Estrid

Estrid on orgaanilised ühendid, mis tekivad happe vesinikuaatomite asendumisel süsivesiniku radikaalidega. Karboksüülhapetest tekivad estrid karboksüülrühmade vesinikuaatomite asendumisel süsivesiniku radikaalidega.

 Üldvalem 

Estrite üldvalem on R–COO–R', kus R ja R' on süsivesiniku radikaalid, kusjuures R ja R' võivad olla ühesugused radikaalid.

 Nomenklatuur 

Estrite nimetused moodustatakse nagu karboksüülhappe sooladelgi (esimene osa nimest tuleb alkoholist ning teine vastavast karboksüülhappest):

CH3CH2CH2COOCH2CH3: etüülbutanaat
CH3CH2CH2COOCH2CH2CH3: propüülbutanaat
CH3CH2COOCH3: metüülpropanaat
CH3COOCH2CH2CH3: propüületanaat ehk propüülatsetaat

Estrid on ainult sellised ühendid, kus mõlemal pool on süsivesiniku radikaal. Järgnev ühend on küll sarnase ehitusega nagu ester, kuid ei ole ester, vaid tavaline karboksüülhappe sool.

CH3CH2COOK: kaaliumpropanaat

 Füüsikalised omadused 

Madalad estrid on vedelikud. Kõrgemad estrid on tahked ained. Nad lahustuvad orgaanilistes lahustes, vees aga vähe või peaaegu üldse mitte. Keemistemperatuur on madalam kui vastavatel alkoholidel ja karboksüülhapetel. Estrid on enamasti lenduvad. Pika süsiniku ahelaga hapete ja alkoholide estrid ei lendu ja on seetõttu lõhnatud.

 Lõhn 

Mõnel vedelal estril on meeldiv lõhn.

+ Meeldiva lõhnaga estrid Valem  Nimetus  Lõhn HCOOC2H5  etüülmetanaat rummi CH3COOC4H9  butüületanaat banaani CH3COOC5H11  pentüületanaat pirni C3H7COOC2H5   etüülbutanaat ananassi CH3COOC8H17   oktüületanaat apelsini C3H7COOC5H11   pentüülbutanaat aprikoosi C4H9COOC5H11   isopentüülpentanaat õuna

 Kasutusalad 

Estreid kasutatakse lille- ja puulõhnade tõttu puuviljaessentsidena, näiteks karastusjookides, kondiitritoodetes, seebi- ja parfümeeriatööstuses. 

Estrid on lahustiteks värvidele ja lakkidele.

Neid kasutatakse ka ravimite valmistamisel. 

Suurtes kogustes vajatakse estreid plastide ja kiudainete tootmiseks.

 Keemilised omadused 

Estrite tähtsaim keemiline omadus on hüdrolüüs ehk klassikalises mõistes reaktsioon veega katalüsaatori juuresolekul ehk antud juhul neutraalne ja happeline hüdrolüüs. Happeline hüdrolüüs on pöörduv, neutraalne aga mitte.

 Leidumine 

Estreid leidub eeterlike õlidena taimedes (näiteks apelsinikoores). Veel on nendeks rasvad ja vahad.

 Saamine 

Vanim estrite saamise viis oli nende tootmine taimedest eeterlike jm. õlidena ja loomadest rasvana. Kui peenestatud taimemassi juhitakse veeauru, siis võtab see kaasa lenduvad eeterlikud õlid. Muid rasvu ja õlisid saab kudedest eraldada veega keetmise või lihtsalt pressimise teel.

Estrid tekivad karboksüülhapete ja alkoholide reageerimise tulemusena. Seda nimetatakse esterdamiseks ehk estrifikatsiooniks .

CH3COOH + CH3CH2OH = CH3COOCH2CH3 + H2O

Tekib etüületanaat ehk etüülatsetaat.

 Mineraalhapete estrid 

Lämmastikhappe estrid põlevad kergesti. Paljud neist võivad lõhkeda, sealhulgas tugevalt nitreeritud nitrotselluloos ja nitroglütseriin.

 Ohutus 

See alajaotus tuleb alles kirjutada.


Kategooria:Lõhnaained