Hessen

Hessen on Saksamaa liidumaa.

 Haldusjaotus 
Hesseni liidumaa jaguneb halduslikult 3 ringkonnaks (Darmstadt, Gießen, Kassel), mis omakorda jagunevad 21 kreisiks ja 5 kreisivabaks linnaks. 7 linna, mis ei ole kreisivabad, omavad eristaatust.

150px|pisi|Hesseni lipp (Landesdienstflagge)

 Kreisivabad linnad 
 Darmstadt
 Frankfurt (Maini ääres)
 Kassel
 Offenbach
 Wiesbaden

 Eristaatusega linnad 

 Bad Homburg
 Fulda
 Gießen
 Hanau
 Marburg
 Rüsselsheim
 Wetzlar

 Hesseni ajalugu 
 Hesseni valitsejad 
 1500–1509, Wilhelm, Hesseni hertsogiriigi hertsog, endine Hesseni maakrahv Wilhelm II (surnud 1515);
 1509–1567, Philipp Suuremeelne, Hesseni maakrahvkonna maakrahv;
Pärast Philipp Suuremeelse surma 1567. aastal jagati hertsogiriik tema nelja poja vahel Hessen-Kassel, Hessen-Marburg, Hessen-Rheinfels ja Hessen-Darmstadti maakrahvkondadeks. Järgnevate vürstiriikide juhtide surma järgse valduste jagamise tulemusel järeltulijate vahel jagunes piirkond veelgi väiksemateks valdusterritooriumiteks: Hessen-Homburgi, Hessen-Rumpenheimi, Hessen-Philippsthali, Hessen-Philippsthal-Barchfeldi, Hessen-Eschwege, Hessen-Rheinfelsi, Hessen-Rheinfels-Rotenburgi, Hessen-Rheinfels-Wanfriedi, Hessen-Butzbachi, Hessen-Braubachi, Hessen-Darmstadt-Itteri, Hessen-Marburgi ja Hessen-Hanau maakrahvkondadeks.

Suurema maa-ala ja võimsuse säilitas Hessen-Kasseli maakrahv, kes ka domineeris piirkonnas kuni 19. sajandi alguseni.
 1567–1592, Wilhelm IV, Philipp I Suuremeelse vanim poeg, kes suutis liita ka oma maakrahvkonnaga 1583. aastal Hessen-Rheinfelsi piirkonna;
 1592–1627, Moritz, liitis 1604. aastal Hessen-Marburgi pärast selle valitseja Ludwigi surma, kuid eraldas oma poegadele valitsemiseks 1627. aastal Hessen-Eschwege, Hessen-Rheinfelsi ja Hessen-Rotenburgi;
 1627–1637, Wilhelm V, maakrahv Moritza poeg, Kolmekümneaastase sõja ajal sunniti eksiili;
 1637–1663, Wilhelm VI, kes asus valitsema pärast täisealiseks saamist, enne seda aga aastatel
 1637–1650, valitses regendina Amalie Elizabeth von Hanau, maakrahvinna ja eelmise ema, 1644–1648 toimusid kalvinismi pooldava Põhja-Hesseni ja Lõuna-Hesseni luterluse pooldajate vahel.
 1663–1670, Wilhelm VII, Wilhelm VI poeg, asus valitsema lapseeas, kuid suuri noorena;
 1663–1677, valitses regendina Hedwig Sophie von Brandenburg, Wilhelm VII ema;
 1670–1730, Karl I, Wilhelm VI poeg;
 1730–1751, Fredrik I, kes abiellus Karl XII õe Ulrika Eleonoraga ja pärast Karl XII surma järel kuningannaks valitud Ulrika Eleonora loobumist troonist 1720. aastal sai Rootsi kuningaks. 1736. aastal liitis Fredrik Hessen-Kasseliga taas Hanau-Munzenbergi, pärast sealse Hanau krahvidünastia väljasuremist;
 1751–1760, Wilhelm VIII;
 1760–1785, Fredrik II, Fredrik II valitsemisajal osalesid Hesseni palgasõdurid Suurbritannia kuningriigi poolt Ameerika iseseisvussõdas (1776–1783);

 Vaata ka 
 2008. aasta Hesseni parlamendivalimised

 Viited 

 Välislingid 
 Liidumaa koduleht

Kategooria:Saksamaa liidumaad