Otto Strandman

Otto August Strandman VR III/1 (30. november 1875 Vandu küla, Undla vald, Virumaa – 5. veebruar 1941 Kadrina) oli Eesti poliitik ja diplomaat.

Elulugu
Otto Strandmani isa oli Kadrina kihelkonna Undla valla Neeruti mõisa õpetaja Hans Strandman, ema neiupõlvenimi oli Apfelbaum. Vend Andres Strandman oli Vene Keisririigi teenistuses, 1905. aastal Peterburi Krestõ vangla ülem ja 20. maist 1919 Eesti Kohtuministeeriumi Vangimajade Peavalitsuse inspektor.III. Nimetused, Riigi Teataja nr 33, 27. mai 1919 Tal oli ka õde Anna.Neeruti kooli ajaloost

Ta õppis Tallinna Aleksandri ning Peterburi V ja VII gümnaasiumis, lõpetas eksternina Tallinna kubermangugümnaasiumi. Seejärel töötas kolm aastat Vene Riigipanga Tallinna kontoris.

Aastatel 1899–1901 õppis ta Peterburi Ülikooli ja 1901–1903 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Osales 1905. aasta revolutsioonis, 1905–1909 elas seetõttu pagulasena Šveitsis, Soomes ja mujal Euroopas. 1905. aasta rahutuste järel põgenesid Eestist Konstantin Päts, Voldemar Päts, Jaan Teemant, Peeter Speek, Otto Strandman, Karl Ast, Mihkel Martna jt.

1918 oli Saksa okupatsioonivõimude poolt vangistatud.

Eesti Vabadussõja ajal, 1919. aasta maist novembrini oli sõjaminister.

1924. aastal võeti tema ettepanekul Eesti rahaühikuna kasutusele kroon. Oli Eesti delegaat Rahvasteliidu Assamblee 9. istungil 1928. aastal.

Strandmani saadikuajal Poolas käis novembris 1928 Varssavis eridelegatsioon eesotsas kindralite Johan Laidoneri ja Paul Lillega.

Strandman kuulus Tööerakonda. Riigivanemana käis 1930. aastal visiidil Poolas. Eestisse naastes sattus ta Lätist läbi sõitma seal toimunud rahvaloenduse ajal ning loeti seetõttu loendusel Läti elanikuks.Riigivanem loetakse Läti elanikkude nimekirja... Päevaleht nr 42, 12. veebruar 1930. Lk 3

Oli kurikuulus oma kokkuhoidlikkuse poolest. 

1938 oli Strandman Alalise Rahvusvahelise Kohtu rahvuslik kohtunik.

Ta mürgitas end 5. veebruaril 1941, kui NKVD oli saatnud talle kutse ülekuulamisele. On maetud Tallinna Vana-Kaarli kalmistule. 

 Ametikohad 
1903–1905 advokaat Narvas ja Tallinnas
1904–1905 Tallinna linnavolikogu liige
1909–1917 vandeadvokaat Tallinnas
1917 Tallinna ringkonnakohtu prokurör
1917 Tallinna linnavolikogu liige
1917–1919 Maanõukogu liige
1917–1918 Maanõukogu esimees
1918 Ajutise Valitsuse kohtuminister
1918–1919 Ajutise Valitsuse põllutööminister
1919–1920 Asutava Kogu liige
8. maist 1919 18. novembrini 1919 Eesti Vabariigi peaminister ja sõjaminister (Otto Strandmani esimene valitsus)
1920–1937 I–V Riigikogu liige
28. oktoober 1920 – 25. jaanuar 1921 välisminister ja kohtuminister
1921 I Riigikogu esimees
1924 välisminister, hiljem rahaminister
1927–1929 Eesti saadik Poolas, Tšehhoslovakkias ja Rumeenias
9. juulist 1929 12. veebruarini 1931 Eesti Vabariigi riigivanem (Otto Strandmani teise valitsuse ajal)
1933–1939 Eesti saadik Prantsusmaal, Belgias ja Vatikanis 
1940 Põhja paberi- ja puupapivabrikute direktorOtto Strandman... Rahvaleht, 5. jaanuar 1940, nr 4, lk 3.

Otto Strandman kuulus Estonia Seltsi, Tallinna Vastastikuse Krediitühisuse ja veel mitme ühingu juhtorganitesse.

Tunnustus
 1920 Vabadusristi III liigi 1. järk (14. detsember 1920)
 1921 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
 1928 Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu II aste
 1928 Tartu Ülikooli õigusteaduse audoktor
 1929 Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu II aste
 1930 Kotkaristi I klassi teenetemärk (6. juuni 1930)

Mälestuse jäädvustamine
pisi|Otto Strandmani hauakivi Tallinna Siselinna kalmistul
Otto Strandmani mälestuseks on Tallinnas Roosikrantsi 4a majal mälestustahvel. 2008. aastal ilmus Otto Strandmani portreega Eesti Posti postmark. 2025. aasta suvel püstitati Kadrina rahvamaja kõrvale mälustend.

Isiklikku
Tema abikaasa oli Lydia Strandman (Lydia Hindrikson, 24. august 1889 – 29. juuli 1934). Nad abiellusid 20. veebruaril 1908 ja said kolm last.

 Viited 

Kirjandus
Heikki Tuulik, Jaak Valge. "Otto Strandman 1875–1941". Looming 1989, nr 7, lk 963–973
Jaak Valge. "Eesti üleminek uuele majanduspoliitikale ja Otto Strandmani osa selles". Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised, 1991, nr 1
Eduard Leppik. "Otto Strandmani genealoogia". Imavere 2005
Loone Ots. Eesti riigipead. Tallinn 2012

Välislingid
Otto Strandman Presidendi Kantselei kodulehel

Kategooria:Eesti riigivanemad
Kategooria:Eesti peaministrid
Kategooria:Eesti põllutööministrid
Kategooria:Eesti välisministrid
Kategooria:Eesti kohtuministrid
Kategooria:Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liikmed
Kategooria:Asutava Kogu liikmed
Kategooria:I Riigikogu juhatuse liikmed
Kategooria:II Riigikogu liikmed
Kategooria:III Riigikogu liikmed
Kategooria:IV Riigikogu liikmed
Kategooria:V Riigikogu liikmed
Kategooria:Eesti Tööerakonna poliitikud
Kategooria:Tallinna linnavolikogu liikmed
Kategooria:Eesti saadikud
Kategooria:Eesti saadikud Hispaanias
Kategooria:Eesti saadikud Prantsusmaal
Kategooria:Tallinna Toompea Kaarli koguduse liikmed
Kategooria:Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Kategooria:Vabadusristi III liigi 1. järgu kavalerid
Kategooria:Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti III klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu II astme kavalerid
Kategooria:Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu II astme kavalerid
Kategooria:Tartu ülikooli audoktorid
Kategooria:Eesti represseeritud isikud
Kategooria:Vana-Kaarli kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1875
Kategooria:Surnud 1941