Aabasoo

pisi|Vaade Kepler Mire aabasoole Mt Yorki teelt Uus-Meremaa Lõunasaarel, juuni 2009
Aabasoo on laiade älveste ja kitsaste piklike või kaarjate rabapeenardega siirdesoo. Älved ja rabapeenrad moodustavad mosaiigi.

Aabasood moodustavad suure osa maailma turbavarudest.

Levik
Aabasoo on tüüpiline taigavööndi põhjaosale (näiteks Kesk-Karjalale). Nende peamine levikuala on Skandinaavia mäestik, Kesk-Soome, Karjala ja Põhja-Siber (Lääne-Siberi põhjaosas võtavad nad enda alla tohutu pindala). Soomes on aabasood levinud 62. laiuskraadist põhja pool. Põhja-Ameerikas on aabasood peamiselt Alaskas, kus on külm kontinentaalne kliima.

Ka näiteks Muraka soostiku põhjaosa on aabasoo tüüpi.

Ehitus ja teke
Aabasoole on iseloomulik, et selle keskpaik on äärtest tunduvalt madalamal.

Aabasood on tavaliselt suured puudeta sood.

Taimkate
Rabapeenardel kasvavad puhmad ja turbasammal, älvestel tarnad ja turbasammal.

Pakase mõju
Aabasoole on iseloomulik, et suvelgi on maa külmunud.

Vaata ka
Soo
Raba

Välislingid

Kategooria:Hüdroloogia
Kategooria:Kooslused
Kategooria:Telmatoloogia