Gerd Kanter

Gerd Kanter (sündinud 6. mail 1979 Tallinnas) on endine eesti kettaheitja, olümpiavõitja ja maailmameister.

Ta on alates 2024. aastast Eesti Olümpiakomitee asepresident.EOK täitevkomitee Eesti Olümpiakomitee koduleht. Vaadatud 01.04.2025. 

Haridus
Pärast esimese klassi lõpetamist kolis ta koos vanematega Tallinnast Vana-Vigalasse ja asus õppima kohalikus põhikoolis. Keskkooli läbis Kanter Pärnu-Jaagupis, seejärel õppis TTÜ Kõrgemas Majanduskoolis ärijuhtimise erialal ja sai diplomi 2001. aasta juunis. Pärast seda on õppinud Estonian Business Schooli magistriõppes. 

2018. aastal sai temast esimene eesti tippsportlane, kes on läbinud EBS-i juhtimiskootsingu (juhtimistreeneri) diplomiprogrammi.Gerd Kanterist sai diplomeeritud juhtimis-coach ERR Sport, 16.03.2018.Gerd Kanterist sai diplomeeritud juhtimistreener Delfi Sport, 16.03.2018.

Sportlastee
Võistlustel esindas ta Tallinna Kalevit (alates 9. jaanuarist 2007; varem oli ta Pärnu SK Altius esindaja).

Treenerid
Gerd Kanteri esimene treener oli Ando Palginõmm, samuti on teda treeninud Helgi Parts, Aleksander Tammert seenior ja kuni 30. augustini 2006 Uno Ojand. Aastatel 2006–2012 treenis teda islandlane Vésteinn Hafsteinsson. 2000. aastast hakkas Raul Rebase juhtimisel tegutsema Gerd Kanteri meeskond Team75 Plus (arv 75 viitas suurele eesmärgile aidata Gerd Kanteril liikuda isikliku rekordi 75 meetrit kursil, mis olnuks ühtlasi maailmarekord). 

2006. aastal võitis ta esimese sportlasena Bigbank Kuldliiga peaauhinna.

22. märtsil 2009 püstitas ta Rootsis Växjös tulemusega 69.51 sisemaailmarekordi.

24. oktoobril 2012 teatas ta, et lõpetab koostöö treener Vésteinn Hafsteinssoni ja tiimijuht Raul Rebasega. Tema treeneriks jäi füsioterapeut Indrek Tustit. 

Kanter võitis 2012. ja 2013. aastal IAAF-i Teemantliiga.

Tippspordikarjääri lõpetamine
Sügisel 2018 teatas Gerd Kanter tippspordiga lõpparve tegemisest. Sel puhul toimus 13. septembril 2018 suurejooneline karjäärilõpuüritus "Gerd Kanteri viimane vaatus" Kadrioru staadionil, kus olid kohal maailma tippkettaheitjad (nt Daniel Stahl (isikliku rekordiga 69.72), Fedrick Dacres (69.67) ja Andrius Gudzius (69.59)) ning üle 3000 spordihuvilise.Olümpiavõitja Gerd Kanteri edukas karjäär sai väärika punkti Kadriorus Eesti Kergejõustiku Liidu koduleht. 13.09.2018.Gerd Kanter's Farewell Competition an Conference Team75plus.com. Vaadatud 18.04.2020. 

Tallinnas Eesti Filmimuuseumis toimus Gerd Kanteri üliedukale karjäärile tagasi vaatav rahvusvaheline konverents, kus ettekannetega esinesid Vésteinn Hafsteinsson, Raul Rebane, Indrek Tustit, Hans Üürike, Magnus Kirt ja Robert Harting.

Tegevus olümpiakomiteede sportlaskomisjonides
2016. aastal valiti Gerd Kanter Eesti Olümpiakomitee sportlaskomisjoni juhiks. 

2017. aasta sügisel valiti ta Euroopa Olümpiakomitee sportlaskomisjoni juhiks,Anu Säärits. Gerd Kanter sihib EOK sportlaskomisjoni juhina veel üht ametiaega. ERR Sport. 12.04.2020. 2021. aastal valiti ta sellesse ametisse tagasi.Gerd Kanter jätkab Euroopa Olümpiakomiteede sportlaskomisjoni juhina Eesti Kergejõustikuliidu koduleht, 05.10.2021.

Töö treenerina
Aastatel 2018–2020 oli ta Poola tippkettaheitjate Piotr Malachowski ja Robert Urbaneki treener. 

2021. aastast treenis ta Sloveenia tippkettaheitjat Kristjan Čehi, kes tuli 2022. aastal kettaheite maailmameistriks.Kanteri õpilane Ceh tuli võimsa tulemusega maailmameistriks ERR Sport, 20.07.2022.

Muu tegevus
 2021–... Eesti Koolispordi Liidu presidentEesti Koolispordi Liidu presidendiks valiti Gerd Kanter Eesti Kergejõustikuliidu koduleht, 23.06.2021.
 2025 – üks Tallinna kui 2025. aasta Euroopa spordipealinna saadikuidOtseülekanne: Euroopa spordipealinn Tallinn 2025 avab kaardid Tallinn.ee, 16.10.2024.

Sportlikud tulemused
27px Olümpiamängudel 
 2004  Ateenas
 19. koht 60.05 (21. august)
 2008  Pekingis
 olümpiavõitja 68.82 (19. august)
 2012  Londonis
 pronksmedal 68.03 (7. august)
 2016  Rio de Janeiros
 5. koht 65.10 (13. august)


Maailmameistrivõistlustel
 2003  Pariisis
 25. koht 56.63 (24. august)
 2005  Helsingis
 hõbemedal 68.57 (7. august)
 2007  Ōsakas
 maailmameister 68.94 (28. august)
 2009  Berliinis
 pronksmedal 66.88 (19. august)
 2011  Daegus
 hõbemedal 66.95 (30. august)
 2013  Moskvas
 pronksmedal 65.19 (13. august)

 IAAF-i finaalvõistlustel 
 2004  Szombathelys
 5. koht 63.28
 2005  Monacos
 2. koht 66.01
 2006  Stuttgardis
 2. koht 68.47
 2007  Stuttgardis
1. koht 66.54
 2008  Stuttgardis
1. koht 68.38
 2009  Salonikis
 5. koht 65.34

 Euroopa meistrivõistlustel 
 2002  Münchenis
 12. koht 55.14 (21. august)
 2006  Göteborgis
 hõbemedal 68.03 (12. august)
 2010  Barcelonas
 4. koht 66.20 (1. august)
 2012  Helsingis
 hõbemedal 66.53 (30. juuni)
 2014  Zürichis
 hõbemedal 64.75 (13. august)
 2016  Amsterdamis
 pronksmedal 65.27 (9. juuli)

 Universiaadil 
 2001  Pekingis
 14. koht 57.44
 2005  Izmiris
 kuldmedal 65.29

 Isikliku rekordi areng 
1996 46.92 (1,5 kg ketas)
1997 50.40 (1,5 kg ketas)
1998 47.37 (2 kg ketas)
1999 49.25
2000 54.07 (10. mai)
2000 55.98 (24. mai)
2000 56.09 (11. juuni)
2000 57.15 (30. august Tallinn)
2000 57.68
2001 60.47 (15. august, Tartu)
2002 61.56 (10. märts, Pula, Horvaatia)
2002 62.28 (28. aprill, Tartu)
2002 63.17 (18. mai, Tartu)
2002 64.67 (14. juuli, Helsingborg, Rootsi)
2002 66.31 (26. juuli, Tartu)
2003 67.13 (5. september, Tallinn)
2004 68.05 (1. mai, La Jolla, San Diego, California, USA)
2004 68.50 (Eesti rekord; 5. juuni, Sevilla, Hispaania)
2005 68.61 (Eesti rekord; 24. aprill, San Diego, California, USA)
2005 70.10 (Eesti rekord; 28. aprill, San Diego, California, USA)
2006 72.30 (Eesti rekord; 4. september, Helsingborg, Rootsi)
2006 73.38 (Eesti rekord; kõigi aegade 3. tulemus; 4. september, Helsingborg, Rootsi)

Tunnustus
 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
 2006 – Eesti Vabariigi spordipreemia (hõbemedali võitmise eest kettaheites kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Helsingis 2005. aastal)
 2008 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
 2008 – Kalevi auliige
 2008 – Eesti Vabariigi spordipreemia (kuldmedali võitmise eest kettaheites kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Osakas 2007. aastal)
 2009 – Eesti Vabariigi spordipreemia (kuldmedali võitmise eest kettaheites 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel)
 2009 – Valgetähe I klassi teenetemärk
 2009, 2010 ja 2014 – Euroopa kuu parim meeskergejõustiklane (aprillis 2009, aprillis 2010 ja septembris 2014)
 2012 – Eesti Vabariigi spordipreemia (hõbemedali võitmise eest kettaheites kergejõustiku maailmameistrivõistlustel 2011. aastal)
 2013 – Eesti Vabariigi spordipreemia (pronksmedali võitmise eest kettaheites 2012. aasta Londoni olümpiamängudel)
 2013 – Harju maakonna aukodanik
 2019 – Eesti Kergejõustikuliidu auliige
 2020 – Eesti Olümpiakomitee auliigeKanter ja Nool nimetati EOK auliikmeteks ERR Sport, 08.06.2020.

Aasta parim sportlane
 2006–2013 ja 2015–2016 – aasta meeskergejõustiklane
 2007, 2008 ja 2011 – aasta meessportlane
 2007, 2008, 2010 ja 2011 – Tallinna parim meessportlane

Muu tunnustus
 27. septembril 2007 andis Eesti Post välja Gerd Kanterile pühendatud tervikasja nr 40 1 ehk postkaardi koos esimese päeva templiga.
 25. septembril 2008 andis Eesti Post välja Gerd Kanterile pühendatud postmargi 2 ja esimese päeva ümbriku 3.

Teosed
 "Gerd Kanter. 15 sammu võiduni" (koos Raul Rebasega), 2009, ISBN 9789949182930

Isiklikku
 Pikkus: 196 cm
 Kaal tippsportlasena: 125–128 kg (2008); 121 kg (2006)
 Käte siruulatus: 207 cm

Ta abiellus Liina Pärteliga 7. oktoobril 2008 Uus-Meremaal. Märtsis 2014 sündis poeg Kristjan.

Kanteri pere elab Tallinnas ja nende maakodu on Märjamaa vallas Tiduvere külas. 

Viited

 Välislingid 

 Team75 Plus – Gert Kanteri fännileht


 Gerd Kanteri intervjuu Hiina riikliku televisiooni CCTV ingliskeelses kanalis
 Eesti Post annab välja Kanterile pühendatud postmargi Postimees, 22. september 2008
 The New York Times Gert Kanterist
 Fotosid Gerd Kanterist veebilehel sporting-heroes.net (Helsingi MM, 2005) 
 Fotosid Gerd Kanterist veebilehel sporting-heroes.net (Göteborgi EM, 2006)
 Fotosid Gerd Kanterist veebilehel sporting-heroes.net (Osaka MM, 2007)
 Fotosid Gerd Kanterist veebilehel sporting-heroes.net (Pekingi OM, 2008)
 Gerd Kanter abiellus vanemate teadmata. Postimees.ee, 8. oktoober 2008
 Gerd Kanter - maailma seitsmes meeskergejõustiklane Õhtuleht.ee, 23. detsember 2008
 Sulev Oll. Gerd Kanteril tuleb 75 meetri aasta Maaleht.ee, 31. detsember 2008
 Inge Põlma, "Maakonna tippauhind kuulub olümpiavõitjale" Nädaline 26. veebruar 2009
 Andrus Nilk. Kanter: loodan, et noor leiab raamatust iva Eesti Päevaleht, 27. veebruar 2009
 Gerd Kanterist sai diplomeeritud juhtimis-coach ERR, 16. märts 2018
 „Viies veerandaeg“. Gerd Kanter nooruspõlve raskest valikust: koss oli huvitavam kui kergejõustik Õhtuleht, 7. märts 2020

Kategooria:Eesti kettaheitjad
Kategooria:Eesti olümpiavõitjad
Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Valgetähe I klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Sündinud 1979