Wolfgang Amadeus Mozart

Wolfgang Amadeus Mozart [m'ootsart] (ristinimi Joannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart; 27. jaanuar 1756 Salzburg – 5. detsember 1791 Viin) oli Austria helilooja, Viini klassikalise koolkonna esindaja.

 Nimi 
Mozarti nime kirjutati tema eluajal mitmel kujul. Osalt olid selle põhjuseks kirikutraditsioonid, osalt see, et Mozart kohandas oma nime mitmesse keelde.

Kirikuraamatu ladinakeelses ristimiskandes on tema nimeks märgitud Joannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart. Mozarti isa Leopold teatas poja sünnist saksakeelses kirjas kirjastaja Johann Jakob Lotterile, mainides last nimega Joannes Chrisostomus Wolfgang Gottlieb. Nimed Joannes ja Chrysostomus anti traditsiooniliselt pühaku järgi, kelle mälestuspäeval laps sündis (27. jaanuar on Johannes Kuldsuu mälestuspäev), kuid neid nimesid igapäevaelus ei kasutatud. Wolfgangus (ladinapäraselt) ehk Wolfgang oli helilooja emapoolse vanaisa eesnimi. Kreekakeelne Theophilus ehk saksa keeles Gottlieb tähendab 'jumala armastaja' või 'jumala armastatud'. Amadeus, mida Mozartiga kõige rohkem seostatakse, tähendab sedasama ladina keeles. Joannes Theophilus oli helilooja ristiisa eesnimi.

Alates 1770. aastast kasutas Mozart ise Itaalias nime Wolfgango Amadeo ja alates umbes 1777. aastast Wolfgang Amadé (aktsendi kasutus varieerus: Amadé, Amadè, Amadée, Amade). Tema eelistatud Amadé'd teised üldiselt ei kasutanud, tavalised kujud olid Wolfgang Amadeus ja Wolfgang Gottlieb.

On võimalik, et nimi Amadeus sai alguse naljana. Kolmele kirjale on ta ladina keelt parodeerides alla kirjutanud Wolfgangus Amadeus Mozartus. Ametlikes dokumentides on tema eluajal nimekuju Wolfgang Amadeus kasutatud vaid ühel korral. Amadeuse kasutamine sai järk-järgult valdavaks 19. sajandil.

 Elulugu 
pisi|Doris Stocki joonistus 1789. aastast

Ta sündis Salzburgi õukonna kapellmeistri Leopold Mozarti ja Anna Maria Pertlini pere noorima pojana. Vanematel oli seitse last, kellest vaid Wolfgang ja ta õde Maria Anna elasid lapseeast vanemaks.

Wolfgangi muusikaline anne avaldus varakult. Juba viieaastaselt komponeeris ta oma esimesed muusikapalad ja kuueaastaselt hakkas esinema kontserdireisidel Euroopa linnades. Esimesed trükised tema teostest ilmusid 1764. aastal Pariisis. 1765. aastal Londonis kirjutas ta oma esimese sümfoonia, 11-aastaselt esimese ooperi. 1769. aastal asus ta õuekapelli kontsertmeistrina tööle Salzburgi peapiiskopi õukonda, kus oli kapellmeistrina ametis ka ta isa. 14-aastaselt võeti Mozart Itaalia-reisil pärast edukalt sooritatud eksamit Bologna muusikaakadeemia liikmeks ning Rooma paavst andis talle kuldkannuse rüütli aunimetuse.

1781. aastal lahkus Mozart piiskopi teenistusest ja asus elama Viini, kus töötas vabakutselise muusikaõpetaja, pianisti ja orelimängijana, alates 1787. aastast õukonna kammermuusikuna.

4. augustil 1782 abiellus Mozart Constanze Weberiga. Neil oli kuus last, kellest ükski ei abiellunud ja ühelgi polnud lapsi:
 Raimund Leopold (17. juuni – 19. august 1783)
 Karl Thomas Mozart (pianist, 21. september 1784 – 31. oktoober 1858)
 Johann Thomas Leopold (18. oktoober – 15. november 1786)
 Theresia Constanzia Adelheid Friedericke Maria Anna (27. detsember 1787 – 29. juuni 1788)
 Anna Maria (suri varsti pärast sündi, 25. detsember 1789)
 Franz Xaver Wolfgang Mozart (helilooja, 26. juuli 1791 – 29. juuli 1844)

Wolfgang Amadeus Mozart suri Viinis 1791. aastal. Viimasel kümnel eluaastal komponeeris helilooja suurema osa oma tuntumatest ooperitest, sümfooniatest ja klaverikontsertidest. Tema varase surma kohta on tekkinud palju müüte. Tema lesk Constanze jäi siis kasvatama kaht poega.

 Looming 
pisi|Mozarti portree aastast 1782, autor Joseph Lange
pisi|Mozarti sümfoonia nr 36, "Linz"
Mozarti looming on mahukas, ta on viljelenud kõiki žanre ühtviisi edukalt. Kokku on ta loonud üle 600 kataloogitud muusikateose.

Ooperid (mittetäielik nimekiri):
 "Bastien ja Bastienne" ("Bastien und Bastienne", 1768)
 "Teeseldud lihtsameelsus" ("La finta semplice", 1769)
 "Mitridate, Ponto kuningas" ("Mitridate, re di Ponto", 1770)
 "Lucio Silla" (1772)
 "Vale aednikutüdruk" ("La finta giardiniera", 1775 )
 "Idomeneo" ("Idomeneo, re di Creta", 1781)
 "Röövimine serailist" (ka "Haaremirööv", "Die Entführung aus dem Serail", 1782)
 "Teatridirektor" ("Der Schauspieldirektor", 1786)
 "Figaro pulm" ("Le nozze di Figaro", 1786)
 "Don Giovanni" (1787)
 "Così fan tutte" (1790)
 "Tituse halastus" ("La clemenza di Tito", 1791)
 "Võluflööt" ("Die Zauberflöte", 1791)

Lisaks on ta kirjutanud vaimulikku muusikat: hulga motette, vespreid, litaaniaid ja 17 missat, sealhulgas viimaseks ja surma tõttu lõpetamata jäänud reekviem (lõpetatud Franz Xaver Süssmayri poolt).

Sümfooniaid on ligi 50 (neist 41 kannavad teosenumbrit, tuntuimad on nr 39 Es-duur, nr 40 g-moll, nr 41 C-duur "Jupiter"). Ta on kirjutanud ka viiuli-, puhkpilli- ja klaverikontserte.

Kammermuusikast peetakse olulisemateks keelpillikvartette ja -kvintette ning klaverisonaate ja -fantaasiaid.

 Mozarti käsikirjad Eestis 
Mozarti 1790/1791. aasta vahetusel valminud viimase klaverikontserdi nr 27 B-duur soolokadentside originaalkäsikirjad asuvad Eestis. 1816. aastal omandas need Viinis Eestist pärit baltisaksa kunstnik Gustav Adolf Hippius, kes lasi ehtsuse määrata Mozarti õel Maria Anna von Sonnenburgil.

1868. aastal annetati käsikirjad Eestimaa Provintsiaalmuuseumile. Praegu asuvad need Eesti Ajaloomuuseumis. Käsikirjad leidis 1990. aastail muusikateadlane Tiina Õun arhivaar Sirje Annisti abiga.

 Näidend ja film 
Peter Shaffer on kirjutanud Mozartist näidendi "Amadeus" (1979), mille põhjal valmis režissöör Miloš Formanil 1984. aastal samanimeline mängufilm.

 Vaata ka 
 Klarnetikvartett F-duur KV 378=317d
 Väike öömuusika
 "Leck mich im Arsch"

 Viited 

 Kirjandus 
 Berljand, Jelena (1956). Mozart. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus
 Bixley, Donovan; tõlkinud Anu Lamp (2005). Lugupidamisega Mozart: Wolfgang Amadeus Mozarti imeline maailm. Tallinn: L.F.F Group. ISBN 9949131162
 Leonhart, Dorothea; tõlkinud Eve Sooneste (2006). Wolfgang Amadeus Mozart: mõistatuslik ja mõjutatav. Tallinn: Kunst. ISBN 9949407745
 Ogris, Werner; tõlkinud Krista Räni (2008). Mozart oma aja perekonna- ja pärimisõiguses : kihlus, abiellumine, pärand. Tallinn: Juura. ISBN 9789985752579

 Välislingid 

 "Uuring: Mozarti varase surma põhjus võis peituda D-vitamiini vaeguses" Novaator, 13. juuli 2011

Kategooria:Klassitsismiajastu heliloojad
Kategooria:Austria heliloojad

Kategooria:Sündinud 1756
Kategooria:Surnud 1791