28. veebruar

28. veebruar on Gregoriuse kalendri 59. päev. Juliuse kalendri järgi 15. veebruar (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
1218 – väidetavalt algas 15. aprillini kestnud riialaste, liivlaste ja lätlaste retk Läänemaale, mille tulemusel lubasid sealsete kihelkondade vanemad vastu võtta ristiusu, tasuda iga-aastast hinnust ja anda pantvange.
1921 – Eesti tunnustas Läti iseseisvust de jure.
1917 – Tallinna võimlemisõpetaja Anton Õunapuu moodustas Tallinna Kommertskoolis esimese rahvusliku skaudirühma.
1921 – Tallinnas loodi Eesti Arstideseltside Liit.
1925 – toimusid Eesti : võrkpallis võitis meeskondadest Tallinna Sport. ja naiskondadest Tallinna Flora.
 1924 – Prangli saarel tapeti vallavanem Jaan Einberg perekonnaga.
1926 – Helsingis toimusid rahvusvahelised kiiruisutamisvõistlused, kus Christfried Burmeister sai 500 meetri distantsil esikoha. Ta pidi küll võistlustel uisutama üksi, sest Eesti ei olnud veel Rahvusvahelise Uisuliidu liige.
1926 – Riias toimusid Eesti ja Läti raskejõustikumaavõistlused, kus eestlased võitsid nii poksis (24:23) kui tõstmises (17:13).
1928 – Tallinnas asutati jalgpalliselts Estonia.
 1931 – Rakveres toimusid Eesti meistrivõistlused suusatamises. 25 km distantsi võitis Theodor Andresson.
 1932 – Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses domineerisid spordiklubi VS Sport maadlejad, võites seitsmest alavõistlusest kuus. Esimest korda tuli Eesti meistriks Kristjan Trossmann (Palusalu).
 1934 – Eesti esimeseks meistriks jäähokis tuli Tallinna Kalev, kes finaalis võitis Akadeemilist Spordiklubi 3:0.
1936 – Saulepi vald Läänemaal otsustas liituda Pärnumaaga.
 1937 – toimusid Eesti meistrivõistlused murdmaasuusatamises, kus Vello Kaaristu võitis kõigis kolmes distantsis esikoha
1938 – toimus Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Liidu asutamiskoosolek, esimeheks valiti Artur Keller.
 1939 – Talispordiliidu otsusel jäid ära Eesti Talimängud, põhjuseks toodi vähene lumi. Ühtlasi otsustas liit Eestist saata 1940. aasta Sankt Moritzi taliolümpiale 6 suusatajat, 1 ilu- ja kiiruisutaja ning jäähokikoondis.
1940 – Tallinnas astus kokku Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku erakorraline kirikukogu.
1941 – Eesti Apostlik Õigeusu Kirik allutati Moskva patriarhaadile.
1994 – Tõraveres algas rahvusvaheline konverents energiavõsa kasvatamisest ja kasutamisest.
1995 – Eesti, Läti ja Leedu ekspertgrupid arutasid Riias Balti õhuruumi ühise vaatlus- ja kontrollsüsteemi loomist.
1999 – Austrias Ramsaus toimunud suusatamise maailmameistrivõistlustel võitis Andrus Veerpalu 50 km klassikastiilis sõidus hõbemedali.
2004 – Iraagis Bagdadis hukkus pommiplahvatuses Eesti jalaväerühma ESTPLA-8 kaitseväelane, 21-aastane nooremseersant Andres Nuiamäe. Temast sai esimene Eesti kaitseväe välismissioonidel hukkunud sõdur.

Maailmas
509 e. Kr - Silva Arsia lahingus lõi Rooma tagasi kukutatud kuninga Tarquinius Superbuse väed
1700 – Rootsis võeti üleminekuperioodiks kasutusele niinimetatud Rootsi kalender, mis oli üks päev ees Juliuse kalendrist ja kümme päeva taga Gregoriuse kalendrist. Seda kasutati 1712. aastani.
1710 – Põhjasõda: Rootsi väed purustasid Lõuna-Rootsis Helsingborgi lähistel Taani armee.
1732 – Peterburis avati kadetikorpus – esimene maaväe õppeasutus Venemaal.
1784 – John Wesley registreeris metodisti kiriku.
1835 – Soomes ilmus Kalevala esmaväljaanne. ˇ
1850 – Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku teine president ja mormoonide prohvet Brigham Young asutas University of Desereti, tänapäevase Utah' Ülikooli eelkäija.
1854 – Ameerika Ühendriikide Wisconsini osariigi Riponi linnas asutati Vabariiklik Partei.
1871 – Prantsuse-Preisi sõda: Pariis kapituleerus preislastele.
1897 – Prantsuse koloniaalväed kukutasid Madagaskari viimase monarhistliku valitseja kuninganna Ranavalona III.
1921 – Venemaal Kroonlinnas algas 18. märtsini kestnud sõjaväelaste ülestõus bolševike vastu. Eestis tekitas ärevust Nõukogude Venemaa võimude väide, nagu toetaks Eesti valitsus ülestõusnuid.
1922 – Suurbritannia tunnustas Egiptuse iseseisvust.
1935 – Ameerika Ühendriikide keemik Wallace Carothers leiutas nailoni.
1945 – Teine maailmasõda: propagandaminister Joseph Goebbels tunnistas oma raadiokõnes, et Punaarmee talvise pealetungi tõttu on Saksamaa olukord tunduvalt halvenenud. Ta rõhutas aga, et ei ole kahtlust selles, et kaotatud alad varsti tagasi vallutatakse.
1945 – Teine maailmasõda: Saudi Araabia kuulutas Saksamaale ja Jaapanile sõja.
1947 – eelmisel päeval aset Taipeis leidnud tüli sigaretimüüja ja riigiametniku vahel puhkes ületaiwaniliseks ülestõusuks Hiina Vabariigi valitsuse vastu. Ülestõusus hukkus märtsi keskpaigaks üle 10 000 inimese.
1986 – Stockholmis mõrvati Rootsi peaminister Olof Palme.
1990 – Nõukogude Liidus lubati talunikel maad osta-müüa ja pärandada. Sellega hakati Lenini 1917. aasta maadekreedil põhineva maareformi tingimusi lõdvendama.
1993 – Ameerika Ühendriikide Texase osariigis Wacos ründasid BATFi agendid sektijuhi David Koreshi peakorterit. Rünnak lõppes 4 agendi ja 5 sektiliikme surmaga ning 51 päeva kestnud piiramisega, mille lõpus suri veel 76 inimest.
1996 – Venemaast sai Euroopa Nõukogu liige.
2003 – Tšehhi Vabariigi presidendiks vannutati Václav Klaus.
2004 – üle miljoni inimese moodustas Taiwanil 500 km pikkuse inimketi, mälestamaks 1947. aasta 28. veebruari juhtumit.

 Sündinud 

1533 – Michel de Montaigne, prantsuse kirjanik ja filosoof
1612 – John Pearson, inglise teoloog
1683 – René Antoine Ferchault de Réaumur, prantsuse teadlane
1704 – Louis Godin, prantsuse astronoom
1724 – George Townshend, Briti sõjaväelane, feldmarssal
1792 – Karl Ernst von Baer, baltisaksa loodusteadlane, embrüoloogia rajaja
1823 – Ernest Renan, prantsuse filosoof ja kirjanik
1833 – Alfred von Schlieffen, Saksa sõjaväelane, feldmarssal
1859 – Jakob Liiv, eesti luuletaja ja näitekirjanik
1878 – Artur Kapp, eesti helilooja
1884 – Jaan Oks, eesti kirjanik ja kirjanduskriitik
1884 – Ants Piip, eesti õigusteadlane ja poliitik
1888 – Paul Burman, eesti maalikunstnik ja graafik
1890 – August Riismann, Eesti kommunistlik poliitik
1895 – Kallista Kann, eesti keeleteadlane
1896 – Philip Showalter Hench, USA arst, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat 1950
1900 – Arnold Sepp, eesti flötist ja dirigent
1901 – Linus Pauling, USA biokeemik, Nobeli keemiaauhinna laureaat 1954, Nobeli rahuauhinna laureaat 1962
1904 – Leida Mõttus, eesti näitleja
1905 – Karl Talpak, Eesti sõjaväelane
1906 – Benjamin "Bugsy" Siegel, USA gängster
1912 – Enno Lehis, eesti maalikunstnik
1916 – Svend Asmussen, taani džässviiuldaja
1922 – Juri Lotman, juudi päritolu vene-eesti semiootik ja kirjandusteadlane
1926 – Svetlana Allilujeva, gruusia-vene päritolu USA kirjanik, Jossif Stalini tütar
1930 – Leon N Cooper, USA füüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat 1972
1932 – Don Francks, kanada näitleja ja muusik
1933 – Rein Taagepera, Eesti politoloog ja poliitik
1936 – Sulev Mäeväli, eesti arhitektuuriajaloolane
1939 – Daniel C. Tsui, hiina päritolu USA füüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat 1998
1939 – Andrei Gerassimov, vene filmirežissöör
1940 – Vladislav Starkov, vene ajakirjanik
1942 – Brian Jones, briti muusik, ansambli The Rolling Stones liige
1945 – Bubba Smith, USA jalgpallur ja näitleja
1945 – Jevgeni Ginzburg, juudi päritolu vene filmirežissöör ja stsenarist
1946 – Robin Cook, Suurbritannia välisminister 1997–2001
1950 – Sirje Kriisa, eesti nahakunstnik
1954 – Madis Ligi, eesti ajakirjanik
1956 – Tommy Remengesau, Belau president aastast 2001
1957 – John Turturro, itaalia päritolu USA näitleja
1960 – Tiit Mae, Eesti poliitik
1969 – Robert Sean Leonard, USA näitleja
1971 – Sébastien Bourdais, Prantsusmaa Vormel 1-sõitja
1972 – Kristjan Kalkun, eesti spordiajakirjanik
1974 – Lea Liitmaa, eesti laulja
1976 – Kaido Külaots, eesti maletaja
1980 – Tayshaun Prince, USA korvpallur
1982 – Marion Melnik, eesti ja soome ooperilaulja (sopran)
1982 – Jelena Slessarenko, Venemaa kergejõustiklane
1982 – Natalia Vodianova, vene supermodell

 Surnud 

509 eKr - Lucius Junius Brutus, Rooma vabariigi rajaja ja esimene konsul, Silva Arsia lahingus
509 eKr - Arruns Tarquinius, Rooma kuningapoeg, Silva Arsia lahingus, kahevõitluses Lucius Junius Brutusega
1525 – Cuauhtémoc, viimane Tenochtitláni valitseja 1520–1521
1535 – Wolter von Plettenberg, Liivimaa ordumeister 1494–1535
1616 – Mikołaj Krzysztof Radziwiłł, Leedu riigitegelane ja väejuht
1621 – Cosimo II de' Medici, Toscana suurhertsog 1609–1621
1648 – Christian IV, Taani ja Norra kuningas 1588–1648
1773 – Johann Matthias Harder, Pärnu kaupmees
1817 – Pietro Carlo Guglielmi, itaalia helilooja
1913 – Henry James, USA kirjanik
1925 – Friedrich Ebert, Saksamaa esimene riigipresident 1919–1925
1941 – Alfonso XIII, Hispaania kuningas 1886– 1931
1952 – Albert Forster, Saksa parteitegelane ja riigiametnik, Danzigi asehaldur 1939–1945
1985 – David Byron, briti muusik, ansambli Uriah Heep solist
1985 – Ray Ellington, briti laulja
1986 – Olof Palme, Rootsi peaminister 1969–1976 ja 1982–1986
1993 – Ishirō Honda, jaapani filmirežissöör
2004 – Daniel J. Boorstin, juudi päritolu USA ajaloolane ja Kongressi Raamatukogu direktor 1975–1987
2004 – Andres Nuiamäe, Eesti sõjaväelane
2007 – Olev Laanjärv, Eesti poliitik, siseminister 1990–1992 ja Riigikogu liige 2003–2007
2022 – Leonhard Lapin, eesti arhitekt, kunstnik, arhitektuuriajaloolane ja luuletaja
2023 – Indrek Toome, Eesti NSV riigitegelane ja eesti ettevõtja
2026 – ‘Alī Khāmene'ī, Iraani kõrgeim juht

 Pühad  
 Soomes Kalevala päev
 Katoliku kirikus püha Romanuse mälestuspäev

 Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +7,8 °C (1943)
Tallinna miinimumtemperatuur –29,0 °C (1947)
Tartu maksimumtemperatuur +7,0 °C (1989)
Tartu miinimumtemperatuur –26,5 °C (1947)

Viited

Veebruar 28