Pariis

Pariis (prantsuse keeles Paris) on Prantsusmaa pealinn ja Île-de-France'i piirkonna halduskeskus ning Prantsusmaa ainus vald-departemang.

Linna piires elas 2023. aasta alguse seisuga 2,1 miljonit inimest. 

Seine'i jõe saarel asunud keldi hõimu pariiside asula oli Rooma riigi ajal tuntud kui Lutetia Parisiorum. Hiljem sai sellest Prantsusmaa pealinn ning keskajal oli see Euroopa suurim linn. Uusajal kujunes Pariis ülemaailmse mõjuga kultuurikeskuseks.

Tuntud vaatamisväärsused on Notre-Dame, Eiffeli torn ja Arc de Triomphe. Louvre on maailma tuntumaid ja külastatumaid kunstimuuseume. Teiste suurte muuseumide seas on Orsay muuseum ja Pompidou keskus. Versailles' loss asub 17 km Pariisist edelas.

Pariisis on mitme rahvusvahelise organisatsiooni peakorter, näiteks UNESCO, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo (BIPM), Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA), Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) ja Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) peakontor.

Linnas on sõlmitud rahvusvahelisi kokkuleppeid, näiteks Pariisi kliimakokkulepe. Seal allkirjastatud Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingust on välja kasvanud Euroopa Liit. Pariisis on sõlmitud ka mitu rahulepingut, näiteks Ameerika iseseisvussõja lõpetanud Pariisi rahuleping.

Pariisis peeti 2024. aasta suveolümpiamängud. Enne seda on seal toimunud ka 1900. aasta ja 1924. aasta suveolümpiamängud. Linnas on peetud ka 1938. aasta ja 1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalmängud. Pariisis lõppeb maailma kuulsaim jalgrattaspordivõistlus Tour de France ning seal toimuvad Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused tennises.

Aastail 2001–2007 ja 2008–2014 oli linnapea Bertrand Delanoë. Aastail 2014–2020 ja 2020–2026 on linnapea Anne Hidalgo.

Ajalugu

pisi|Droonivideo Pariisi triumfikaarest ja ringristmikust 2022. aastal

Vanaaeg
Seine'i jõe saarel oli keldi hõimu pariiside asula. Hõim oli rikas ja tuntud kuldmüntide vermijanaAntiigileksikon, 2. kd, lk 66..

Rooma aeg
Caesari ajal vallutasid selle roomlased, aga pärismaalased osutasid neile visa vastupanu. Roomlased nimetasid asulat Lutetia Parisiorum'iks. Rooma aja muistiseid on Pariisis säilinud vähe.

Keskaeg
508 sai Pariis Merovingide riigi pealinnaks ja 987 Prantsusmaa pealinnaks, keskajal oli see Euroopa suurim linn.

Uusaeg
17.-18. sajandil arenes Pariis ülemaailmse mõjuga kultuurikeskuseks.

19. sajandi teisel poolel ehitati linn põhjalikult ümber.

Uusim aeg
1900. aasta Pariisi maailmanäituseks ehitati näiteks Grand Palais ja Petit Palais, Aleksander III sild ning Orsay raudteejaam, millest 1986. aastal sai Orsay muuseum.

19. juulil 1900 avati Pariisi metroo, mis on vanuselt neljas metroo maailmas.

Augustis 1944 käskis Adolf Hitler jätta Pariisi varemetesse. Ta ütles: "Linn ei tohi langeda vaenlase (lääneliitlaste) kätte, välja arvatud täieliku rusuna." Pariisi sõjaväekuberner kindral Dietrich von Choltitz jättis aga Hitleri käsu täitmata.

Pariisi linna vapikiri on "Fluctuat nec mergitur" ('õõtsub [lainetel] ega upu'). Deviis pärineb umbes 13. sajandist, kaupmeeste gildilt, mis hoidis enda kontrolli all Seine'i jõel toimuvat liiklust ja tehinguid. Esialgu oli vapil üksnes laeva kujutis. Ent pärast Pariisi kaupmeeste mässu ja nende juhi Étienne Marceli mõrvamist 1385 andis dofään (hilisem Charles V Hea) käsu, et vapile lisataks prantsuse kuningate heraldiliste liiliatega väli.

Tänapäeval on Pariis maailma juhtivaid äri- ja kultuurikeskusi. Tal on suur mõju poliitika, hariduse, meelelahutuse, ajakirjanduse, moe ja kunsti vallas. Pariisi peetakse üheks maailma kõige rohelisematest ja elamisväärsematest linnadest, teisalt kuulub ta ka kõige kallimate linnade hulka.

 Kliima 
pisi|Lühifilm talvisest Pariisist 2018. aastal
Aasta keskmine õhutemperatuur on +8,5 °C. Kõige soojemad kuud on juuli (+15,5 °C) ja august (+15,4 °C), kõige külmemad jaanuar (+2,5 °C) ja veebruar (+2,8 °C).

Kõige kõrgem õhutemperatuur on mõõdetud juulis (+40,4 °C), soojarekordi poolest teisel kohal on august (+39,5 °C). Kõige madalamad soojarekordid on jaanuaril (+16,1 °C) ja detsembril (+17,1 °C).

Kõige madalam õhutemperatuur on mõõdetud detsembris (−23,9 °C), külmarekordi poolest teisel kohal on veebruar (−14,7 °C). Kõige kõrgemad külmarekordid on augustil (+6,3 °C) ja juulil (+6,0 °C). Juunist septembrini pole kunagi öökülma registreeritud.

Aasta keskmine sademete hulk on 650 mm. Kõige rohkem sajab mais (65 mm) ja juulis (63 mm), kõige vähem augustis (43 mm) ja veebruaris (44 mm). Aastas on keskmiselt 112 sajupäeva. Kuudest on sajupäevi kõige rohkem detsembris (keskmiselt 10,7) ja märtsis (10,4), kõige vähem augustis (6,9) ja juulis (8).

Aastas on keskmiselt 1748 tundi päikesepaistet. Kõige päikesepaistelisemad kuud on juuli (239 tundi) ja august (220 tundi). Kõige vähem paistab päikest detsembris (50 tundi) ja jaanuaris (56 tundi).

 Rahvastik 

Pariisi elanike arvu kohta on andmeid aastast 59 eKr (u 25 000). 510. aastaks oli Pariisi elanike arv kasvanud 80 000-ni. 1000. aastaks langes see viikingite sissetungide tõttu madalaima tasemeni (u 20 000). 1999. aasta ametlike andmete järgi oli elanikke 2 125 246.

19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses kasvas Pariisi elanike arv eriti kiiresti ning jõudis 1921. aasta loenduse ajaks 2,9 miljonini. Pärast seda on elanike arv peaaegu iga loendusega vähenenud, välja arvatud 1954. aasta loendus, mis näitas elanike arvu kasvu 125 000 inimese võrra, võrreldes eelmise loendusega 1946. aastast. Viimase hinnangu (veebruar 2005) järgi oli Pariisis 2004. aastal 2 142 800 elanikku.

keskel|pisi|500px|Tour Montparnasse'ist avanev panoraamvaade Pariisile

 Haldusjaotus 
Pariisi linn jaguneb 20 ringkonnaks ehk prantsuse keeles arrondissementiks. Rahvaesindajate valimisel igast ringkonnast kasutatakse väljendit sektor.
pisi|400px|Pariisi ringkonnad
pisi|400px|Pariisi ringkondade paiknemine ja nende rahvastiku tihedus 2017
 Pariisi ringkond  Nimi  Elanike arv (2011)  Pindala (ha) I ringkond  Louvre  17 584  183 II ringkond  Bourse  22 927  99 III ringkond  Temple  36 120  117 IV ringkond  Hôtel-de-Ville  27 887  160 V ringkond  Panthéon  60 800  254 VI ringkond  Luxembourg  43 880  215 VII ringkond  Palais-Bourbon  57 786  409 VIII ringkond  Élysée  40 589  388 IX ringkond  Opéra  60 120  218 X ringkond  Entrepôt  94 027  289 XI ringkond  Popincourt  154 647  367 XII ringkond Reuilly  144 402  637* XIII ringkond  Gobelins  183 260  715 XIV ringkond  Observatoire  140 317  564 XV ringkond  Vaugirard  238 395  848 XVI ringkond  Passy  169 942  791** XVII ringkond  Batignolles-Monceau  170 174  567 XVIII ringkond  Buttes-Montmartre  203 127  601 XIX ringkond  Buttes-Chaumont  186 090  679 XX ringkond  Ménilmontant  198 042  598
* ilma Vincennesi metsata
** ilma Boulogne'i metsata

Arhitektuur ja vaatamisväärsused
pisi|Vaade üle südalinna
pisi|Marsi väljak ja Eiffeli torn, taamal La Défense'i ärikeskus
pisi|Sacré-Cœuri kirik
Linna ajalooline südamik on Cité saar. Selle vanimad ehitised – endine piiskopi- ja kuningaloss, Sainte-Chapelle (Püha kabel) ja Notre-Dame (Jumalaema kirik) – pärinevad keskajast. Muud linnaosad ümbritsevad saart ringikujuliselt.

Seine'i jõgi jaotab linna põhjapoolseks paremkaldaks ja lõunapoolseks vasakkaldaks.

Nüüdisaegne linnakeskus paikneb Seine'i paremal kaldal. Selle telje moodustavad endine kuningaloss Louvre (nüüdne kunstimuuseum), Concorde'i väljak, peatänav Champs-Élysées' avenüü ja kiirjalt lähtuvate tänavatega Charles de Gaulle'i väljak. Viimase keskel on Arc de Triomphe (triumfikaar), 1920. aastast asetseb selle all tundmatu sõduri haud. Paremal kaldal paikneb ka Montmartre, omaaegne vaimuelu-, nüüd eeskätt meelelahutuslinnaosa.

Seine'i vasakul kaldal asuvad teadusasutuste, kirjastuste ja raamatukauplustega Ladina kvartal ja endine kunstnike linnaosa Montparnasse.

Üle Seine'i viib 33 silda. Pariisi vanim säilinud sild on Pont Neuf.

Linnaservas asuvad suured pargid Boulogne'i ja Vincennesi mets.

Pariis on maailmakuulsate arhitektuuri- ja muude kunstimälestiste linn. Peale Notre-Dame'i väärivad rohkeist kirikuist tähelepanu Pariisi vanim kirik Saint-Germain-des-Prés (10.–12. sajandist), Napoleoni hauaga barokne Invaliidide varjupaiga kuppelkirik (arhitekt Jules Hardouin-Mansart), klassitsistlik Panteon (Panthéon; arhitekt Jacques Germain Soufflot), Madeleine'i kirik, Saint-Sulpice ja Montmartre'i mäge krooniv 20. sajandi alguses valminud Sacré-Cœuri kirik. Arhitektuuriansambleist on tuntuimad renessansiaegne Vogeeside väljak, klassitsistlik Concorde'i väljak ja südalinna suurim haljasala Marsi väljak, kus kõrgub Pariisi sümbol Eiffeli torn. Nüüdisaegset ehituskunsti esindavad raadiomaja, hiiglaslik Georges Pompidou kultuurikeskus, mis ehitati 1975–1977 turuhallide kohale, UNESCO hoone ja uued elamupiirkonnad.

Pariisi suurimale kalmistule Père-Lachaise'i kalmistule on maetud kuulsaid poliitika- ja kultuuritegelasi, sealhulgas eesti kunstnik Eduard Viiralt.

Linna kõrgeim hoone on 210 meetri kõrgune Tour Montparnasse.

Pariisi ärirajoon La Défense asub linna läänepiiril.

Majandus

2009. aastal oli Pariisi sisemajanduse kogutoodang 552,1 miljardit eurot.insee.fr vaadatud 5.02.11 Kui Pariis oleks riik, oleks ta riikide SKT nimekirjas 17. kohal; tema SKT on peaaegu sama suur kui terve Hollandi SKP.

1999. aasta andmetel töötas Pariisi linnastus 5,089 miljonit inimest, nendest 16,5% äriteenuste, 13,0% kaubanduse, 12,3% tootmise, 10,0% avaliku halduse ja sõjaväe, 8,7% tervishoiu, 8,2% transpordi ja side ning 6,6% hariduse valdkonnas. Tootvas sektoris oli kõige suurem osakaal elektroonika- ja elektritööstusel (17,9%) ning kirjastamisel ja trükitööstusel (14,0%). Turismi ja sellega seotud tegevusaladega tegeles 6,2% töötajatest.

Pariisi immigrantide getodes on töötus 20–40%.

Sport

Pariisis toimunud tähtsaimad spordiüritused on 1900. ja 1924. aasta suveolümpiamängud ning 2003. aasta maailmameistrivõistlused kergejõustikus. Pariisis toimuvad ka 2024. aasta suveolümpiamängud.

Jalgpalliklubidest on tuntuim Paris Saint-Germain.

Eestlus
Pariisi Eesti Selts
Pariisi Eesti Kool

Vaata ka
Pariisi sündroom
Pariisi Ülikool
Élysée palee
Bastille' elevant
Stravinski purskkaev
Carrousel
Pariisi kliimakokkulepe
Pariisi katakombid

Viited

 Välislingid 

 Pariisi koduleht

Kategooria:Prantsusmaa linnad
Kategooria:Prantsusmaa vallad
Kategooria:Pealinnad