Elektrivool

Elektrivool on elektrilaengute suunatud liikumine elektriahelas. Laenguid kannavad metallist ahelaosades elektronid, pooljuhtides elektronid ja augud, vedelates ja tahketes elektrolüütides ioonid, gaasides elektronid ja ioonid, vaakumis teatud tingimustel elektronid.

Esimene elektrivoolu allikas oli galvaanielement.

pisi|Elektronide (roheline) ja positiivsete laengute (punane) liikumise suunad vooluringis (must)
Elektrivoolu suund
Elektrivoolu suund on kokkuleppeliselt positiivsete laengute liikumise suund (näiteks vooluallika välisahelas plusselektroodilt miinuselektroodile). Elektronid kui negatiivse laengu kandjad liiguvad elektriahela metalljuhtides vastupidises suunas (miinuselt plussile). Positiivse laengu kandjate (katioonide, aukude) liikumissuund ühtib elektrivoolu suunaga.

pisi|Elektrivoolu liigid ajalise muutumise järgi:alalisvool (punane), pulseervool (sinine), vahelduvvool (roheline), muutlik vool (hall)
Elektrivoolu liigid
Voolu ajalise muutumise laadi järgi eristatakse kestvalt ühesuunalist alalisvoolu ja perioodiliselt muutuva suunaga vahelduvvoolu. Alalisvoolu, mille hetkväärtus perioodiliselt muutub, nimetatakse pulseervooluks; niisugune on näiteks alaldi väljundvool. Vahelduvvoolu tähtsaim liik on siinusvool, mille hetkväärtus muutub siinusfunktsiooni järgi.

Elektrivoolu, mille kandjaks on elektronid ja ioonid, nimetatakse juhtivusvooluks (ka konvektsioonvooluks).
Füüsikalist suurust, mis ei tulene laengukandjate liikumisest, vaid mida põhjustab elektrivälja muutumine, nimetatakse nihkevooluks. 

Nihkevool läbib näiteks kondensaatori laadimisel või tühjendamisel plaatidevahelist ruumi või dielektrikut ja on niisama suur kui juhtivusvool kondensaatori ühendusjuhtmetes.

Elektrivoolu iseloomustavateks ja mõõdetavateks füüsikalisteks suurusteks on voolutugevus (voolutugevus) ja voolutihedus.

Elektrivool füüsikalise suurusena
Termin "elektrivool" on ülalkirjeldatud füüsikalise nähtuse kõrval kasutusel ka amprites mõõdetava elektrilise suuruse tähenduses, näiteks Euroopa standardis IEC 60027-7 (2010-05) electric current, samuti vastavas Eesti standardis.EVS-EN 60027-1:2006 + A2:2007. Elektrotehnikas kasutatavad tähised. Osa 1: Üldtähised

Elektrivoolu tugevuse tähise  (prantsuskeelse nimetuse intensité de courant esitäht) võttis kasutusele prantsuse füüsik André-Marie Ampère (1775 ‒1836), kelle järgi hiljem nimetati voolutugevuse ühik amper.
Viited

Kategooria:Elekter
Kategooria:Elektrotehnika