UNESCO

Ühinenud Rahvaste Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon (ingl United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization, lühend UNESCO) on ÜRO allorganisatsioon, mis on loodud, et toetada ülemaailmset koostööd teaduse, hariduse, kultuuri, kommunikatsiooni, keskkonnakaitse ja inimõiguste vallas.

UNESCO põhikirja allkirjastasid 37 riiki 16. novembril 1945 Londonis ning see jõustus pärast ratifitseerimist 20 riigis 4. novembril 1946. 2011. aasta seisuga kuulub UNESCO-sse 196 riiki. Eesti on UNESCO liige alates 14. oktoobrist 1991.

UNESCO peakonverents, kus kõik liikmesriigid on esindatud, toimub iga kahe aasta tagant. Seal määratakse kindlaks töösuunad ja selgepiirilised töökavad, mille elluviimist suunab 51 riigi esindajatest koosnev täitevkogu. Jooksvate küsimuste lahendamiseks töötab Pariisis organisatsiooni peakorteris UNESCO sekretariaat.

Töökavade täitmiseks vajalik raha saadakse liikmesriikide liikmemaksudest, mille määramisel lähtutakse riigi kogutoodangust.

UNESCO annab välja ajakirju, sealhulgas UNESCO Courier, mis ilmub 36 keeles ja pimedate kirjas ning tutvustab UNESCO tegevust ja teadusuuringuid, samuti eri maade ja kultuuride esindajate seisukohavõtte ülemaailmsete probleemide kohta. Erialased ajakirjad on näiteks Prospects, Museum, Impact of Science on Society, Nature and Resources. Paljudes keeltes antakse välja põhjalikke aastaraamatuid, seal hulgas "Statistical Yearbook", "Index Translationum" ja "World Communication Report".

UNESCO tegeleb ka maailmakirjanduse tähtsamate teoste tõlkimisega ning maailma rahvaste rahvamuusika salvestamisega, toetab pärimusliku käsitööoskuse säilitamist ning loovkunstnike õppe- ja tööreise.

 UNESCO maailmapärandi nimistu 

2024. aasta aprilli seisuga kuulub UNESCO maailmapärandi nimekirja 1199 objekti 168 liikmesriigist; UNESCO maailmapärandi konventsiooni on ratifitseerinud 195 liikmesriiki.UNESCO World Heritage List whc.unesco.org Kasutatud 16.04.2024. 

 UNESCO Eestis 

Eesti võeti UNESCO liikmeks 14. oktoobril 1991. Samal aastal moodustati ka UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon. 

1997. aastal võeti Tallinna vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse. 1998. aasta juunis avas UNESCO peadirektor Federico Mayor Tallinna raekoja seinal sellekohase mälestustahvli. 8. juunil 1998 kirjutasid Eesti president Lennart Meri ja Federico Mayor alla memorandumile Eesti Vabariigi ja UNESCO koostöö kohta.

15. juulil 2005 lisati UNESCO maailmapärandi nimekirja Tartu Ülikooli täheteadlase F.G.W. Struve geodeetiline kaar, see on 2820 km pikkune meridiaanilõik, mis ulatub Musta mere äärest Põhja-Jäämere äärde.Struve geodeetiline kaar UNESCO maailmapärandi nimekirjas uudised.err.ee 18.07.2005. Kasutatud 25.06.2012.

UNESCO ametlik hoiuraamatukogu Eestis on Eesti Rahvusraamatukogu.

 Peadirektorid 
 Julian Huxley    1946–1948 Jaime Torres Bodet    1948–1952 John Wilkinson Taylor    1952–1953 Luther Evans    1953–1958 Vittorino Veronese    1958–1961 René Maheu    1961–1974 Amadou-Mahtar M'Bow    1974–1987 Federico Mayor Zaragoza    1987–1999 Koïchiro Matsuura    1999–2009 Irina Bokova    2009–2017 Audrey Azoulay    2017–

 Vaata ka 
 UNESCO maailma mälu register
 UNESCO maailmapärandi nimistu
 UNESCO rahupreemia
 UNESCO loovlinnade võrgustik
 UNESCO Läänemere projekt
 UNESCO ühendkoolide võrgustik

Viited

Välislingid
 UNESCO Eesti Rahvusliku Komisjoni koduleht
 UNESCO koduleht
 Kerli Gutman, Kristin Kuutma UNESCO?. Sirp, 29. jaanuar 2009.

Kategooria:Rahvusvahelised organisatsioonid
Kategooria:ÜRO