltas.

On ka palju liike mere- ja mageveekalu.

Maavarad  
Rumeenias on mitmesuguseid maavarasid. Tähtsamad energiaallikad on maagaas ja nafta. Naftapuurimine algas juba 1850. aastatel ja varud on kokku kuivanud. Maagaasivarud on palju suuremad. Sütt on vähe.

Mineraalsetest maavaradest leidub vaske, boksiiti, rauamaaki, kroomi, mangaani ja uraani. On ka kulda, hõbedat ja teisi haruldasi metalle. Enamik nendest maardlatest on piisavad sisemaisteks vajadusteks, kuid rauamaaki tuleb importida.

Riik

Sümbolid 
Rahvuslill on koerkibuvits.

Haldusjaotus

pisi|300px|Rumeenia haldusjaotus

Rumeenia jaguneb pealinnaks ja 41 maakonnaks:

 Rahvastik 

Rumeenia elanikkonna rahvuslik koosseis aastal 2002 oli järgmine:

 rumeenlased 89,5%
 ungarlased 6,6%
 mustlased 2,5%
 sakslased 0,3%
 ukrainlased 0,3%

Elanike arv on alates 1990. aastast vähenenud negatiivse loomuliku iibe ja väljarände tõttu.

 Ajalugu 

Vaata ka
Rumeenia riigipeade loend
Rumeenia kirjandus
Rumeenia muusika
Rumeenia Eurovisiooni lauluvõistlusel
Rumeenia veinid
UNESCO maailmapärand Rumeenias
Euroopa Liidu 2007. aasta laienemine
Rumeenia 2018. aasta taliolümpiamängudel

 Viited 

Välislingid
 Rumeenia president

Kategooria:Riigid
Kategooria:Euroopa maad
Kategooria:Euroopa Liidu riigid