Antsla

Antsla on linn Võru maakonnas Antsla vallas.

Linnaõigused sai Antsla aastal 1938 ja vallasisene linn sai sellest 1999. aasta haldusmuudatusega, mille käigus Antsla linn ühines Antsla vallaga.

2020. aasta alguse seisuga elas linnas 1276 inimest.

 Ajalugu 
Antsla nime on väikeste variatsioonidega esmamainitud 14. sajandi algul – praeguses Vana-Antslas asuv Antsla vasallilinnus kandis saksa keeles nime Anzen.

1601. aastal vallutasid rootslased terve rea linnuste hulgas ka Antsla.

1602. aasta jaanuaris asus Antsla linnuses suurhetman Jan Zamoyski juhitud poolakate väekoondise peakorter.

18. sajandil ehitati linnuse asemele Vana-Antsla mõis, mille kõrvale rajati 12 ha suurune liigirikas park (Vana-Antsla park).
pisi|vasakul|Antsla raudteejaam
pisi|Antsla muusikakool
Tugeva tõuke piirkonna arengule andis 1889. aastal valminud Valga–Petseri raudtee. Antsla raudteejaam sai nime kahelt lähedal asuvalt rüütlimõisalt Vana-Antsla mõis (Alt-Anzen-Schloß ja Neu-Anzen) ja ühelt Antsla kirikumõisalt (Pastorat Anzen). Koht aga, kus raudteejaam asus, kandis siinse renditalu järgi nime Hauka. Linn kasvaski raudteejaama juures asunud kauplemiskoha ümber. Hauka alevikust sai 1920 Antsla alev ning 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusegaLinnaseadus. Riigi Teataja nr 43, 27. aprill 1938. linnaks.

Elanikke oli 1926. aastal 1295 ja 1939. aastal 1564.

Teises maailmasõjas hävis 55% elamispinnast ning kauplused ja laod.

Aastatel 1950–1959 oli linn Antsla rajooni keskus. Sellel ajal ehitati kultuurimaja, alustati haigla ehitust ning valmis administratiivhoone, mis on praeguse koolimaja vana osa.

Alates 1960. aastatest ehitati vähe (nii tootmisettevõtteid kui ka elamuid).

Antsla linna omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1993.

1994. aastast saadik on Antsla elanike arv pidevalt vähenenud.

Antslas peetakse igal aastal Hauka Laata, mis on pika traditsiooniga Eesti suurim kaupmeeste ja klientide kokkusaamine Eestis.

 Inimesed 
Antsla linnas on sündinud või pärit EELK praost Joel Luhamets, EELK õpetaja Sulev Sova, odaviskaja Andrus Värnik ja teleajakirjanik Vahur Kersna.

 Loodus 
Antslat läbib Lambahanna oja, millel asub Nässmõisa paisjärv.

Pildid

 Vaata ka 
 Antsla jõgi
 Antsla Gümnaasium
 Antsla alevivolinike loend 1934
 Antsla linnavolinike loend 1939
 Antsla kogudus
 Antsla Nahksepa palvemaja
 Antsla Muusikakool

 Viited 

Kirjandus
Karl Veri. "Saja-aastane väikelinn Antsla". // Kalender 1988. Tallinn 1987. Lk 120–126

 Välislingid 

Kategooria:Eesti linnad
Kategooria:Eesti endised alevid