6. mai

6. mai on Gregoriuse kalendri 126. (liigaastal 127.) päev. Juliuse kalendri järgi 23. aprill (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
1819 – Eestimaal lepiti kokku talupoegade vabastamise järjekord. Esimesed taluperemehed viidi uude õiguslikku seisundisse, mis baseerus vabalepingul.
 1883 – Vanemuise seltsis toodi lavale Pius Alexander Wolffi ja Carl Maria von Weberi laulumäng "Preciosa". See oli eesti muusikateatri algus.
 1890 – seadus gümnaasiumide 30. juuni 1871. aasta põhimääruse ja koosseisude rakendamisest Tartu õpperingkondade gümnaasiumides. Selle alusel korraldati kõigepealt ümber Tallinna ja Tartu vastavad õppeasutused. 13. augustist alates sai Tallinna Kubermangugümnaasiumist Nikolai I Gümnaasium.
1923 – kindral Laidoneri nimelise invaliidide kapitali heaks korraldati invaliidide päev.
1935 – Kaunases algas Balti riikide välisministrite II konverents, kus ilmnesid lahknevused Leedu, Eesti ning Läti poliitikas.
1936 – algas 25. mail lõppev teine vabadussõjalaste protsess sõjaringkohtus. Kohtu all oli 154 inimest, kes olevat osalenud 8. detsembril mässukava koostamisel. Peategelastele mõisteti 20 aastat sunnitööd.
1940 – senise Riikliku Propaganda Talituse asemele asutati Informatsiooni Keskus.
1944 – algas 1927. ja 1928. aastal sündinud noormeeste värbamine Saksa lennuväe abiteenistusse.
1946 – NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi otsusega saadeti laiali Eesti Kaardiväe Tallinna Laskurkorpus. Kuni 1956. aastani teenis enamik Eesti kutsealustest siiski Eesti pinnal, kas 22. Kaardiväe Eesti Üksikus laskurbrigaadis või 118. Kaardiväe Eesti laskurdiviisis.
1976 – pandi nurgakivi Pirita Olümpiapurjespordikeskusele.
1994 – Venemaa välisminister Andrei Kozõrev ja Rootsi peaminister Carl Bildt arutasid põhjalikult Eesti-Vene suhteid.
2015 – XIII Riigikogu kiitis 62 poolthäälega lõplikult heaks põhiseaduse muudatuse, millega alandati kohalike omavalitsuste valimistel valimisiga 16 eluaastale. Seadusemuudatus rakendus esimest korda 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel.Riigikogu muutis põhiseadust, langetades valimisiga ERR Uudised, 06.05.2015 (vaadatud 06.05.2015)

Maailmas
1223 – Schwerini krahv Heinrich vangistas Lyø saarel Taani kuninga Valdemar II. Kuna Schwerini krahvkond oli vallutatud viis ta Valdemari Dannenbergi kindlusse.
1527 – Bourboni hertsog Charlesi väed hakkasid mässama: nad surmasid hertsogi ja rüüstasid Roomat, tappes umbes 4000 inimest.
1576 – Prantsusmaal lõppes Viies ususõda.
 1719 – ilmus Daniel Defoe romaan "Robinson Crusoe".
1757 – Preisimaa kuningas Friedrich II lõi Prahas Saksa-Rooma keisririigi vägesid.
1835 – New Yorgis hakkas James Gordon Bennett vanema väljaandmisel ilmuma New York Herald. See oli esimene laialdase levikuga ajaleht maailmas, mille number maksis ainult ühe USA sendi.
1839 – Suurbritannia parlamendi alamkojas otsustati peatada Jamaica põhiseadus sealsete orjade emantsipeerumisest tingitud mässude tõttu.
1848 – Preisimaal kaotati ihunuhtlus.
1877 – Suurbritannia saatis Venemaale noodi, hoiatades toda Suessi kanali blokeerimise või Egiptuse okupeerimise katse pärast.
1882 – Ameerika Ühendriigid keelustasid kümneks aastaks hiinlaste immigratsiooni.
1913 – Tšernogooria kuningas loovutas Shokederi Keskriikidele, kuni moodustati Albaania valitsus.
1919 – Afganistanis puhkes Kolmas Inglise-Afgaani sõda.
1932 – Vene immigrant tappis Prantsuse presidendi Paul Doumer'.
1937 – Saksamaa dirižaabel Hindenburg plahvatas Lakehursti (New Jersey) kohal ja põles ära. Hukkus 36 õhusõitjat.
1941 – Jossif Stalinist sai Vjatšeslav Molotovi järel Nõukogude Liidu peaminister.
1942 – USA-Filipiinide väed alistusid Corregidori saarel (Manila laht) Jaapani vägedele.
1945 – Briti sõdurid vahistasid Põhja-Saksamaal Hans Franki.Was war am 06. Mai 1945 chroniknet.de
1954 – Roger Bannister purustas nelja minuti piiri miilijooksus.
1964 – Lõuna-Aafrika Vabariik tegi otsuse bantu seaduste paranduste kohta.
1976 – Põhja-Itaaliat tabas maavärin, milles hukkus vähemalt 900 inimest.
1978 – ÜRO Julgeolekunõukogu mõistis hukka Lõuna-Aafrika Vabariigi Angola-invasiooni ja nõudis vägede väljaviimist.
1989 – Hiina üliõpilased saatsid valitsusele ja kommunistlikule parteile uue üleskutse alustada dialoogi demokraatia kehtestamise ja korruptsiooni lõpetamise teemal.
1990 – Pakistanis India piiri lähedal reisirongis lõhkes pomm, mis tappis 12 inimest, vigastatuid oli 41.
1991 – Jugoslaavia armee seadis end lahinguvalmis, kui Horvaadi protestijad ründasid Splitis sõdureid.
1993 – kosmosesüstik Columbia ja selle seitsmeliikmeline meeskond maandusid California kõrbes pärast kümnepäevast uurimismissiooni.
1994 – Elizabeth II ja François Mitterrand avasid La Manche'i tunneli.
1995 – 54 riigi juhid osalesid Londonis Saint Pauli katedraalis Teise maailmasõja 50. aastapäeva puhusel jumalateenistusel.
1999 – Šotimaal valiti üle 300 aasta parlament ja Walesis valiti assamblee.
2001 – paavst Johannes Paulus II külastas esimese paavstina muslimi pühakoda – Umaijadi mošeed Damaskuses.

 Sündinud 

 1758 – Maximilien Robespierre, prantsuse revolutsionäär
 1758 – André Masséna, Prantsuse sõjaväelane (marssal)
 1856 – Sigmund Freud, austria neuroloog, psühhoanalüüsi looja
 1856 – Robert Edwin Peary, ameerika polaaruurija
 1861 – Rabindranath Tagore, bengali luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1913
 1868 – Gaston Leroux, prantsuse ajakirjanik ja kirjanik
 1880 – Ernst Ludwig Kirchner, saksa maalikunstnik
 1895 – Rudolph Valentino, itaalia päritolu ameerika näitleja
 1898 – Konrad Henlein, sudeedisaksa poliitik
 1902 – Max Ophüls, saksa filmirežissöör
 1915 – Orson Welles, ameerika filmirežissöör
 1920 – Kamisese Mara, Fidži esimene peaminister ja hilisem president
 1929 – Paul Lauterbur, USA keemik, 2003. aasta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat
 1930 – Endel Vooremaa, eesti jääpurjetaja
 1931 – Ülo Tonts, eesti kirjandusteadlane
 1939 – Tea Vellerind, eesti metallikunstnik
 1943 – Aino Siimon, eesti majandusteadlane
 1945 – Bob Seger, ameerika muusik
 1946 – Ralf R. Parve, eesti humorist
 1947 – Martha Nussbaum, ameerika filosoof
 1948 – Meelis Arumeel, eesti majandustegelane
 1953 – Anthony Charles Lynton Blair (Tony Blair), Suurbritannia peaminister
 1953 – Peeter Tammoja, eesti majandustegelane
 1954 – Ain Lutsepp, eesti näitleja
 1959 – Illar Hallaste, eesti poliitik
 1960 – Anne Parillaud, prantsuse näitleja
 1960 – Aleksei Lotman, eesti bioloog
 1961 – George Clooney, ameerika näitleja
 1964 – Dana Hill, ameerika näitleja
 1969 – Annely Köster, eesti kultuuritegelane
 1970 – Piret Tanilov, eesti teleajakirjanik
 1972 – Martin Brodeur, Kanada jäähokimängija
 1978 – Riitta Liisa Lassila, soome murdmaasuusataja
 1979 – Gerd Kanter, eesti kettaheitja
 1979 – Taavi Tõnisson, eesti näitleja

 Surnud 

 1859 – Alexander von Humboldt, saksa loodusuurija
 1862 – Henry David Thoreau, USA kirjanik ja filosoof
 1877 – Johan Ludvig Runeberg, soome rahvaluuletaja
 1910 – Edward VII, Ühendkuningriigi kuningas ja India imperaator
 1919 – L. Frank Baum, USA kirjanik
 1943 – Johannes Lorup, eesti klaasitööstur
 1949 – Maurice Maeterlinck, Belgia luuletaja
 1952 – Maria Montessori, itaalia arst ja pedagoog
 1987 – William Casey, Luure Keskagentuuri direktor
 1992 – Marlene Dietrich, saksa näitleja ja laulja
 2002 – Pim Fortuyn, Hollandi poliitik
 2025 – Lola Liivat, eesti maalikunstnik

 Ilmarekordid 
Tallinna soojarekord 27,7 kraadi (1938)
Tartu soojarekord 27,3 kraadi (1906)
Tallinna külmarekord −3,7 kraadi (1942)
Tartu külmarekord −4,3 kraadi (1965)

 Pühad 
Õigeusu kirikus õiglase Iiobi ja vaga Mihhei mälestuspäev.
 Nimepäev 
 Eestis – Aasa, Aase, Asse

 Viited 

Mai 06