Kamerun

Kamerun on riik Aafrika keskosa läänes Guinea lahe ääres. Kamerun piirneb Nigeeriaga loodes, Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariigiga idas ning Kongo Vabariigi, Gaboni ja Ekvatoriaal-Guineaga lõunas.

 Ajalugu 

Portugali maadeavastajad jõudsid tänapäeva Kameruni alale 1472. Nad nägid Wouri jõe suudmes palju krevette Lepidophthalmus turneranus ja nimetasid selle Krevetijõeks (Rio dos Camarões). See nimi laenati teistesse keeltesse ja üldistus kogu piirkonnale. Nii on Kamerun ainus riik maailmas, mis saanud nime krevettide järgi.

Saksamaa hakkas Kameruni koloniseerima 1868 ja Saksa keisrisiik kuulutas Kameruni enda asumaaks 1884.

Pärast Esimest maailmasõda kaotas Saksamaa kõik oma asumaad. Kamerun jagati Prantsusmaa ja Suurbritannia vahel, kusjuures Prantsusmaa sai endale 80% Kamerunist ja Suurbritannia ülejäänu. Inglased haldasid oma Kameruni osa Lõuna-Kameruni naaberriigist Nigeeriast, mis pani kohalikud elanikud kurtma, et nad on asumaa asumaa.

1. jaanuaril 1960 iseseisvus Prantsuse Kamerun ja võttis endale nime Kameruni Vabariik. 1. oktoobril 1961 iseseisvus Lõuna-Kamerun ja moodustas Kameruni Vabariigiga ühise föderatiivse riigi. Prantslaste endist osa nimetati Ida-Kameruniks ja inglaste endist osa, varasemat Lõuna-Kameruni Lääne-Kameruniks. Kummalgi oli oma seadusandlus, valitsus ja peaminister. 1. oktoobrit nimetatakse sellest ajast ühinemise päevaks ja tänapäeval on see riigipüha.

20. mail 1972 korraldati referendum, millega Kamerun muudeti föderatiivsest riigist unitaarriigiks. 20. maid  nimetatakse nüüd rahvuspäevaks ja seegi on riigipüha.

30. juunil 1975 sai Paul Biya Kameruni peaministriks ja 4. novembril 1982 presidendiks. Sellest ajast on ta riiki juhtinud ja saanud maailma kõige kauem ametis olnud riigipeaks, kes pole monarh.

 Loodus 
Pinnamood
Kõrgeim punkt on Kameruni mägi (4095 m).

Kliima
Kameruni lõunaosas valitseb ekvatoriaalne kliima. Aasta kõige soojema kuu – veebruar-märts – keskmine temperatuur on 24–28 °С, juulis-augustis, kõige jahedamal ajal 22–24 °С. Aastane sademete hulk on lõunaosa sisemaal 1500–2000 mm, rannikul üle 3000 mm (Kameruni mäe lääne- ja edelanõlvadel koguni 10 000 mm). Kogu Aafrika sademeterohkeim piirkond asub just Kamerunis. Ülejäänud Kamerunis valitseb lähisekvatoriaalne kliima. Sademeid langeb aprillist-maist septembri-oktoobrini. Ülejäänud aasta (4–7 kuud) on kuiv. Kuu keskmiste temperatuurid kasvavad põhja poole liikudes, jäädes põhjaosas 26 °С ja 32–33 °С vahele. Põhjaosa aastane sademete hulk on 500 mm ja alla selle.

Siseveed

Põhjas ulatub Kamerun Tšaadi järveni. Teised suured järved Kamerunis on Nyose järv ja Monouni järv.

Looduskaitse
Riigis asuvad Benoué, Bouba Ndjida ja Waza rahvuspark.

 Haldusjaotus 
pisi|Kameruni piirkonnad

Kamerun on jaotatud kümneks piirkonnaks: Adamaoua piirkond, Edelapiirkond, Idapiirkond, Kaug-Põhjapiirkond, Keskpiirkond, Loodepiirkond, Lõunapiirkond, Läänepiirkond, Põhjapiirkond ja Rannikupiirkond.

Rahvastik
Suurimad linnad on Douala, Yaoundé, Kousséri, Garoua Maroua ja Bamenda.

Kultuur
Muusika
Tuntuim Kamerunile iseloomulik muusikastiil on makossa. Mõned tuntud Kameruni lauljad on Clarisse Albrecht, K-Tino, Bébé Manga ja Nicole Mara.

Vaata ka
 Kameruni riigipeade loend
 Kameruni jalgpallikoondis

 Viited 

Kategooria:Riigid
Kategooria:Aafrika maad
Kategooria:Rahvaste Ühenduse maad