1935

1935. aasta (MCMXXXV) oli 20. sajandi 35. aasta.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 

 ...

 Veebruar 
21. veebruar – Soome riigimajanduskomitee pidas esimese istungi.
26. veebruar – šoti leiutaja Robert Watson-Watt demonstreeris esimest kasutuskõlblikku radarit.
28. veebruar – USA keemik Wallace Carothers leiutas nailoni.

 Märts 
11. märts – Hermann Göring pani aluse natsliku Saksa õhujõududele – Luftwaffele.

 Aprill 

 2. aprill – Šoti füüsik Robert Watson-Watt patenteeris radari tööpõhimõtte (radio detection and ranging).

 Mai 

 ...

 Juuni 

 28. juuni – Ameerika Ühendriikide biokeemik ja viroloog Wendell Meredith Stanley teatas, et kristallvormina on eraldatud esimene viirus, millega sai alguse käsitlus viirustest kui molekulidest, mis põhjustavad haigusi.

 Juuli 
30. juuli – ilmus esimene "Penguini" sarja pehmes köites raamat (André Maurois' "Ariel"), mis vallandas revolutsiooni raamatuköitmises.

 August 

 ...

 September 

 15. september – Nürnbergi seadusega võeti juutidelt kodakondsus, taastati getod ning kuulutati haakristilipp Saksamaa ametlikuks lipuks.

 Oktoober 

 ...

 November 

 3. november – Kreekas toimus rahvahääletus monarhia taastamise üle.

 Detsember 

 ...

 Sündmused Eestis 
1. jaanuar – jõustus "Perekonnanimede korralduse seadus".
2. jaanuar – Tallinnas algas 3. jaanuarini kestnud II rahvusliku kasvatuse kongress.
 4. jaanuar – olümpiavõitjast maadleja Eduard Pütsep asus Riias tööle Läti riikliku maadlustreenerinaESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014).
 5. jaanuar – registreeriti Eesti Veespordi Liidu põhikiri; liidu esimeheks sai Voldemar Puhk.
 9. jaanuar – Paul Keres tuli 19-aastaselt esimest korda Eesti malemeistriks. 
 10. jaanuar – endine Jäneda mõisa valitseja Kustas Tonkmann mõisteti omastamise eest pooleteiseks aastaks vangiroodu, kuid Riigikogu liikmena jäi vabadusse.
 12. jaanuar – toimus 11. Tallinna-Tartu linnavõistlus korvpallis, mille esimest korda võitis Tartu meeskond tulemusega 49:32.
 17. jaanuar – riigivanem Konstantin Päts teatas riigi- ja omavalitsusjuhtide koosolekul kavatsusest kutsuda põhiseaduse muutmiseks kokku uus Asutav Kogu.
 19. jaanuar – Türi linnavalitsus astus ametisse.
 20. jaanuar – lõppes esimene Eesti-Läti maavõistlus kiiruisutamises, mille Läti võitis tulemusega 444,89:461,07. Eesti parim oli Aleksander Mitt, kes sai 500 meetri distantsil teise koha.
 22. jaanuar – Rio de Janeiros Fluminense staadionil toimus poksimatš Ervin Klausneri ja itaallasest eksmaailmameistri Primo Carnera vahel. Üritusest võttis osa 50 000 pealtvaatajat. Matši võitis 5. raundis itaallane.
22. jaanuar – riigivanem Konstantin Päts kiitis heaks Karl Terrase algatuse ehitada Eestisse esindusspordihoone.
24. jaanuar – Siseministeeriumi teadaandega avaldati esimesed perekonnanimede kaitseregistrisse kantud nimed: Heling, Maramaa, Kuuskmaa, Kasemäe, Kiviste, Jüriste ja Kigaste.

 3. veebruar – toimusid I Eesti Talimängud, kus kahel päeval osales spordialadel üle 4000 sportlase.
 16. veebruar – Riigikohus alustas tegevust Tallinnas.
 18. veebruar – toimus uue põhimääruse saanud Kehakultuuri Sihtkapitali Valitsuse esimene koosolek, kus juhatuse esimeheks valiti Karl Terras.

22. veebruar – siseminister Karl Einbund eestistas oma nime Kaarel Eenpaluks.
 23. veebruar – Tallinnas avati Eesti Meremuuseum. 
23. veebruar – riigivanem pidas raamatuaasta avamise puhul raadiokõne.

 3. märts – toimus viimasteks jäänud Eesti jääpallimeistrivõistluste finaal, kus spordiklubi Sport võitis Kalevi tulemusega 7:2.
 5. märts – sisekaitseülema määrusega peatati kõikide erakondade tegevus.
 7. märts – asutati Isamaaliit.
 11. märts – toimusid Soome Salpausselkä suusamängud, kus suusamaratoni (50 km) lõpetas eestlastest vaid Voldemar Treinberg (75. koht); neil mängudel osales esimest korda ka Eesti suusahüppaja, Oskar Veldemann.

 5. aprill – Eesti jalgpallikoondise peatreeneriks sai uuesti Antal Mally.
 7. aprill – toimusid Eesti sisevõistlused tennises, mille võitis Kristjan Lasn.
15. aprill – Tallinnas avati Eesti Panga uus peahoone.

3. mai – Vabariigi Valitsus kinnitas Eesti evangeeliumi-luteriusu kiriku põhimäärused. 
 12. mai – asutati Eesti jalgpalli olümpiafond.
 15. mai – Kopenhaagenis toimusid Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, kus ainsa medali, pronksmedali sai August Neo.
31. mai – Anton Uesson valiti Insenerikoja esimeheks.

 2. juuni – Tallinnas Mustpeade Klubis toimus esimene rahvusvaheliselt arvestatav maleturniir Eestis. Turniiril jäi Paul Keres teiseks.
 2. juuni – algasid Eesti jalgpalli liiduklassi esivõistlused, kus esimest korda osales kaheksa meeskonda.

8. juuni – lõppes Riigi Majandusnõukogu istungjärk.
 26. juuni – riigivanem Konstantin Päts kinnitas Jaan Tõnissoni Tartu Ülikooli ühistegevuse professoriks. 

2. juuli – Eestisse saabusid külaskäigule Soome kindral Hameli ja 50 Soome ohvitseri.
4. juuli – Suurbritannia saadik Edmund Monson esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
14.–15. juuli – toimusid Majaomanikkude Koja valimised.
26. juuli – valitsus võttis Postimehe sekvesteri alla, põhjuseks toodi ajakirjandusele seatud piirangute rikkumine ning kirjastusühisuse majanduslikud raskused.

 19. august – riigivanem Konstantin Päts alustas eravisiiti Soome.
15. august – toimus Eesti meremeeste streik.

8. september – Estonia kontserdisaalis jagati pidulikul üritusel kirjanikele, teadlastele ja illustraatoritele raamatuaasta auhindu.
 11. september – riigivanema otsusega pikendati kaitseseisukorda ühe aasta võrra 
 18. september – ilmus ajalehe Uus Eesti esimene number.
 20. september – algas 20-sendiste metallrahade vermimine.
 24. september – Anton Univer esitas V Riigikogu juhatusele põhiseaduse muutmise ettepaneku, mille järgi Eesti pidi olema iseseisev, rippumatu vabariik, kus riigivõim on riigivanema käes.
25. september – Roomas 29. septembrini kestnud laskmise MM-il võitsid eestlased viis esikohta ja jäid sellega riikide üldarvestuses teiseks.
 26. september – Sõjaringkonnakohtus algas vaps-terroristide protsess.
 27. september – Eesti laskurid tulid Roomas maailmameistriteks ja püstitasid mitu maailmarekordit.
 27. september – Sõjaringkonnakohtus lõppes vaps-terroristide protsess.

 15. oktoober – lasti käibele Eesti Vabariigi 20-sendiline metallvahetusraha.
Oktoobris hakkas kirjastus Loodus raamatusarjana välja andma väliskirjanduse tippteosed; esimene oli Anatole France'i "Kuningatar Hanejala praeköök".
Sügisel ilmus A. H. Tammsaare romaan "Ma armastasin sakslast".

 15. november – Felix Martin valiti Tapa linnapeaks.
 30. november – ajalehes Uudisleht avaldati Eesti aasta parimad sportlased: parimaks valiti kergejõustiklane Arnold Viiding.
Novembris-detsembris ilmus mitu tähelepanuväärset kirjandusteost: Marie Underi luulekogu "Kivi südamelt", August Gailiti romaan "Isade maa" jt.

 5. detsember – nuntsius Antonio Arata esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
 7. detsember – kaitsepolitsei arreteeris Tallinnas vabadussõjalaste juhid.
 7. detsember – asutati Eesti Kergejõustiku Liit.
 23. detsember – toimus Looduskaitse Nõukogu esimene koosolek.
 31. detsember – aastavahetuse kõnes tegi riigivanem Konstantin Päts teatavaks enda kavatsuse korraldada põhiseaduse muutmise küsimuses rahvahääletus.
 31. detsember – Türil ristiti ja tegi esimese lennu purilennuk Türi Luik.

 Sündinud 

 5. jaanuar – Viktor Lebedev, vene helilooja
 8. jaanuar – Elvis Presley, USA laulja 
 20. jaanuar – Heino Mölder, eesti tehnikateadlane
 24. jaanuar – Mona Malm, rootsi näitleja
 27. jaanuar – Vladimir Zuikov, vene kunstnik-lavastaja ja illustraator
 29. jaanuar – Fred Jüssi, eesti loodusteadlane ja publitsist
 16. veebruar – Osvald Nitski, eesti maadleja ja sambomaadleja
 23. veebruar – Peet Lepik, eesti semiootik ja kultuuriteoreetik
 1. märts – Ernest Bryll, poola kirjanik, tõlkija ja diplomaat
 31. märts – Richard Chamberlain, ameerika näitleja
 1. mai – Julian Mitchell, inglise stsenarist 
 6. juuli – Tenzin Gyatso, 14. dalai-laama, Tiibeti usujuht
 21. juuni – Françoise Sagan, prantsuse kirjanik
 19. august – Dumitru Radu Popescu, rumeenia kirjanik
 5. september – Johnny Briggs, inglise filmi- ja seriaalinäitleja
 11. september – Arvo Pärt, eesti helilooja
 11. september – Jacques Gaillot, Partenia titulaarpiiskop
25. september – Maj Sjöwall, rootsi kirjanik
 3. oktoober – Charles Duke, USA astronaut
 12. oktoober – Luciano Pavarotti, itaalia laulja
 30. oktoober – Michael Winner, inglise filmilavastaja ja -produtsent
 3. november – Ingrid Rüütel, eesti filoloog ja folklorist
 14. detsember – Arvo Valton, eesti kirjanik
 16. detsember – Olev Oja, eesti koori- ja orkestrijuht
 30. detsember – Omar Bongo, Gaboni president

 Surnud 

5. jaanuar – Leopold Tõnson, eesti sporditegelane
10. jaanuar – Edwin Flack, austraalia kergejõustiklane
28. jaanuar – Mihhail Ippolitov-Ivanov, Vene helilooja ja dirigent
24. aprill – Mart Vels, Eesti õpetaja ja põllumees
12. mai – Józef Piłsudski, Poola sõjaväelane ja riigitegelane
21. mai – Hugo de Vries, hollandi bioloog
5. juuni – Mart Torrim, Luunja puukooli juhataja
2. juuli – Osvald Pau, Eesti sõjaväelane
4. juuli – Antonina Arula, eesti näitleja
5. juuli – Verner Treuhoff, Eesti sõjaväelane
30. august – Henri Barbusse, prantsuse kirjanik
14. oktoober – Jaan Koort, eesti kujur, maalikunstnik ja keraamik
25. november – Iyasu V, endine Etioopia keiser
31. detsember – Roland Köster, Saksa suursaadik Pariisis

 Nobeli auhinnad 
füüsika – James Chadwick
keemia – Frédéric Joliot, Irène Joliot-Curie
meditsiin – Hans Spemann
kirjandus – auhinda välja ei antud
rahu – Carl von Ossietzky

 Viited 

 Välislingid 
Eesti Kroonika 1935

Kategooria:1935