Maraton

Maraton ehk maratonijooks on kergejõustiku ala, pikamaajooks. 1924. aastal määrati distantsi pikkuseks 42 195 meetrit, mis vastab 1908. aasta Londoni olümpiamängudel läbitud distantsile: Windsori lossi ja White City staadioni vahelisele kaugusele.

 Ajalugu 
Nimetus "maraton" pärineb legendi järgi sellest, et Kreeka-Pärsia sõdades (u 499–449 eKr) peetud Maratoni lahingu (u 490 eKr) järel olevat käskjalg viinud kreeklaste võiduteate joostes Marathonist Ateenasse (u 42 km). Jõudnud valitseja ukse ette, olevat ta jaksanud öelda: „Olge tervitatud, me võitsime!“, ja varisenud surnult kokku. Tegelikult on legendis tõde tublisti moonutatud ning kui lähtuda toonasest ajaloolisest jooksust, peaks maratonidistants olema üle 225 kilomeetri pikk. Nimelt Herodotose sõnul olevat Ateena jooksja Pheidippides saadetud Ateenast Spartasse, et enne lahingut abi paluda, mitte pärast lahingut Ateenasse võidust teatama. Linna aga läks kiirmarsil 40 km pärast kurnavat Maratoni lahingut täisvarustuses Ateena armee, et ennetada sinna suunduvat Pärsia laevastikku. Hiljem ajasid ajaloolased need sündmused omavahel sassi. 

1896. aastal nimetati maratoniks esimestel kaasaegsetel olümpiamängudel kavas olnud ülipikamaajooks.

Eesti esimene maratonijooksuvõistlus toimus 28. aprill 1913 (praeguse kalendri järgi 11. mail). Paldiskist Tallinna lähistele Mustjõele kulgenud 39 versta (40,2 km) pikkuse katsumuse võitis Pjotr Šubin Peterburist ajaga 3:23:45. Kokku osales kaheksa jooksjat ning parima eestlasena jõudis neljandana finišisse tartlane Arnold Feldmann ajaga 4:12:41. Seda ajaloolist sündmust loetakse Eesti maratonijooksu sünnipäevaks.

Seisuga 8. oktoober 2023 on meeste maailmarekord 2:00:35 (Kelvin Kiptum, 2023 Chicago maraton) ja naiste maailmarekord 2:11:53 (Tigst Assefa, 2023 Berliini maraton).

 Ajalugu Eestis 

 Algusaastad (1913–1939) 
Eesti esimene ametlik võistlus maratonijooksus toimus 1913. aasta 28. aprillil. Omavahel võistlesid Paldiski ja Tallinn. Osales 8 jooksjat, võistluse võitis peterburilane Pjotr Šubin. Parimaks eestlaseks osutus tartlane Arnold Feldmann, saavutades ajaga 4:12.41 neljanda koha. 28. aprilli loetakse ka Eesti maratoni sünnipäevaks.
pisi|275x275px|Jüri Lossmann (vasakul) ja Hannes Kolehmainen (paremal) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängudel
Üheks olulisemaks nimeks Eesti maratoni algusaastatel on Jüri Lossmann ("Hull Jüri"), kes võitis Antwerpeni olümpiamängudel 1920. aastal maratonijooksus hõbemedali, tuues Eestile esimese olümpiamedali kergejõustikus. Tema tulemus 2:32.48 ületas seni kehtinud maailmarekordit viie ja poole minutiga. Maailmarekordi püstitanud soomlase Hannes Kolehmaineni tulemus 2:32.35 ületas Lossmanni oma kõigest 13 sekundiga. 

Lossmann osales ka Pariisi olümpiamängudel 1924. aastal, kus ta positsioneeris end tõsiselt medalikonkurentsi, kuid sai suurest kuumusest tingituna kuumarabanduse, lõpetades siiski 10. kohal. Lisaks oli Lossmannil mitmeid teisi silmapaistvaid saavutusi, sealhulgas võit Göteborgi mängudel 1923. aastal ja 1922. aastal Tallinnas joostud aeg 2:18.33. Kuigi Lossmannist oleks võinud saada ainus eestlasest maratonijooksu maailmarekordiomanik, selgus hiljem, et raja mõõtmisel oli tehtud viga ning distants oli tegelikult 1,7 km lühem. 

Teine tuntud jooksja tollest perioodist oli Elmar Reiman, kes saavutas tuntuse osavõtuga nii 1912. aasta Stockholmi olümpiamängudest kui ka 1924. aasta Pariisi olümpiamängudest. Ta oli oma aja kohta Eestis hea jooksja, vaatamata sellele, et pälvis mõlemal olümpial viimase koha. Nõukogude ajal tuli Reiman maratonis ka Eesti meistriks.

Eesti maratonijooks oli huvitaval kombel üks vähestest aladest, mis oli esindatud peaaegu kõikidel tolle perioodi olümpiamängudel. Eesti meistrivõistluste ajalugu algas 1927. aastal, kui esimeseks maratonimeistriks tuli Elmar Reiman. Võistlused toimusid esialgu veel ebaregulaarselt.

 Nõukogude aeg (1940–1941 ja 1944–1991) 
Maratonijooksu kontekstis oli 1940.–1990. aastate periood märkimisväärne nii Eestis kui ka maailmas. Elukutseliste sport hakkas sel ajal koguma hoogu, muutudes laialdaseks nähtuseks, ning see oli ka perioodiks, mil enamik suuremaid linnamaratone alguse said ning Aafrika jooksjad oma tulekut tegid. Ühtlasi toimus samal ajal ka dopingu levik ja dopingukontrolli kehtestamine.

Eestis oli see aeg, mil osalemine tiitlivõistlustel ja teistes rahvusvahelistes võistlustes oli ülimalt keeruline ning võistlemine piirdus peamiselt Eestis ja Nõukogude Liidus korraldatud maratonidega. Kuigi see tõi kaasa väljakutseid, võimaldas see ka suuremal hulgal sportlastel treenida (pool)professionaalselt ja osaleda paljudes treeninglaagrites.

Eesti meistrivõistlused maratonijooksus said regulaarseks alates 1947. aastast ning pikka aega oli see peamine Eestis toimuv maraton. 1956. aastal, kui maraton EMV kavast välja jäeti, otsustas grupp entusiaste korraldada maratoni Vändras. Esimesel Vändra maratonil 30. septembril 1956 oli stardis kuus meest. Kuigi algul osalesid vaid Eesti jooksjad, liitusid peagi ka jooksjad mujalt Nõukogude Liidust. Vändra maratonist sai igasügisene sündmus, kus aastate jooksul selgitati mitmel korral Eesti maratonimeistreid. Vändra maraton on Eesti vanim maratonivõistlus.

1974. aastal toimus esimene Tartu-Otepää maraton. Tänavu 40. korda peetud maraton on Eesti vanim katkematult korraldatav maratonivõistlus. Tartu-Otepää maraton oli üks väheseid võimalusi Eestis maratoni joosta, millele küll peagi lisandus Tallinna maraton. Osavõtjate arv oli aastatega kõikunud, kajastades maratonijooksu buumiaegu ja tagasihoidlikumaid perioode.

Kolmas traditsiooniline maraton oli Tallinna maraton, mida hakati korraldama 1980. aastate alguses. Vahepealse raugemise järel sai sellest võistlusest SEB Tallinna Maraton, mida on nimetatud ka Eesti esindusmaratoniks.

Nõukogude ajal kandsid mitmed maratonid patsifistlikke nimetusi. Näiteks Kohtla-Järvel korraldati aastatel 1966–1976 Rahu maraton ning pärast seda alustati Tartus Võidupüha maratoni korraldamist, mis toimus igal aastal 9. mail Nõukogude vägede Teises maailmasõjas saavutatud võidu tähistamiseks. Eesti Vabariigi lähenedes nimetati see maraton Side maratoniks, kuni selle korraldamine 1991. aastal katkes.

Ainsa maratoonarina jõudis sel perioodil tiitlivõistlustele Kanadas elav Arnold Vaide. Tema saavutused Stockholmis EM-il ja Melbourne OM-il on märkimisväärsed, kuigi konkurents tolleaegsetel võistlustel ei olnud võrreldav tänapäevasega. Arnold Vaide isiklik rekord Košice maratonil oli 2:24.40.

Eestis elavatest eestlastest oli silmapaistvaim maratoonar Rein Leinus, kes parandas aastatel 1958–1968 Eesti rekordit 12 minutit ning tuli üheksakordseks Eesti meistriks. Tema väljapaistvaim saavutus oli 1963. aasta Nõukogude Liidu Rahvaste Spartakiaadil 5. koht ajaga 2:22.20.

1950. aastate Eesti meistrivõistluste edukaim jooksja oli Viktor Puusepp, kes tuli viis korda Eesti meistriks.

Eesti pikamaajooks oli aastatel 1950–1970 võrreldav maailmatasemega, kuigi maratonijooksu populaarsuse ja staatuse puudumise tõttu jäid paljude suurepäraste pikamaajooksjate võimed maratonidistantsil avastamata.

1977. aastal ületas Vladimir Heerik esimesena eestlasena 2:20 piiri (2:19.57). Meelis Veilberg jooksis 1985. aastal Vilniuses Eesti rekordi 2:15.44. 1980. aastatel tegid lisaks Veilbergile häid jookse ka Villy Sudemäe, Rein Valdmaa ja Kaupo Sabre.

Naiste maratonijooks sai hoo sisse 1970. aastate lõpul, ja esimene Eesti (ja tõenäoliselt ka Nõukogude Liidu) naismaratoonari tulemus oli Niina Liimi 1971. aasta Kohtla-Järve maratonil 3:39:33. Naised hakkasid Eestis tõsisemalt jooksma 1980. aastate alguses, esimene teenäitaja oli Sirje Eichelmann, kes jõudis maratoni juurde lühemate distantside kaudu.

 Viimased aastad (1991-...) 
pisi|215x215px|Roman Fosti 2023. aasta Tallinna maratonil
1990. aastatel jätkusid Eesti maratonijooksu traditsioonid, samas kui riik läbis märkimisväärseid poliitilisi ja majanduslikke muutusi pärast iseseisvuse taastamist 1991. aastal. Sel perioodil säilitasid traditsioonilised maratonid, nagu Tartu-Otepää ja Tallinna maraton, oma tähtsuse ja populaarsuse, kuid samal ajal tekkisid ka uued võistlused ja üritused, mis rikastasid Eesti maratonikalendrit.

Üks oluline saavutus oli Tallinna maratoni kuulutamine Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu (IAAF) hõbemärgiga maratoniks 2003. aastal, mis tõstis selle rahvusvahelist mainet ja meelitas kohale rohkem välisriikide osalejaid.

Pavel Loskutov on üks sajandivahetuse ja 2000. aastate märkimisväärsemaid Eesti maratoonareid. Tema isiklik rekord maratonijooksus on 2:08.53, mille ta püstitas 7. aprillil 2002 Pariisi maratonil, saavutades võistlusel teise koha, on ühtlasi Eesti rekord. Lisaks on tema nimel Eesti rekord poolmaratonis ajaga 1:03.00, saavutatud Göteborgis 2001. aastal.
pisi|282x282px|Leila Luik Rio De Janeiro suveolümpiamängudel 2016. aastal
Üks paremaid Eesti pikamaajooksjaid Roman Fosti on ainus jooksja, kes on võitnud Tallinna maratonil kõik kolm peamist distantsi: maratoni, poolmaratoni ja 10-kilomeetrise sügisjooksu. Oma isikliku rekordi püstitas Fosti 2021. aasta aprillis Siena Ampugnano lennujaama territooriumil toimunud maratonil ajaga 2:10.46, saavutades võistlusel 29. koha. See tulemus parandas tema senist rekordit, mis oli 2:12.49.

Tiidrek Nurme on maailma viie sportlase hulgas, kes on võistelnud kahtedel olümpiamängudel nii 1500 m jooksus kui ka maratonis (Peking 2008 ja Rio de Janeiro 2016). Tema isiklik rekord on 2:10.02, püstitatud 23. veebruaril 2020. aastal Sevillas. Tokyo 2020. aasta suveolümpiamängudel saavutas Nurme 106 jooksja konkurentsis 27. koha. Pärast seda, kui Bahreini esindaja sai dopingu tõttu võistluskeelu, tõusis Nurme 26. kohale. 

Samuti on sel perioodil märgata naiste maratonijooksu kasvu ja arengut. Üha rohkem naisi hakkas osalema maratonidel ja poolmaratonidel ning nende osavõtt ja saavutused panid aluse tugevale naiste maratonijooksu kogukonnale Eestis. 

Eesti parimaks naismaratoonariks nimetatud Jane Salumäe on 2013. aasta seisuga Eesti rekordite valdaja nii poolmaratonis (1:10:10) kui ka maratonis (2:27:04). Tema saavutuste hulka kuuluvad võidud Carpi (1995), Rooma (1997), Torino (1997), Monte Carlo (1998), Gold Coasti (1998), Los Angelese (2000) ja Viini (2001) maratonidel. Lisaks saavutas ta kuuenda koha Bostoni maratonil (1998), üheksanda koha Londoni maratonil (1996) ning kolmanda koha Tokyos nii 1997. kui ka 1999. aastal. 

Sirje Eichelmann oli esimene Eesti naine, kes alistas maratonis kolme tunni piiri. Tema viimane Eesti rekord maratonis oli 2:34:09, kuigi see tulemus on nüüdseks ületatud eespool mainitud Jane Salumäe poolt. 

Kolmikõed Liina, Lily ja Leila Luik osalesid 2016. aastal Rio de Janeiros toimunud olümpiamängudel. Esimest korda olümpiamängudel võistelnud kolmikõdedest pidi Liina Luik maratonijooksu 20. kilomeetril pooleli jätma, kuid Lily finišeeris ajaga 2:48.29 ja sai 97. koha. Leila sai 126 jooksja konkurentsis 114. koha, tema lõppaeg oli 2:54.38.

27px Olümpiamängude medalivõitjad 
 Mehed 
Aasta1896 (40 km)Spyrídon Loúis 25px|Kreeka 2:58.50Charílaos Vasilákos 25px|Kreeka 3:06.03Gyula Kellner 25px|Ungari 3:06.351900 (40,26 km)Michel Théato  2:59.45Émile Champion  3:04.17Ernst Fast 25px|Rootsi 3:37.141904 (40 km)Thomas J. Hicks 25px 3:28.53Albert Coray  3:34.52Arthur Newton 25px 3:47.33 1906 (41,86 km) Billy Sherring 25px 2:51.23,6 John Svanberg  2:58.20,8 William Frank 25px 3:00.46,81908 (42,195 km)John Hayes 25px 2:55.18Charles Hefferon 24px|Lõuna-Aafrika Vabariik 2:56.06Joseph Forshaw 25px 2:57.101912 (40,2 km)Kenneth McArthur 24px|Lõuna-Aafrika Vabariik 2:36.54Christian Gitsham 24px|Lõuna-Aafrika Vabariik 2:37.52Gaston Strobino 25px 2:38.421920 (42,75 km)Hannes Kolehmainen  2:32.35Jüri Lossmann  2:32.48Valerio Arri 24px 2:36.321924Albin Stenroos  2:41.32Romeo Bertini 24px 2:47.19Clarence DeMar 25px 2:48.141928Boughera El Ouafi  2:32.54Manuel Plaza  2:33.23Martti Marttelin  2:35.021932Juan Carlos Zabala  2:31.36Samuel Ferris  2:31.55Armas Toivonen  2:32.421936Sohn Kee-chung  2:29.19Ernest Harper  2:31.23Nam Sung-Yong  2:31.421948Delfo Cabrera  2:34.51Thomas Richards  2:35.07Etienne Gailly  2:35.331952Emil Zátopek  2:23.03Reinaldo Gorno  2:25.35Gustaf Jansson  2:26.071956Alain Mimoun  2:25.00Franjo Mihalić  2:26.32Veikko Karvonen  2:27.471960Abebe Bikila  2:15.16Rhadi Ben Abdesselam  2:15.41Barry Magee  2:17.181964Abebe Bikila  2:12.11 MRBasil Heatley  2:16.19Kokichi Tsuburaya  2:16.221969Mamo Wolde  2:20.26Kenji Kimihara  2:23.31Michael Ryan  2.23.451972Frank Shorter  2:12.19Karel Lismont  2:14.31Mamo Wolde  2:15.081976Waldemar Cierpinski  2:09.55Frank Shorter  2:10.45Karel Lismont  2:11.121980Waldemar Cierpinski  2:11.03Gerard Nijboer  2:11.201984Carlos Lopes  2:09.21John Treacy  2:09.56Charlie Spedding  2:09.581988Gelindo Bordin  2:10.32Douglas Wakiihuri  2:10.47Ahmed Salah  2:10.591992Hwang Young-Cho  2:13.23Koichi Morishita  2:13.45Stephan Freigang  2:14.001996Josia Thugwane  2:12.36Lee Bong-ju 2:12.39Erick Wainaina  2:12.442000Gezahegne Abera  2:10.11Erick Wainaina  2:10.31Tesfaye Tola  2:11.102004Stefano Baldini  2:10.55Mebrahtom Keflezighi  2:11.29Vanderlei de Lima  2:12.112008Samuel Kamau Wanjiru  2:06.32Jaouad Gharib  2:07.16Tsegaye Kebede  2:10.002012Stephen Kiprotich  2:08.01Abel Kirui  2:08.27Wilson Kipsang Kiprotich  2:09.372016Eliud Kipchoge  2:08.44Feyisa Lelisa  2:09.54Galen Rupp  2:10.052020Eliud Kipchoge  2:08:38 Abdi Nageeye  2:09.58Bashir Abdi  2:10.00

 Naised 
Aasta1984Joan Benoit  2:24.52Grete Waitz  2:26.18Rosa Mota  2:26.571988Rosa Mota  2:25.40Lisa Martin  2:25.53Katrin Dörre  2:26.211992Valentina Jegorova 27px SRÜ 2:32.41Yuko Arimori  2:32.49Lorraine Moller  2:32.591996Fatuma Roba  2:26.05Valentina Jegorova  2:28.05Yuko Arimori  2:28.392000Naoko Takahashi  2:23.14Lidia Simon  2:23.22Joyce Chepchumba  2:24.452004Mizuki Noguchi  2:26.20Catherine Ndereba  2:26.32Deena Kastor  2:27.202008Constantina Tomescu  2:26.44Catherine Ndereba  2:27.06Zhou Chunxiu  2:27.072012Tiki Gelana  2:23.07 (OR)Priscah Jeptoo  2:23.12Tatjana Arhipova  2:23.292016Jemima Sumgong  2:24.04Eunice Kirwa  2:24.13Mare Dibaba  2:24.302020Peres Jepchirchir  2:27.20Brigid Kosgei  2:27.36Molly Seidel  2:27.46

 Maailmameistrivõistluste medalivõitjad 
 Mehed 
 AastaKuldHõbePronks1983 HelsingiRobert de Castella  2:10.03Kebede Balcha  2:10,27Waldemar Cierpinski  2:10.371987 RoomaDouglas Wakiihuri  2:11.48Ahmed Salah  2:12.30Gelindo Bordin  2:12.401991 TokioHiromi Taniguchi  2:14.57Ahmed Salah  2:15.26Steve Spence  2:15.361993 StuttgartMark Plaatjes  2:13.57Luketz Swartbooi  2:14.11Bert Van Vlaanderen  2:15.121995 GöteborgMartin Fiz  2:11.41Dionicio Cerón  2:12.13Luíz Antônio Dos Santos  2:12.491997 AteenaAbel Antón  2:13.16Martín Fiz  2:13.21Steve Moneghetti  2:14.161999 SevillaAbel Antón  2:13.36Vincenzo Modica  2:14.03Nobuyuki Sato  2:14.072001 EdmontonGezahegne Abera  2:12.42Simon Biwott  2:12.43Stefano Baldini  2:13.182003 PariisJaouad Gharib  2:08.31Julio Rey  2:08.38Stefano Baldini  2:09.142005 HelsingiJaouad Gharib  2:10,10Christopher Isegwe  2:10.21Tsuyoshi Ogata  2:11.162007 OsakaLuke Kibet  2:15.58Mubarak Hassan Shami  2:17.18Viktor Röthlin  2:17.252009 BerliinAbel Kirui  2:06.54Emmanuel Kipchirchir Mutai  2:07.48Tsegay Kebede  2:08.352011 DaeguAbel Kirui  2:07.38Vincent Kipruto  2:10.06Feyisa Lilesa  2:10.322013 MoskvaStephen Kiprotich  2:09.51Lelisa Desisa  2:10.12Tadese Tola  2:10.232015 PekingGhirmay Ghebreslassie  2:12.27Yemane Tsegay  2:13.07Munyo Solomon Mutai  2:13.292017 LondonGeoffrey Kipkorir Kirui  2:08.27Tamirat Tola  2:09.49Alphonce Felix Simbu  2:09.512019 DohaLelisa Desisa  2:10.40Mosinet Geremew  2:10.44Amos Kipruto  2:10.512022 EugeneTamirat Tola  2:05.36Mosinet Geremew  2:06.44Bashir Abdi  2:06.482023 BudapestVictor Kiplangat  2:08.53Maru Teferi  2:09.12Leul Gebresilase  2:09.19

 Naised 
Aasta1983 HelsingiGrete Waitz  2:28.09Marianne Dickerson  2:31.09Raissa Katjukova-Smehnova  2:31.131987 RoomaRosa Mota  2:25.17Zoja Ivanova  2:32.38Jocelyn Villeton  2:32.531991 TokioWanda Panfil  2:29.53Sachiko Yamashita  2:29.57Katrin Derre-Heinig  2:30.101993 StuttgartJunko Asari  2:30.03Maria Manuela Machado  2:30.54Tomoe Abe  2:31.011995 GöteborgMaria Manuela Machado  2:25.39Anuta Catuna  2:26.25Ornella Ferrara  2:30.111997 AteenaHiromi Suzuki  2:29.48Maria Manuela Machado  2:31.12Lidia Slavuteanu-Simon  2:31.551999 SevillaSong-Ok Jong  2:26.59Ari Ichihashi  2:27.02Lidia Slavuteanu-Simon  2:27.412001 EdmontonLidia Simon  2:26.01Reiko Tosa  2:26.06Svetlana Zahharova  2:26.182003 PariisCatherine Ndereba  2:23.55Mizuki Noguchi  2:24.14Masako Chiba  2:25.092005 HelsingiPaula Radcliffe  2.20,57Catherine Ndereba  2.22,01Constantia Tomescu  2.23,192007 OsakaCatherine Ndereba  2:30.37Chunxiu Zhou  2:30.45Reiko Tosa  2:30.552009 BerliinBai Xue  2:25.15Yoshimi Ozaki  2:25.25Aselefech Mergia  2:25.322011 DaeguEdna Kiplagat  2:28.43Priscah Jeptoo  2:29.00Sharon Cherop  2:29.142013 MoskvaEdna Kiplagat  2:25.44Valeria Straneo  2:25.58Kayoko Fukushi  2:27.452015 PekingMare Dibaba  2:27.35Helah Kiprop  2:27.36Eunice Kirwa  2:27.392017 LondonRose Chelimo  2:27.11Edna Kiplagat  2:27.18Amy Cragg  2:27.182019 DohaRuth Chepngetich  2:32.43Rose Chelimo  2:33.46Helalia Johannes  2:34.152022 EugeneGotytom Gebreslase  2:18.11Judith Korir  2:18.20Lonah Salpeter  2:20.182023 BudapestAmane Beriso  2:24.23Gotytom Gebreslase  2:24.34Fatima Ezzahra Gardadi  2:25.17

Vaata ka

Maraton 1904. aasta suveolümpiamängudel
Maratoni Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
Meeste maratonijooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus
Maailma maratoni suurvõistlused
Poolmaraton
Otepää-Tartu jooksumaraton
Rooma maraton
Rotterdami maraton
Chicago maraton

 Viited 

 Välislingid 
Meeste maratoni kõigi aegade edetabel
Naiste maratoni kõigi aegade edetabel
Meeste maratoni edetabelid: 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009
Naiste maratoni edetabelid: 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009

 Eesti maratoni edetabelid 

Kategooria:Maratonijooks