11. veebruar

11. veebruar on Gregoriuse kalendri 42. päev. Juliuse kalendri järgi 29. jaanuar (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
1900 – Viljandis algas kaks päeva kestnud V karskuskongress, kus karskusseltside kesktoimkonna esimeheks valiti Villem Reiman.Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 160 
1914 – Viljandimaal Kõo mõisas avati Eesti Aleksandri Alampõllutöökool, mis oli esimene põllumajanduskool Eestis.
1931 – Tallinnas toimus sundravil olevate prostituutide mäss.
 1938 – Prahas algasid jäähoki maailmameistrivõistlused, kus esimest korda viibis vaatleja (Raoul Saue) Eestist.ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014)
 1940 – Viljandis toimusid Eesti esimesed meistrivõistlused mäesuusatamises. Kavas oli meeste slaalom. Osales 31 suusatajat ja võitis Evald Tupits.
1959 – 11.–12. veebruaril asutati Eesti NSV Ajakirjanike Liit.
1992 – Eesti Ülemnõukogu tühistas majanduse eriolukorra.
2003 – Tallinna lennuvälja lähedal kukkus alla AN-28 tüüpi postilennuk, õnnetuses hukkus kaks pilooti.
2012 – Tallinnas Vabaduse platsil ja Tartus Raekoja platsil toimus ACTA-vastane meeleavaldus, milles osales 2000–3000 inimest.http://uudised.err.ee/v/eesti/f65eebab-c756-487d-abf1-16efc5909796

Maailmas
 660 eKr – legendide kohaselt algas Jaapani esimese keisri Jimmu valitsusaeg.
1531 – kuningas Henry VIII sai Inglismaal kirikupeaks.
1543 – Inglise kuningas Henry VIII sõlmis Prantsusmaa-vastase liidulepingu Hispaania kuninga ning Saksa-Rooma keiser Karl V-ga.
1744 – Suurbritannia ja Prantsuse-Hispaania laevastiku vahel algas Touloni merelahing.
1790 – kveekerid taotlesid USA kongressilt orjuse tühistamist.
1798 – Prantsuse väed vallutasid Rooma.
1854 – Washingtoni peatänavatel süüdati esimene gaasivalgus USAs.
1858 – külatüdruk Bernadette Soubirous'le ilmus Lourdesis neitsi Maarja, mida loetakse üheks suuremaks uuema aja kirikuimeks.
1888 – Rodeesia (praegu Zimbabwe) kuningas Lobengda tunnustas Suurbritannia protektsiooni.
1889 – Meiji restauratsioon: Jaapanis võeti vastu euroopalik Meiji põhiseadus, mille järgi Jaapan muutus absoluutsest monarhiast konstitutsiooniliseks monarhiaks.
1922 – Washingtonis sõlmiti üheksa riigi vahel kokkuleppe, mis tagas Hiina iseseisvuse.
1928 – Šveitsis Sankt Moritzis algasid 19. veebruarini toimunud II taliolümpiamängud.
1929 – Lateraani lepinguga sai Vatikan iseseisvuse.
1956 – Malta referendumil toetati lõimumist Suurbritanniaga.
1963 – Ameerika Ühendriigid tunnustasid Iraagi uut valitsust.
1967 – Pekingis kehtestati sõjaväeline võim.
1968 – Lõuna-Vietnami kommunistlikud väed hukkasid Huế linnas 300 tsiviilelanikku.
1970 – orbiidile saadeti Jaapani esimene satelliit Ōsumi.
1986 – vabastati juudi dissident Natan Sharanski.
1990 – Aafrika Rahvuskongressi liider Nelson Mandela vabanes vanglast.
1991 – Iraak tulistas Iisraeli keskosa Scudi rakettidega.
1994 – Sarajevos jõustus relvarahu.
1995 – Ecuadori-Peruu piirilahingus tulistati alla kolm Peruu lennukit, mis ründasid Ecuadori sõjaväebaase.
1996 – Alžeerias Alžiiris hukkus autopommiplahvatustes 17 ja vigastada sai 93 inimest.
1997 – Ecuadori Kongress nimetas riigi ajutiseks presidendiks Fabian Alarconi.
2011 – Araabia kevad: pärast massiproteste Egiptuses teatas president Ḩusnī Mubārak oma tagasiastumisest. Võimu võttis üle kõrgetest ohvitseridest koosnev sõjaline nõukogu.
2012 – Euroopas protesteeris ACTA vastu 150 000 – 200 000 inimest.
2014 – Euroopa Komisjonis korraldatud hääletusel geneetiliselt muundatud (GM) maisisordi 'Pioneer 1507' kasutuselevõtuks Euroopas otsustati pooldada GM-maisisordi viimist Euroopa keskkonda.EU set to grow more GM maize despite strong opposition, 11 February 2014, Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles)

 Sündinud 

 1535 – paavst Gregorius XIV
 1657 – Bernard le Bovier de Fontenelle, prantsuse teadlane ja kirjanik
 1800 – William Henry Fox Talbot, inglise füüsik ja keemik, esimesi fotograafe
 1847 – Thomas Alva Edison, ameerika leiutaja
 1881 – Carlo Carrà, itaalia maalikunstnik
 1920 – Fārūq I, Egiptuse kuningas 1936–1952
 1926 – Leslie Nielsen, kanada näitleja
 1926 – Heljo Mänd, eesti kirjanik
 1934 – John Surtees, briti autovõidusõitja
 1936 – Burt Reynolds, USA filminäitleja
 1951 – Hardo Aasmäe, eesti poliitik ja majandusgeograaf
 1951 – Joel Tammeka, eesti rallisõitja
 1951 – Lagle Alpius (Mäll), eesti laulja
 1955 – Anneli Jäätteenmäki, soome poliitik
 1958 – Ahti Mänd, eesti poliitiline aktivist
 1962 – Sheryl Crow, ameerika muusik
 1964 – Sarah Palin, ameerika poliitik, Alaska kuberner 2006–2009
 1969 – Jennifer Aniston (Jennifer Linn Anastassakis), kreeka päritolu ameerika näitleja
 1973 – Mathias Fredriksson, rootsi murdmaasuusataja
 1976 – Ricardo Pereira, portugali jalgpallur
 1979 – Brandy Norwood, ameerika laulja
 1981 – Kelly Rowland (Kelendria Trene Rowland), ameerika laulja
 1983 – Rafael van der Vaart, hollandi jalgpallur
 1993 – Rasmus Haugasmägi, eesti veemootorisportlane

 Surnud 

 1650 – René Descartes, prantsuse filosoof
 1934 – Fritz Klatte, saksa keemik
 1944 – Henrique Mitchell de Paiva Couceiro, Portugali sõjaväelane ja poliitik
 1947 – Martin Klein, eesti maadleja
 1948 – Sergei Eisenstein, vene filmirežissöör
 1975 – Konstantin Ramul, eesti psühholoog
 1978 – Erna Normann, eesti rahvaluuleteadlane
 1979 – Aleksander Schneider, eesti tõstja ja maadleja

 Pühad 
 Iraan – revolutsioonipäev (1979)

 Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +6,9 °C (1925)
Tallinna miinimumtemperatuur –28,5 °C (1940)
Tartu maksimumtemperatuur +6,1 °C (1925)
Tartu miinimumtemperatuur –34,1 °C (1985)

 Viited 

Veebruar 11