Jägala juga

pisi|Video Jägala joast 2022. aasta juulis
pisi|Vahutav Jägala juga
pisi|Jägala juga öös 2007. aastal

Jägala juga on juga Jägala jõe alamjooksul Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Asub umbes 5 kmJägala joa kaugus jõesuudmest Maa-ameti kaardil delfi.ee veebis jõe suudmest Soome lahte, umbes 25 km Tallinnast idas ja 1 km Koogi küla keskmest põhjas. Joa paremale kaldale on võimalik jõuda ka Jägala–Kaberneeme tee 3. kilomeetrilt vasakule, Neeme küla suunas keerates.

Koha geograafilised koordinaadid on .

Joa kõrgus on 7,8 või 8,1 meetrit ja laius üle 50 meetri. Veekardin on tekitanud joa alla kuni 7 meetri sügavuse hiiukirnu. Jägala on kõige kõrgem looduslik juga Eestis. Valaste juga ja teised Ontika paekalda joad on küll kõrgemad, kuid need asuvad kuivenduskraavide suudmeis.

Joa tagant on võimalik läbi kõndida, astudes libedaile kividele.

Kõige huvitavamat vaatepilti pakub juga kevadise suurvee ajal ning talvel, kui juga on jäätunud.

Jõe lõunakallas joa kõrval on varisemisohtlik.

Jägala juga on aastast 1959 looduskaitse all (Jägala joa kaitseala).

Geoloogia
Juga langeb Põhja-Eesti pangalt. Joa taga ja kõrval paljanduvad ordoviitsiumi settekivimid. Esindatud on Varangu, Hunnebergi, Billingeni, Volhovi ja Kunda lade. Varangu lademe Türisalu kihistu graptoliitargilliit jääb enamikus veepiirist allapoole, kuid langeva vee poolt lahti murtud argilliiditükke leidub joa ümbruses rohkesti. Argilliidi peal lasub glaukoniitliivakivi kiht, mis kuulub Hunnebergi lademe Leetse kihistusse. 
Ülalpool järgneb sellele Volhovi lademe glaukoniitlubjakivi ning seejärel Kunda lademe lubjakivi. Lubjakivis on rohkesti nautiloidide kivistisi.
pisi|left|Joa tagune 2010. aasta jaanuaris
Joa paljand on Jägala kihistiku stratotüüp, ka on kihistik selle järgi nime saanud.Hiiumaa, Läänemaa ja Harjumaa stratotüüpsete läbilõigete seisundi hindamine Tõnu Meidla, Tavo Ani, Sigrid Soomer, Reelika Helde, Siim Tsarjov, Kaarel Mänd, Tõnn Paiste, Tartu 2014, lk. 15 Samuti on selle järgi nimetatud Joa kihistik, mille stratotüübiks on samuti Jägala joaastangu paljand.Stratigraafia info

Juga on klindiastangu, millelt ta langeb, tuhandete aastate jooksul kulutanud, nii et allapoole juga on Jägala jõele tekkinud kitsas kanjonorg, mille põhjas on kärestikuline jõesäng. Oru pikkus on 300 meetrit, sügavus 12–14 meetrit. Kujunema hakkas see umbes 3000 aastat tagasi. Iga aastaga liigub juga lähtele lähemale. Aastail 1688–1931 taandus juga keskmiselt 17 cm aastas.Kalle Suuroja Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol, Tallinn 2006, lk. 95

Ajalugu
Jägala joa varasem rahvapärane nimi on Joarüngas. 

Arvatavasti on sellel kohal olnud muistne kultusepaik. Jägala joa juurest pärinevad esimesed kirjalikud teated vesiveskist Eestis (13. sajandi algus; umbes 1240). Aastast 1688 pärinevatele kaartidele on märgitud joa juurde vesiveski.

 Pilte 

Vaata ka
Jägala-Joa küla
Jägala joa hüdroelektrijaam
Eesti jugade loend

 Viited 

Kirjandus
Avo Miidel. Joad ja maasääred. – Loodusmälestised, 6, Harjumaa: Viimsi, Maardu, Jõelähtme, Tallinn: 2000, lk 14–16.

Välislingid


 360° aeropanoraam / aerofoto. Aprill 2012.
 Virtuaaltuur ja panoraamfoto foto360.ee

Kategooria:Eesti joad
Kategooria:Jõelähtme vald