1991

1991. aasta (MCMXCI) oli 20. sajandi 91. aasta.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 
 1. jaanuar – Tšehhoslovakkia sai Poola järel teiseks Ida-Euroopa riigiks, mis loobus plaanimajandusest.
 9. jaanuar – Genfis kohtusid Ameerika Ühendriikide välisminister James Baker ja Iraagi välisminister Tariq Aziz. Iraak keeldus oma vägesid Kuveidist välja viimast.
 13. jaanuar – Vilniuse veresaun, Leedus Vilniuse teletorni juures ründasid ööl vastu 13. jaanuari dessantväelased ja eriüksus Alfa relvastamata rahvamassi. Surma sai 14 inimest, vigastada ligi 1000.
 14. jaanuar – Riias Vecmilrgavise silla juures tulistas Riia OMON silla kaitsjaid. Õhtul korrati rünnakut.
 17. jaanuar – USA ja liitlasväed alustasid õhurünnakutega sõda Iraagi vastu. Algas lahesõda Kuveidi vabastamiseks.
 26. jaanuar – Somaalias kukutati võimult president Siad Barre ning algas kodusõda.
 29. jaanuar – lahesõda: Iraagi väed ründasid Saudi Araabia Khafji linna, algatades Khafji lahingu. Saudi Araabia ja Ameerika Ühendriikide sõjaväed vallutasid linna 1. veebruariks tagasi.

 Veebruar 
 1. veebruar – USAiri lend 1493: Los Angelese rahvusvahelise lennujaama maandumisrajal põrkasid lennujuhi eksimuse tõttu kokku kaks lennukit. Hukkus 35 inimest.
 7. veebruar – lahesõda: maaväed ületasid Saudi Araabia ja Kuveidi piiri.
 15. veebruar – Tšehhoslovakkia, Ungari ja Poola asutasid Visegrádi grupi
 19. veebruar – Boriss Jeltsin kutsus Mihhail Gorbatšovi üles tagasi astuma, väites, et viimane ohverdab võimu säilitamise nimel reformid.
 22. veebruar – lahesõda: Iraak nõustus Nõukogude Liidu pakutud vaherahuettepanekuga. Ameerika Ühendriigid lükkasid selle tagasi ja andsid Iraagile 24 tundi aega oma väed Kuveidist välja viia.
 26. veebruar – lahesõda: Iraak teatas, et viib oma väed Kuveidist välja. Lahkuvad Iraagi väed süütasid Kuveidi naftaväljad ning Ühendriigid jätkasid õhurünnakutega.
 27. veebruar – lahesõda: Ameerika Ühendriigid teatasid, et Iraak on võidetud, ning käskisid relvajõududel lahingutegevuse peatada.

 Märts 
 3. märts – Lätis ja Eestis toimus iseseisvusreferendum. Mõlema riigi valijad pooldasid iseseisvust.
 6. märts – India peaminister Chandra Shekhar astus tagasi.
 15. märts – Kuveidi emiir Jaber Al-Ahmad Al-Sabah naasis kodumaale.
 23. märts – Sierra Leones algas kodusõda.

 Aprill 

 5. aprill – kosmosesüstik Atlantis startis 37. süstikumissioonile, lastiks gammakiirgust uuriv observatoorium.
 9. aprill – Poolast lahkusid esimesed Nõukogude väed.
 10. aprill – Itaalias Livorno lähistel põrkasid tihedas udus kokku reisilaev ja tanker. Hukkus 140 inimest.
 12. aprill – avati Varssavi börs.
 16.–18. aprill – Mihhail Gorbatšov tegi esimese Nõukogude Liidu juhina riigivisiidi Jaapanisse. 
 26. aprill – Esko Aho sai 36-aastaselt Soome ajaloo noorimaks peaministriks.
 29. aprill – Bangladeshi tabanud tsüklonis hukkus 138 000 inimest.

 Mai 

 15. mai – Édith Cresson sai Prantsusmaa ajaloo esimeseks naispeaministriks.
 18. mai – Somaalimaa kuulutas ennast iseseisvaks. Ükski riik ja organisatsioon pole Somaalimaa iseseisvust tunnustanud.
 19. mai – Horvaatia iseseisvusreferendumi tagajärjena kuulutab Horvaatia end iseseisvaks.
 21. mai – Indias hukkus atentaadis endine peaminister Rajiv Gandhi.

 Juuni 
 8. juuni – Pakistanis Ghotki linnas põrkas täiel kiirusel kihutav reisirong kokku jaamas seisnud kaubarongiga, hukkus vähemalt 100 inimest.
 12. juuni – Boriss Jeltsin valiti Vene NFSV presidendiks.
 20. juuni – Saksamaa seadusandjad otsustasid napi häälteenamusega pealinna tagasiviimise Berliini.

 Juuli 
10. juuli – Boriss Jeltsin vannutati ametisse esimese valitud Venemaa presidendina.

 August 
 4. august – kosmosesüstiku Atlantis pardalt saadeti Maale esimene e-kiri kosmosest.
 16. august – Mihhail Gorbatšov kutsus Baltimaade liidreid 20. augustiks Novo-Ogorjovosse liidulepingut sõlmima.
 19. august – Nõukogude Liidus algas riigipöördekatse.
 20. august – Eesti taasiseseisvus.
 22. august – Island tunnustas esimese riigina Balti riikide iseseisvust.
 24. august – Ukraina taasiseseisvus.
 27. august – Mihhail Gorbatšov pöördus liiduvabariikide poole üleskutsega säilitada sõjaline ja majanduslik liit.

 September 

 9. september – Tadžikistan kuulutas end iseseisvaks.
 17. september – Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Eesti, Läti, Leedu, Marshalli Saared ja Mikroneesia Liiduriigid võeti ÜRO-sse vastu.
 19. september – Alpidest leiti Ötzi.

 Oktoober 

 1. oktoober – Jugoslaavia armee piiras sisse Dubrovniki, algatades Dubrovniki piiramise. Piiramine lõpetati 31. mail 1992.
 14. oktoober – Eesti sai UNESCO liikmeks.
 27. oktoober – Poolas toimusid esimesed vabad parlamendivalimised.
 29. oktoober – USA kosmosesond Galileo tegi esimese lähifoto asteroidist (951 Gaspra).

 November 

6. november – NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee lõpetas ametlikult tegevuse.

 Detsember 
 1. detsember – Ukraina NSV elanikud hääletasid referendumil Nõukogude Liidust lahkulöömise poolt.
 8. detsember – Venemaa, Valgevene ja Ukraina moodustasid Belovežjes Sõltumatute Riikide Ühenduse.
 15. detsember – Punasel merel uppus reisilaev Salem Express. Hukkus üle 450 inimese.
 23. detsember – Mihhail Gorbatšov andis Boriss Jeltsinile üle Nõukogude Liidu tuumakoodid.
 26. detsember – Nõukogude Liidu Ülemnõukogu otsustas formaalselt Nõukogude Liidu ja iseenda laiali saata.
 31. detsember – Nõukogude Liit lakkas olemast.

 Sündmused Eestis 
pisi|Eesti piir Narvas
pisi|Missivõistlus "Miss Baltic Sea 91" Tallinnas
 7. jaanuar – Tallinnas Tõnismäel avati mälestussammas Paul Keresele (Paul Kerese monument)ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015).
 15. jaanuar – Vene NFSV president Boriss Jeltsin tegi visiidi Tallinna.
 15. jaanuar – Toompeal toimus nõukogudemeelsete miiting.
 25. jaanuar – Tallinnas leiti surnuna Paldiski mnt 80 juures asuvalt tühermaalt Rootsi ehitus- ja puidutööstuse ametühingute liidrid ning Sotsiaaldemokraatliku Partei liikmed Bertil Whingberg (55) ja Ove Fredriksson (50). Ohvrite surma oli põhjustanud külmumine.Jõhkraim kuritegu: kahe Rootsi ametiühingutegelase röövmõrv, www.postimees.ee, 28. oktoober 2002Mis juhtus kahe Rootsi ametiühingutegelasega Tallinnas, Vaba Eestlane = Free Estonian, 7 veebruar 1991 
 3. märts – Eestis toimus iseseisvusreferendum.
 2. aprill – Eestis läksid ulatusliku hinnatõusuga kallimaks rongi-, bussi- ja lennukipiletid, rõivad, jalatsid ja sõiduautod.
 17. aprill – Tallinnas rajati Jaan Tõnissoni Instituut.
 6. mai – Tartus toimunud NSV Liidu meistrivõistluste finaalis korvpallis võitis Tallinna Kalev Leningradi Spartaki ja tuli viimaseks NSV Liidu meistriks korvpallis. 
 19. mai – NSV Liidu OMON-i eriüksus ründas ja rüüstas Võrumaal Luhamaa piiripunkti
 23. juuni – Väike-Maarjas taasavati Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas.
 19. august – Nõukogude Liidus algas riigipöördekatse; Tallinna poole hakkasid liikuma sõjaväekolonnid. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu avaldusega riigipöörde kohta Nõukogude Liidus otsustati erakorralised volitused anda Eesti Vabariigi Erakorralisele Kaitsenõukogule.
 20. august – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu "Otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest".
 27. august – Euroopa Liidu ja Eesti vahel seati sisse diplomaatilised suhted.
 8. september – Tallinna lauluväljakul toimus suurüritus "Vabaduse laul".
 10. september – Eesti sai Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi liikmeks.
 11. september – Patarei vanglas hukati mahalaskmise teel Rein Oruste. Oruste on ainus surmamõistetu, kelle karistus on taasiseseisvunud Eestis täide viidud.
 13. september – alustas tööd Põhiseaduse Assamblee. Selle juhatajaks valiti Tõnu Anton.
 17. september – Eesti sai ÜRO liikmeks.
 30. september – Tartus alustas tööd Raadio Tartu.  
 1. oktoober – käibele tulid Eesti postmargid.
 1. oktoober – moodustati Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia InstituutILMATEENISTUS 100 ilmateenistus.ee
 4. oktoober – valitsus otsustas kutsuda Eesti kaitsejõududesse aastatel 1965–1973 sündinud noored.
 17. oktoober – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu maareformiseaduse.
 19. oktoober – asutati Eesti Kodanike Keskerakond.
 6. november – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu tegi põhimõttelise otsuse taastada 1938. aasta kodakondsusseadus.
 23. november – üheksa kõrgkooli üliõpilaskonna algatusel asutati Eesti Üliõpilaskondade Liit, mille juhatusse valiti Sulev Alajõe, Agu Vahur ja Kaarel Tarand.
 1. detsember – loodi Eesti lennufirma Estonian Air.
 11. detsember – Abja-Paluoja sai omavalitsusliku alevi staatuse.
 Asutati Aardla järve kaitseala.
 Likvideeriti Aaspere mõisas asunud lastekodu.

 Sündinud 

12. jaanuar – Pixie Lott, inglise laulja
4. aprill – Jamie Lynn Spears, USA näitleja ja telesaatejuht
20. mai – Henrik Ojamaa, Eesti jalgpallur
23. mai – Lena Meyer-Landrut, Saksamaa laulja
16. juuli – Iiris Vesik, eesti laulja 
19. juuli – Anis Arumets, eesti laulja
7. september – Montana Fishburne, USA pornonäitleja
10. september – Hannah Hodson, USA filminäitleja
10. november – Elina Netšajeva, eesti laulja
24. detsember – Louis Tomlinson, inglise poplaulja (One Direction)

 Surnud 

12. jaanuar – Lannie Balcom, ameerika modell (Playboy Playmate)
15. jaanuar – Vello Saage, eesti õpetaja 
17. jaanuar – Olav V, Norra kuningas
17. jaanuar – Giacomo Manzù, itaalia kunstnik
23. jaanuar – Northrop Frye, Kanada kirjandusteadlane 
14. veebruar – Vello Viisimaa, eesti opereti- ja estraadinäitleja
22. veebruar – Valdur Hannula, Eesti ratsutaja
2. märts – Serge Gainsbourg, prantsuse laulja
2. märts – William Heinesen, kirjanik
24. märts – Erich Kübarsepp, Eesti spordipedagoog
25. märts – Aleksander Sagim, eesti majandusteadlane
1. aprill – Martha Graham, USA tantsija ja koreograaf
3. aprill – Graham Greene, inglise kirjanik
4. aprill – Max Frisch, šveitsi kirjanik 
 19. aprill – Armas Luige, eesti ehitusinsener
 20. aprill – Don Siegel, USA filmilavastaja
20. aprill – Jumdžagijn Tsedenbal, Mongoolia poliitik
3. mai – Jerzy Kosiński, kirjanik
21. mai – Rajiv Gandhi, India poliitik
23. mai – Boris Indre, Eesti korvpallur
1. juuni – Wolfgang Stegmüller, filosoof
3. juuni – Voldemar Roolaan, Eesti maadleja
6. juuni – Stan Getz, USA saksofonist
10. juuni – Vercors, prantsuse kirjanik
19. juuni – Jean Arthur, USA filminäitleja
26. juuni – Elmar Tambek, eesti poliitik
29. juuni – Henri Lefebvre, prantsuse sotsioloog ja filosoof
18. juuli – Valve Kikas, eesti ehitusinsener
24. juuli – Isaac Bashevis Singer, kirjanik, Nobeli auhinna laureaat 1978
25. juuli – Lazar Kaganovitš, Nõukogude Liidu poliitik
12. august – Ivan Kožedub, sõjaväelendur
22. august – Boriss Pugo, Nõukogude Liidu poliitik
30. august – Jean Tinguely, šveitsi kunstnik
2. september – Alfonso García Robles, Mehhiko diplomaat ja poliitik, Nobeli rahuauhinna laureaat
4. september – Ülo Keedus, eesti purilendur ja filmioperaator
28. september – Miles Davis, USA muusik
12. oktoober – Arkadi Strugatski, vene kirjanik
17. oktoober – Tennessee Ernie Ford, USA muusik
24. oktoober – Sergei Ahromejev, Nõukogude sõjaväelane 
24. oktoober – Gene Roddenberry, USA stsenarist ja produtsent
7. november – Tom of Finland, soome kunstnik
9. november – Ahto Haabjärv, eesti laulja
9. november – Yves Montand, itaalia päritolu prantsuse näitleja ja laulja
14. november – Tony Richardson, inglise filmilavastaja
18. november – Gustáv Husák, Tšehhoslovakkia president
20. november – Johan Ungerson, eesti poliitik
23. november – Klaus Kinski, näitleja
24. november – Freddie Mercury, laulja
27. november – Arnold Felix Karu, eesti bibliofiil
7. detsember – Gordon Pirie, Suurbritannia jooksja
27. detsember – Gunnar Holm, eesti auto- ja motosportlane

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Pierre-Gilles de Gennes
keemia – Richard Ernst
meditsiin – Erwin Neher, Bert Sakmann
kirjandus – Nadine Gordimer
rahu – Aung San Suu Kyi
majandus – Ronald Coase

 Viited 

*1991