9. veebruar

9. veebruar on Gregoriuse kalendri 40. päev. Juliuse kalendri järgi 27. jaanuar (1901–2100).

 Sündmused 
Eestis
1134 – Novgorodi vürsti Vsevolod Mstislavitši väed vallutasid Tartu linnuse.
1897 – algas ülevenemaaline üldrahvaloendus.
1918 – algasid valimised Eesti Asutavasse Kogusse.
1919 – leevendamaks Eestis olevat toiduainetekriisi, saabus Tallinna esimene toidusaadetis Suurbritanniast, sisaldades 550 tonni nisu.
1929 – Nõukogude Liit, Eesti, Läti, Poola ja Rumeenia kirjutasid Nõukogude Liidu algatusel Moskvas alla sõjategevusest loobumise leppele.
1934 – Tallinna-Haapsalu rahukogu keelas ajalehes Võitlus avaldada ja levitada üleskutseid, korraldusi ning teateid osaühisuse Vaba Maa trükitoodete boikoteerimise kohta.Vabside kõlvatu võistlus. Vaba Maa, 11. veebruar 1934, nr 35, lk 3.
1994 – Tartus said alguse 13. veebruarini kestvad Miina Härma nimelised muusikapäevad tähistamaks helilooja 130. sünniaastapäeva.
2000 – Riigikogu võttis vastu telekommunikatsiooniseaduse.
2005 – Riigikogu toetas Tallinna Pedagoogikaülikooli nimetamist Tallinna Ülikooliks.

Maailmas
1513 – Pedro de Mascarenhas avastas Maskareenid.
1540 – Inglismaal Chesteris peeti esimene teadaolev hobuste võiduajamine.
1554 – Thomas Wyatt noorema väed kaotasid, kui üritasid vallutada Londonit.
1560 – Vene-Liivi sõda: venelased vallutasid Liivimaa idapiiril oleva Aluliina ordulinnuse.
1600 – Inkvisitsioon mõistis Giordano Bruno surma tuleriidal.
1674 – Inglise kuningas Charles II allkirjastas Westminsteri lepingu, mille tagajärjel lõppes sõda Hollandiga.
1718 – Prantsuse kolonistid jõudsid Louisianasse.
1788 – Saksa-Rooma keiser Joseph II kuulutas Türgile sõja.
1801 – Teise koalitsiooni sõda: Saksa-Rooma keisririigi ja Prantsusmaa vahel sõlmiti Lunéville'i rahu, mis tähistas keisririigi lõplikku hävingut.
1849 – Rooma, mida juhtis Giuseppe Mazzini, kuulutas end vabariigiks.
1891 – Etioopia keiser Menelik taunis Itaalia protektoraadi-nõuded.
1896 – Peterburis toimusid esimesed iluuisutamise maailmameistrivõistlused. Võistlus toimus ainult meestele, selle võitis sakslane Gilbert Fuchs.
1907 – Londonis avaldasid 3000 Briti sufražetti eesotsas Lady Frances Balfouri ja Lady Millicent Garrett Fawcetiga meelt naiste valimisõiguse kehtestamise poolt.
1909 – Saksamaa tunnustas Prantsusmaa erihuve Marokos.
1918 – Esimene maailmasõda: Brest-Litovkis sõlmiti separaatrahuleping Keskriikide ja Ukraina Rahvavabariigi vahel.
1920 – Pariisi eeslinnas sõlmiti paljude riikide vahel Svalbardi leping. Leping sätestas Norra täieliku ja piiramatu suveräänsuse Teravmägede ja Karusaare üle. Samas on kõigi lepingule alla kirjutanud riikide kodanikel lubatud sinna elama asuda ning tegelda majandustegevusega, jahipidamise ja kalapüügiga. Ühtlasi määrati Svalbard demilitariseeritud alaks.
1932 – Soomes tühistati alkoholikeeluseadus.
1934 – moodustati Balkani Antant.
1926 – Norra insener Erik Rotheim leiutas aerosoolipudeli.
1929 – Nõukogude Liit, Eesti, Läti, Rumeenia ja Poola kirjutasid alla sõjategevusest loobumise leppele.
1934 – Rumeenia, Kreeka, Türgi ja Jugoslaavia vahel sõlmiti Balkani pakt.
1938 – Eesti saadik August Rei esitas oma volitused Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehele Mihhail Kalininile.
1941 – Teine maailmasõda: Saksa väed tungisid Erwin Rommeli juhtimisel Itaaliast Põhja-Aafrikasse.
1943 – Teine maailmasõda: Guadalcanali lahing lõppes USA vägede täieliku võiduga jaapanlaste üle.
1960 – Hollywoodi kuulsuste alleel pandi maha esimene proovitäht, mis pühendati Joanne Woodwardile.
1961 – intsident Vahemere kohal: Prantsusmaa hävituslennuk tulistas Aafrikasse sõitvat lennukit, milles viibis NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Leonid Brežnev.Aleksandr Maisurjan. Teistmoodi Brežnev. Tallinn, 2013, lk 204–205, 369
1964 – ÜRO peasekretär U Thant kutsus Etioopiat ja Somaaliat üles lõpetamaks sõjategevust, kus oli hukkunud juba sadu inimesi.
1969 – toimus Boeing 747 esmalend.
1971 – Los Angelese piirkonda tabanud maavärinas hukkus üle 64 inimese.
1989 – Jamaica valimistel puhkesid rahutused, kus tapeti üks ja vigastada sai kuus inimest.
1990 – Keenia välisminister Robert Ouko leiti pussitatuna oma farmist.
1991 – Leedus toimus iseseisvusreferendum, kus 90 protsenti valijatest pooldas riigi iseseisvumist.
1994 – Palestiina Vabastusorganisatsiooni liider Yasser Arafat ja Iisraeli välisminister Shimon Peres saavutasid kokkuleppe Iisraeli-PVO rahuprotsessi pidurdanud julgeolekuküsimustes.
1995 – Colombiat tabanud 6,5-magnituudises maavärinas hukkus üle 38 inimese.
1996 – Londoni ärikeskuses plahvatas IRA pomm, hukkus kaks ja vigastada sai 37 inimest.
1997 – Boliiviat tabasid paduvihmad, mis hävitasid tuhandete põllumeeste majad ja viljasaagi, samuti uppusid kariloomad ning jõgede tulvaveed ujutasid üle tähtsamad maanteed.
1998 – USA teatas, et saadab Iraagi relvainspektsiooni kriisi tõttu Kuveiti 2500–3000 merejalaväelast.
1999 – Etioopia lennuk pommitas Eritrea küla, kus oli palju kodutuid inimesi, rünnaku käigus hukkus vähemalt viis tsiviilisikut ja vallandus riikidevaheline piiritüli.

 Sündinud 

 1773 – William Henry Harrison, Ameerika Ühendriikide president 1841
 1822 – Karl Julius Friedrich von Baer, Karl Ernst von Baeri vanim poeg
 1834 – Kamehameha IV, Hawaii kuningas
 1846 – Wilhelm Maybach, saksa autokonstruktor
 1864 – Miina Härma, eesti helilooja ja koorijuht
 1928 – Rinus Michels hollandi jalgpallitreener
 1940 – John Maxwell Coetzee, lõuna-aafrika kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 2003
 1942 – Ada Lundver, eesti näitleja
 1943 – Joe Pesci, ameerika näitleja
 1945 – Mia Farrow, ameerika näitleja
 1955 – Jimmy Pursey, inglise laulja ja produtsent
 1958 – Marica Lillemets, eesti ajakirjanik
 1962 – Hillar Aleksander Vimberg, eesti muusik ja helilooja
 1964 – Allan Noormets, eesti näitleja
 1967 – Teet Korsten, eesti ajakirjanik
 1971 – Marek Kalmus, eesti atleetvõimleja
 1980 – Zhang Ziyi, hiina näitleja ja tantsija
 1980 – Angelos Charisteas, kreeka jalgpallur
 1986 – Käty Aasmäe, eesti kunstipedagoog

 Surnud 

 1881 – Fjodor Dostojevski, vene kirjanik
 1957 – Miklós Horthy de Nagybánya, Ungari mereväelane, poliitik ja regent (1920–1944)
 1977 – Sergei Iljušin, vene lennukikonstruktor
 1979 – Dénes Gábor, ungari füüsik, Nobeli füüsikaauhind 1971
 1981 – Bill Haley, ameerika muusik
 1984 – Juri Andropov, nõukogude partei- ja riigijuht
 2006 – Ibolya Csák, Ungari kõrgushüppaja
 2007 – Viktor Grigorjev, vene keeleteadlane
 2026 – Pekka Vennamo, Soome poliitik

 Pühad 
Luuvalupäev

 Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +6,9 °C (1990)
Tallinna miinimumtemperatuur –28,7 °C (1871)
Tartu maksimumtemperatuur +8,2 °C (1990)
Tartu miinimumtemperatuur –31,7 °C (1871)

 Viited 

Veebruar 09