1984

1984. aasta (MCMLXXXIV) oli 20. sajandi 84. aasta.

 Sündmused maailmas 

Algas Etioopia näljahäda.

 Jaanuar 
 1. jaanuar – Brunei sai iseseisvaks.
 20. jaanuar – Austrias peeti kinni NSV Liidu välisluure kasuks töötanud norra päritolu Arne Treholt.
 24. jaanuar – müügile tuli esimene Apple Macintosh (personaalarvuti).

 Veebruar 
3. veebruar – USA-s sündis esimene katseklaasilaps.
7. veebruar – USA astronaudid Bruce McCandless II ja Robert L. Stewart väljusid esimestena vabalennul avakosmosesse. 
8. veebruar – 19. veebruar – Sarajevos toimusid taliolümpiamängud.  
9. veebruar – suri Nõukogude Liidu juht Juri Andropov.
13. veebruar – Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei Keskkomitee peasekretäriks sai pärast Juri Andropovi surma Konstantin Tšernenko.

 Märts 
 6. märts – algas Suurbritannia söekaevurite 12 kuud kestnud streik.

 Aprill 

 2. aprill – Rakesh Sharma sai esimeseks kosmoses käinud India kodanikuks. 
 17. aprill – Londonis hukkus Liibüa saatkonnast tulistatud laskude tagajärjel Londoni politsei konstaabel Yvonne Fletcher.
 19. aprill – Austraalia kuulutas Advance Australia Fair'i riigihümniks.
 23. aprill – Ameerika Ühendriikide teadlased teavitasid maailma AIDSi avastamisest.
 24. aprill – Päikesel toimus X-klassi päikesepurse.

 Mai 
 8. mai – Nõukogude Liit teatas, et boikoteerib 1984. aasta olümpiamänge Los Angeleses.
 13. mai – Severomorskis plahvatas Nõukogude mereväe laskemoonaladu. Hukkus umbes 300 inimest.
 31. mai – Virginia osariigis põgenesid vanglast kuus surmamõistetud vangi. See on Ameerika Ühendriikides ainus kord kui surmamõistetutel õnnestus vanglast põgeneda.

 Juuni 
 5. juuni – India väeüksused ründasid sikhide tähtsaimat pühamut Anritsari kuldtemplit. Hukkus umbes 1000 inimest.
 9. juuni – Californias Disneylandis tähistati pidulikult Donald Ducki 50. sünniaastapäeva.
 16. juuni – Kanadas asutati Cirque du Soleil.

 Juuli 
 2. juuli – Antonius John nimetati Vabariigi Valitsuse eksiilis esindajaks Saksamaal.
 18. juuli – San Diegos hukkus McDonald'si restoranis toimunud tulistamises 21 inimest. Politsei eriüksus lasi tulistaja maha.
 25. juuli – Nõukogude kosmonaut Jelena Savitskaja väljus esimese naisena avakosmosesse. 
 28. juuli – 12. august – toimusid suveolümpiamängud Los Angeleses.

 August 
 4. august – Ülem-Volta uueks nimeks sai Burkina Faso.
 30. august – NASA kosmosesüstik Discovery sooritas missiooni STS-41-D raames esmalennu.

 September 
 17. september – Kanada peaministriks sai Brian Mulroney.

 Oktoober 
 19. oktoober – poola preester Jerzy Popiełuszko rööviti. 21. oktoobril leiti ta surnuna.
 31. oktoober – kaks sikhidest ihukaitsjat tapsid India India peaministri Indira Gandhi. 

 November 
 6. november – 1984. aasta USA presidendivalimised: Ronald Reagan valiti teiseks ametiajaks USA presidendiks.
 25. november – 36 Suurbritannia ja Iirimaa popmuusikut kogunes ühte Notting Hilli stuudiosse ansambliks Band Aid ning salvestas laulu "Do They Know It's Christmas" Etioopa näljahädaliste abistamiseks.

 Detsember 
 3. detsember – Bhopali suurõnnetus: Indias Madhya Pradeshi osariigis Bhopalis toimus Union Carbide'i pestitsiiditehases metüülisotsüanaadileke. Kohe hukkus 2000 inimest, hiljem suri umbes 6000 inimest. Kannatada sai sadu tuhandeid inimesi. 
 31. detsember – Rajiv Gandhi sai India peaministriks. 

 Sündmused Eestis 
pisi|Jüri Druus ja Sergei Fatkin Tallinna vanalinna päevadel
Jaanuar
Veebruar
Märts
Aprill
Mai
Juuni
8. juuni – Eesti NSV Ülemnõukogu avaldas otsuse üldharidus- ja kutsekoolide reformist, mis muu hulgas nägi ette kuueaastastele lastele koolikohustuse rakendamist ja üldhariduskoolides töökasvatusele suurema rõhu panemist.

Juuli
6.–8. juuli – Tallinnas toimus IX üliõpilaslaulupidu "Gaudeamus".
8.–15. juuli – Torontos olid IV rahvusvahelised Eesti päevad.

August
September

Oktoober
November
Detsember
 ...

Selle aasta lõpu seisuga oli Eestis 286 tootmiskoondist, teadustootmiskoondist, kombinaati ja ettevõtet, mis olid iseseisval bilansil.

 Sündinud 

 8. jaanuar – Kim Chŏng-un, Põhja-Korea poliitik
 18. jaanuar – Indrek Reiland, eesti filosoof
 19. jaanuar – Martin Parmas, eesti võistlustantsija 
 23. jaanuar – Arjen Robben, hollandi jalgpallur
 24. jaanuar – Erki Pärnoja, eesti kitarrist 
 24. jaanuar – Tuul Sepp, eesti bioloog ja teaduse populariseerija
 5. veebruar – Tuuli Jõesaar, eesti ajakirjanik
 6. veebruar – Piret Järvis, eesti laulja 
 13. veebruar – Eveli Saue, eesti laskesuusataja
 18. veebruar – Rebecca Kontus, eesti laulja
 16. märts – Nele-Liis Vaiksoo, eesti laulja
 13. aprill – Jarmo Ahjupera, eesti jalgpallur
 5. mai – Tui Hirv, eesti laulja
 14. mai – Mark Zuckerberg, USA ettevõtja
 8. juuni – Javier Mascherano, Argentina jalgpallur
 9. juuni – Wesley Sneijder, hollandi jalgpallur
14. juuni – Joosep Matjus, eesti filmitegija  
30. juuli – Marko Asmer, eesti autovõidusõitja
 2. august – Kaisa Oja-Mehine, eesti võistlustantsija 
 21. august – Alizée, prantsuse laulja 
 29. august – Jim Ashilevi, eesti kirjanik
 5. september – Julija Peresild, vene näitleja
 16. september – Katie Melua, gruusia päritolu laulja
 27. september – Avril Lavigne, Kanada laulja
 4. oktoober – Lena Katina, vene laulja
 11. oktoober – Madle Lippus, Eesti poliitik
 18. oktoober – Robert Harting, saksa kettaheitja
 25. oktoober – Katy Perry, ameerika laulja
 27. oktoober – Kelly Osbourne, Briti laulja
 5. november – Kaido Höövelson, eesti sumomaadleja
 6. november – Aigar Vaigu, eesti teaduse populariseerija
 15. november – prints Harry, Sussexi hertsog
 18. november – Enar Jääger, eesti jalgpallur
21. november – Jaan Aru, eesti neuroteadlane
 22. november – Joonas Hellerma, eesti kultuuriajakirjanik
 22. november – Scarlett Johansson, ameerika filminäitleja
 27. november – Kertu Jukkum, eesti raadiosaatejuht
 28. november – Juhan Uppin, eesti pärimusmuusik
 7. detsember – Uku Uusberg, eesti näitleja ja lavastaja 
 18. detsember – Egle Uljas, eesti jooksja
 30. detsember – LeBron James, USA korvpallur

 Surnud 

 8. jaanuar – Eerik Kumari, eesti ornitoloog ja looduskaitsetegelane
 20. jaanuar – Johnny Weissmuller, ujuja ja filminäitleja
 9. veebruar – Juri Andropov, Nõukogude partei- ja riigijuht
 12. veebruar – Julio Cortázar, Argentina kirjanik
 21. veebruar – Mihhail Šolohhov, vene kirjanik
 24. veebruar – Helmut Schelsky, saksa sotsioloog
 26. märts – Sékou Touré, Guinea poliitik
 11. aprill – Edgar Valter Saks, eesti ajaloolane
 12. aprill – Paul Poom, viimane Eesti riigikohtunik
 30. märts – Karl Rahner, saksa teoloog
 3. aprill – Oleg Antonov, lennukikonstruktor
 8. aprill – Pjotr Kapitsa, vene füüsik
 13. mai – Stanisław Marcin Ulam, matemaatik
 16. mai – Irwin Shaw, USA kirjanik
 11. juuni – Enrico Berlinguer, Itaalia poliitik
 22. juuni – Darius Milhaud, helilooja
 26. juuni – Michel Foucault, prantsuse filosoof
 3. august – Vladimir Tendrjakov, vene kirjanik
 5. august – Richard Burton, näitleja
 13. august – Tigran Petrosjan, armeenia maletaja
 14. august – J. B. Priestley, briti kirjanik
 26. juuli – George Gallup, USA sotsioloog ja statistik
 25. august – Truman Capote, USA kirjanik
 oktoober – Jerzy Popiełuszko, poola vaimulik  
 17. oktoober – Helge Kjellin, eesti ja rootsi kunstiteadlane ja muuseumitegelane
 20. oktoober – Paul Dirac, füüsik
 21. oktoober – François Truffaut, prantsuse filmirežissöör
 31. oktoober – Indira Gandhi, India peaminister 1966–1977 ja 1980–1984
 12. november – Juhan Käis, Eesti poliitik
 17. november – Jüri Müür, eesti filmilavastaja
 14. detsember – Vicente Aleixandre, kirjanik
 15. detsember – Juhan Raudsepp, eesti skulptor

Raamatuid
 "Armuke" (Marguerite Duras)
 "Hõbevalgem" (Lennart Meri)
 "Neuromant" (William Gibson)
 "Näkimadalad (Herman Sergo)
 "Olemise talumatu kergus" (Milan Kundera)
 "Professor Martensi ärasõit" (Jaan Kross)

Filme
 "Amadeus" (Miloš Forman)
 "Hundiseaduse aegu" (Olav Neuland)
 "Karoliine hõbelõng" (Helle Karis)
 "Paris, Texas" (Wim Wenders)
 "Politseiakadeemia" (Hugh Wilson)
 "Reekviem" (Olav Neuland)
 "Terminaator" (James Cameron)
 "The NeverEnding Story" (Wolfgang Petersen)

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Carlo Rubbia, Simon van der Meer
keemia – Robert Bruce Merrifield
meditsiin – Niels Kaj Jerne, Georges Köhler, César Milstein
kirjandus – Jaroslav Seifert
rahu – Desmond Tutu
majandus – Richard Stone

 Viited 

 1984