1977

1977. aasta (MCMLXXVII) oli 20. sajandi 77. aasta.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 
 1. jaanuar – Prahas asutati kodanikuõiguste eest võitlejate grupp Harta 77.
13. jaanuar – Almatõs kukkus umbes 3 km enne lennuväljale jõudmist mootoripõlengu tõttu alla Aerofloti lennuk Tu-104, kõik 90 pardal viibinut said surma.
18. jaanuar – avastati leegionärihaigust tekitav bakter.
18. jaanuar – Austraalias Sydney lähedal Granville'is leidis aset Austraalia suurim Granville'i rongiõnnetus, milles hukkus 83 inimest.
19. jaanuar – Miamis sadas ainus kord linna ajaloos lund. 
20. jaanuar – USA presidendiks sai Gerald Fordi järel Jimmy Carter.
21. jaanuar – USA president Jimmy Carter andis armu Vietnami sõtta mobiliseerimisest kõrvalehoidjatele.

 Veebruar 
7. veebruar – startis Nõukogude kosmoselaev Sojuz 24.

 Märts 
4. märts – Rumeenias oli maavärin, milles hukkus umbes 1500 inimest.
27. märts – toimus ajaloo raskeim lennuõnnetus: Tenerife saarel Los Rodeoses põrkasid kokku kaks lennukit Boeing-747, hukkus 575 inimest.

 Aprill 
4. aprill – lennufirma Southern Always lennuk Douglas DC-9 üritas mõlema mootori ülesütlemise tõttu hädamaandumist kaherealisel autoteel USA Georgia osariigis Hope'is. 85 pardal olnud inimesest hukkus 62 ja lisaks 8 inimest, kes viibisid autoteel.

 Mai 
7. mai – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Prantsusmaa lauluga "L'Oiseau Et L'Enfant".
23. mai – teatati bakterite kasutamisest insuliini valmistamiseks laboris.
25. mai – esilinastus film "Tähtede sõda: osa IV – Uus lootus".

 Juuni 
5. juuni – Seišellidel toimus riigipööre, presidendiks sai France-Albert René.
5. juuni – müügile tuli esimene praktiline personaalarvuti Apple II.
15. juuni – Hispaanias olid esimesed demokraatlikud valimised üle 41 aasta.
27. juuni – Djibouti iseseisvus.

 Juuli 
5. juuli – Pakistanis toimus sõjaväeline riigipööre, millega kukutati Zulfikar Ali Bhutto valitsus ning mille käigus tuli võimule Muhammed Ziaul Haq.
8. juuli – peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Tõnis Kint asutas Finantsministeeriumi.
13. juuli – New Yorgis oli suur voolukatkestus.
22. juuli – Hiinas tuli Deng Xiaoping taas võimule.
28. juuli – Hispaania esitas avalduse Euroopa Ühendusse astumiseks.

 August 
17. august – Nõukogude Liidu aatomijäälõhkuja Arktika jõudis esimese pealveelaevana põhjapoolusele.
20. august – startis USA kosmoseaparaat Voyager 2.

 September 
5. september – startis USA kosmoseaparaat Voyager 1.
10. september – Prantsusmaal leidis aset viimane giljotiiniga hukkamine.
20. september – Vietnam ja Djibouti võeti vastu ÜRO-sse.

 Oktoober 

 ...

 November 
10. november – Hispaania võeti Euroopa Nõukogu liikmeks.
19. november – Egiptuse president Anwar Sadat külastas Jeruusalemma.

 Detsember 
4. detsember – Jean-Bédel Bokassa kroonis ennast Kesk-Aafrika Keisririigi keisriks.
4. detsember – Malaisias Tanjung Kupangis kukkus alla kaaperdatud Malaysian Airline Systemi lend 653, kõik 100 pardal viibinut said surma.

 Sündmused Eestis 
 17. veebruar – Tartu sai 100 000 elanikuga linnaks.
 24. veebruar – Vanemuise teatrihoone katusel lehvis varahommikul sinimustvalge lipp, tuletamaks meelde Eesti Vabariigi 59. aastapäeva.
 25. veebruar – Eesti alevike ja külade nimekirja kinnitamisega viidi lõpule 1975–1976 toimunud maa-asulate arvestuse "korrastamine", mille käigus anti suurematele maa-asulate aleviku kategooria ning vähendati tunduvalt külade arvu, ühendades väikesed külad omavahel või liites suurematega. Enne oli 7023 mitmesugust maa-asulat (küla, asundust, keskust, alevikku), pärast 3444, nendest 3279 küla ja 165 alevikku.
 10. märts – EPA rektor Arnold Rüütel sai EKP Keskkomiteesekretäriks põllumajanduse küsimustes.
 19. aprill – toimus Lääne-Virumaal Tapa vallas Moel NSV Liidu õhujõudude lennuki AN-24 lennuõnnetus (Moe lennukatastroof), kui see maandumisel ohutusnõuete rikkumise ja Moe katlamaja korstnal ohutustulede puudumise tõttu põrkas kokku katlamaja korstnaga. Hukkusid kõik 21 lennukis olnud sõjaväelast. 
15. august – asutati Kristjan Raua majamuuseum.
 14.–15. oktoober – Tartu Ülikooli taasavamise 175. aastapäeva pidustused.
21. detsember – kinnitati "Eesti NSV ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitse ja kasutamise seadus", mis hakkas kehtima 1. mail 1978.

 Aasta jooksul algas Tallinna Lasnamäe linnaosa väljaehitamine.

 Spordisündmused 
14. aprill – Rosemarie Ackermann püstitas naiste kõrgushüppe maailmarekordi 1.97.
21. aprill – Alejandro Casanas püstitas meeste 110 m tõkkejooksu maailmarekordi 13,21.
21. aprill – Alberto Juantarena püstitas meeste 800 m jooksu maailmarekordi 1.43,44.
1. mai – Chantal Langlacé püstitas naiste maratonijooksu maailmarekordi 2:35.16.
16. mai – Muhammad Ali võitis profipoksi raskekaalu maailmameistri tiitlimatšis USA-s Landoveri Capital Centre'is punktidega Alfredo Evangelistat. 
25. mai – Rosemarie Ackermann püstitas naiste kõrgushüppe maailmarekordi 2.00.
1. juuni – Chantal Langlacé püstitas naiste maratonijooksu maailmarekordi 2:35.15. 
9. juuni – Peg Neppel püstitas naiste 10 000 m jooksu maailmarekordi 33.15,1.
10. juuni – Christa Vahelensieck püstitas naiste maratonijooksu maailmarekordi 2:34.47.
11. juuni – Edwin Moses püstitas meeste 400 m tõkkejooksu maailmarekordi 47,45.
1. juuli – Marlies Göhr püstitas naiste 100 m jooksu maailmarekordi 10,88.
2. juuli – Vladimir Jaštšenko püstitas meeste kõrgushüppe maailmarekordi 2.33.
5. juuli – Dick Quax püstitas meeste 5000 m jooksu maailmarekordi 13.12,9.
6. juuli – Jane Merrill püstitas naiste 5000 m jooksu maailmarekordi 15.37,0.
11. juuli – Edwin Moses püstitas meeste 400 m tõkkejooksu maailmarekordi 47,45.
29. september – Muhammad Ali võitis profipoksi raskekaalu maailmameistri tiitlimatšis New Yorgi Madison Square Gardenis punktidega Earnie Shaversit. 

 Sündinud 

 13. jaanuar – Orlando Bloom, inglise filminäitleja
 17. jaanuar – Dmitri Kiritšenko, vene jalgpallur
 28. jaanuar – Takuma Satō, jaapani autovõidusõitja
 2. veebruar – Shakira, Colombia laulja
 23. veebruar – Kristina Šmigun, eesti murdmaasuusataja 
 4. märts – Kadri Koppel, Eesti laulupedagoog 
 6. märts – Giórgos Karagkoúnis, kreeka jalgpallur
 2. aprill – Per Elofsson, rootsi murdmaasuusataja
 12. aprill – Tobias Angerer, saksa murdmaasuusataja
 17. aprill – Frederik Magle, Taani helilooja, organist ja pianist
 11. mai – Janne Ahonen, soome suusahüppaja
 27. juuni – Raúl (Raúl González), Hispaania jalgpallur
 27. juuni – Nicole Aunapu Mann, USA merejalaväelane ja astronaut
 1. juuli – Liv Tyler, USA filminäitleja
 14. juuli – Victoria, Rootsi kroonprintsess
 18. juuli – Aleksandr Morozevitš, vene maletaja
 4. august – Marek Heinz, tšehhi jalgpallur
 12. august – Jesper Grønkjær, taani jalgpallur
 17. august – Thierry Henry, prantsuse jalgpallur
 27. august – Deco, brasiilia päritolu portugali jalgpallur
 28. august – Tiit Ojasoo, eesti teatrilavastaja
 30. august – Félix Sánchez, Dominikaani kergejõustiklane
 27. september – Andrus Värnik, eesti odaviskaja
 1. oktoober – Dwight Phillips, USA kergejõustiklane
 15. oktoober – David Trézéguet, prantsuse jalgpallur
 3. november – Aria Giovanni (Cindy Renee Volk), USA alastimodell ja näitleja
 16. november – Oksana Bajul, ukraina iluuisutaja
 20. november – Mihhail Ivanov, vene murdmaasuusataja
 3. detsember – Adam Małysz, poola suusahüppaja
 8. detsember – Priit Narusk, eesti murdmaasuusataja

 Surnud 

 5. jaanuar – Artur Adson, eesti luuletaja ja näitekirjanik
 8. jaanuar – Helgi Hirv, eesti graafik
 14. jaanuar – Anthony Eden, Suurbritannia poliitik
 14. jaanuar – Anaïs Nin, kirjanik
 21. aprill – Gummo Marx, USA koomik
 5. mai – Ludwig Erhard, Saksamaa poliitik
 7. mai – Francisco Saverio, Parma hertsogliku perekonna pea
 10. mai – Joan Crawford, USA näitleja
 16. juuli – Edgar Velbri, eesti arhitekt, ruumikujundaja ja mööblikunstnik
 2. juuli – Vladimir Nabokov, vene-ameerika kirjanik
 2. juuli – Evald Döring, Eesti sõjaväelane
 19. juuli – Karl Ristikivi, eesti kirjanik
 4. august – Oskar Lõvi, eesti poliitik
 14. august – Aleksandr Luria, Nõukogude psühholoog, neuropsühholoogia rajajaid
 16. august – Elvis Presley, USA laulja ja näitleja
 19. august – Groucho Marx, USA koomik
 16. september – Maria Callas, laulja
 14. oktoober – Bing Crosby, USA laulja
 22. november – August Pulst, eesti maalikunstnik
 25. detsember – Charlie Chaplin, filminäitleja
 27. detsember – Voldemar Panso, eesti näitleja ja lavastaja

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Philip Warren Anderson, Nevill Francis Mott, John Hasbrouck van Vleck
keemia – Ilya Prigogine
meditsiin – Roger Guillemin, Andrzej Wiktor Schally, Rosalyn Yalow
kirjandus – Vicente Aleixandre
rahu – Amnesty International
majandus – Bertil Ohlin, James Meade

 Viited 

 1977

nv:1951 – 2000