Brauser

Brauser, ka veebibrauser (inglise keeles web browser), (veebilehitseja pole selles tähenduses soovitatav[https://akit.cyber.ee/term/7717-veebibrauser Andmekaitse- ja veebiturbe leksikon: ""veebilehitseja" ei vasta mõiste sisule
ja tähistab pigem veebis surfijat"] (vaadatud 25.02.2022).) on rakendusprogramm Internetis liikumiseks ja veebilehtede kuvamiseks."veebilehitseja" Sõnaveebis Brauserid on ka failivorminguid näitavad failivaaturid, millega saab vaadata tekste, pilte jpm. Brauserit võib käsitleda kui veebirakenduste kasutajaliidest. Brauseri kasutamist internetis nimetatakse ka veebis surfamiseks.

Kõige populaarsem brauser oli 2021. aasta seisuga Google Chrome (64%), talle järgnes Safari (18%).statcounter.com mai 2021, vaadatud 23.09.2021.

 Lisandprogrammid ja laiendused 
Multimeedia sisu vastuvõtmiseks ja kuvamiseks kasutatakse brauseris lisandprogramme ehk pluginaid (ingl plug-in), et võimaldada brauseriväliste failitüüpide ja muu interaktiivse sisu (näiteks PDF, Shockwave, Flash, 3dmlw jm) vaatamist ja kasutamist. Seoses HTML5 video ja vastavate koodekite brauseritesse sisseehitamisega on tarvidus multimeedia esitamise pluginate järele tänapäeval vähenenud.

Erinevalt pluginatest, mis põhinevad brauserivälisel koodil, kasutavad laiendused (ingl browser extensions) brauseri võimaldatud vastavaid raamistikke ja liideseid. Laienduste seas on nii sisublokeerijad, sh Adblock Plus reklaamidele ja skriptiblokeerijad (NoScript), sisuparendajad (Greasemonkey ja Stylish), kui ka privaatsuse parendajad (Privacy Badger). Samuti lasevad kommertsettevõtted ja muud asutused eri eesmärkide jaoks välja eriotstarbelisi laiendusi. Selliste seas on näiteks laiendus, millega on võimalik kasutada Eesti ID-kaarti.

Ajalugu
Algul oli veebibrauser programm, mis esitas HTML-koodi sisaldavaid tekstifaile (veebilehti) kasutajale loetaval kujul ja võimaldas hüperlinkide abil liikuda ühelt hüpertekstiga lehelt teisele.

Esimese veebibrauseri lõi Tim Berners-Lee 1990. aastal nimega WorldWideWeb. Vältimaks segadust World Wide Webiga, sai hiljem selle nimeks Nexus. Tuntumatest brauseritest järgnesid Mosaic (1993), Netscape (1994), Internet Explorer (1995), Opera (1996), Safari (2003), Mozilla Firefox (2004), Google Chrome (2008), Microsoft Edge (2015). 

 pisi|Kommertsbrauserite arendus ajas

+ Tuntumate brauserite turuosa muutus aastail 2012–2020 Brauser202020192018201720162015201420132012 Chrome69,168,561,658,547,627,619,116,418,7 Internet Explorer5,5 6,112,019,131,453,058,356,753,8 Firefox 7,2 8,711,011,810,011,815,719,320,3 Microsoft Edge7,2  5,9 4,2 5,6 4,8 1,0 0  0  0 Apple Safari3,7  4,4 3,8 3,4 4,3 4,9 5,4 5,6 5,0 Opera1,2  1,4 1,5 1,2 1,5 1,3 1,1 1,6 1,6 Muud 6,1 5,0 5,9 0,4 0,4 0,4 0,4 0,40,6

 Vaata ka 
Brauserite loend
Internetikomplekt
Failisirvikud

 Viited 

Välislingid
2021 kõige turvalisem veebilehitseja