SI-süsteemi ühikud

SI-süsteemi ühikud ehk rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) mõõtühikud jaotuvad põhiühikuteks (meeter, kilogramm, sekund, amper, kelvin, mool ja kandela) ning nendest tuletatud ühikuteks. Tuletatud ühikud moodustatakse SI põhiühikutest vastava füüsikalise suuruse dimensioonivalemi alusel põhiühikute astmete korrutistena (arvkordajaga üks). 22 tuletatud ühikule on antud erinimetused. 

Eestis kasutatavad SI-süsteemi põhiühikud, nendest tuletatud ühikud ning kord- ja osaühikud, samuti nende kasutamise viis on kehtestatud Eesti Vabariigi valitsuse määrusega.

Mõõtühikute tähised (sümbolid) kirjutatakse püstkirjas ilma lõpupunktita. Isikunimed SI-süsteemi ühikute tähistes kirjutatakse suure algustähega.

 SI-süsteemi põhiühikud 

SI-süsteemi kõigi seitsme põhiühiku definitsioonid (määratlused) põhinevad füüsikakonstantide fikseeritud arvväärtustel, mille on kindlaks määranud CODATA. Uued määratlused on esitatud Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo reeglistiku (SI-Brochure) 9. trükis Le Système international d’unités   9e édition, 2019 (prantsuse ja inglise keeles)  ja avaldatud ELi direktiivina 2019/1258. Euroopa Liidu direktiiv 2019/1258, 23. juuli 2019 

Fikseeritud väärtused on kehtestatud selleks, et põhiühikute arvväärusi saaks täpselt väljendada. Fikseeritud on iga konstandi niisugune arvväärtus, mis kehtestamise ajal vastas kõige paremini mõõtmistulemustele. Konstantide fikseeritud arvvääruste ja nende mõõtühikute omavahelise seose kaudu saab põhiühikuid kirjeldada ja matemaatiliselt avaldada.

Põhiühiku nimetusÜhiku tähisMõõdetav suurusMääratlusalusPõhiühiku valem ja seletussekund saegSekundi määratlus põhineb tseesium-133 aatomi häirimata põhioleku ülipeenstruktuuri kahe energiataseme vahelise ülemineku sageduse  fikseeritud arvväärtusel 9 192 631 770, ühik Hz ehk s−1 1 sekund on ajavahemik, mis võrdub tseesium-133 aatomi ülipeenstruktuuri kahe energiataseme vahelise ülemineku 9 192 631 770 võnkeperioodigameeter mpikkusMeetri määratlus põhineb vaakumis leviva valguse kiiruse  fikseeritud arvväärtusel 299 792 458, ühik m · s−1 
1 meeter on pikkus, mille läbib valgus vaakumis 1/299 792 458 sekundi jooksulkilogramm kgmassKilogrammi määratlus põhineb Plancki konstandi  fikseeritud arvväärtusel 6,626 070 15 · 10−34, ühik J · s ehk kg · m2 · s−1, kusjuures meeter ja sekund on määratletud vastavalt  ja  kaudu:1 kilogrammi täpne arvväärtus on kindlaks määratud ,  ja  fikseeritud arvväärtustegaamper AvoolutugevusAmpri määratlus põhineb elementaarlaengu (elektroni laengu)  fikseeritud väärtusel 1,602 176 634 · 10−19, ühik kulon (C) ehk ampersekund (A · s) 
Voolutugevus on 1 amper, kui voolujuhi ristlõiget läbib sekundis 1/(1,602 176 634 · 10−19) ≈ 6,2 · 1018 elektronikelvin Ktermodünaamiline temperatuurKelvini määratlus põhineb Boltzmanni konstandi  fikseeritud arvväärtusel 1,380 649 · 10−23, ühik J · K–1  ehk kg · m2 · s−1  

1 kelvin vastab termodünaamilise temperatuuri niisugusele muutusele, mis kaasneb termilise energia muutusega 1,380 649 · 10−23 džauli võrra.mool molainehulkMooli määratlus põhineb Avogadro arvu  fikseeritud arvväärtusel 6,022 140 76 · 1023, ühik mol−1  
1 mool on ainehulk, milles sisaldub Avogadro arvuga võrdne arv elementaarseid objekte (molekule, aatomeid, elektrone)kandela cdvalgustugevusKandela määratlus põhineb 540 · 1012 Hz sagedusega monokromaatilise kiirguse valgusviljakuse  fikseeritud arvväärtusel 683, ühik lm · W−1 ehk cd · sr · kg−1  · m−2  · s3  
1 kandela on valgustugevus, millega teatud kindlas suunas kiirgab 540 · 1012-hertsise sagedusega kiirguse allikas, kui tema kiirgustugevus selles suunas on 1/683 W · sr−1 (vatti steradiaani kohta)

 Erinimetustega tuletatud SI-süsteemi ühikud 
Erinimetustega tuletatud ühikuid võib kombineerida põhiühikute ja teiste tuletatud ühikutega, näiteks džaul = njuuton × meeter (N∙m). 
 Ühiku nimetus Ühiku tähis Füüsikaline suurus Avaldis teiste SI ühikute kaudu Avaldis SI põhiühikute kaudu1 radiaan rad nurk m/mdimensioonita steradiaan sr ruuminurk m2/m2 dimensioonita herts Hz sagedus 1/s s−1 njuuton N jõud J/m kg⋅m⋅s−2 paskal Pa rõhk, pinge N/m2 m−1⋅kg⋅s−2 džaul J energia, mehaaniline töö, soojushulk 2 N⋅m; W⋅s m2⋅kg⋅s−2 vatt W võimsus, kiirgusvoog 3 J/s; V⋅A kg⋅m2⋅s−3 kulon C elektrilaeng s⋅A s⋅A volt V pinge, elektromotoorjõud W/A; J/C  m2⋅kg⋅s−3⋅A−1  farad F mahtuvus C/V m−2⋅kg−1⋅s4⋅A2  oom Ω takistus, impedants, reaktiivtakistus V/A m2⋅kg⋅s−3⋅A−2 siimens S elektrijuhtivus 1/Ω m−2⋅kg−1⋅s3⋅A2 veeber Wb magnetvoog V∙s m2⋅kg⋅s−2⋅A−1 tesla T magnetiline induktsioon, magnetvootihedus Wb/m2   kg⋅s−2⋅A−1 henri H induktiivsus Wb/A  m2⋅kg⋅s−2⋅A−2 Celsiuse kraad °C Celsiuse temperatuur 4 K luumen lm valgusvoog   cd⋅sr cd luks lx valgustustihedus, valgustatus lm/m2 m−2⋅cd bekrell Bq radioaktiivse aine aktiivsus 1/s s−1 grei Gy (ioniseeriva kiirguse) neeldumisdoos  J/kg  m2⋅s−2 siivert Sv ekvivalentne kiirgusdoos  J/kg  m2⋅s−2 katal kat katalüütiline aktiivsus mol/s  s−1⋅mol1 Ühikud esitatakse põhiühikute defineerimise ametlikus järjestuses (m, kg, s, A, K, mol, cd).2 Elektri- ja soojusenergeetikas kasutatakse energiaühikuna W·s ja selle kordühikuid (nt kWh, MWh).3 Elektrienergeetikas kasutatakse võimsuse ühikuna erinimetusega ühikut voltamper (V·A) vahelduvvoolu näivvõimsuse tähistamiseks ja ühikut varr (var) vahelduvvoolu reaktiivvõimsuse tähistamiseks.4 Celsiuse temperatuur  arvutatakse ümber termodünaamiliseks temperatuuriks  valemiga .

 Erinimetustega SI detsimaalsed kord- ja osaühikud 
 Suurus  Ühiku nimetus  Ühiku tähis  Väärtusmaht (ruumala)  liiter  l, L*1  1 l = 1 dm3 = 10−3 m3mass  tonn  t  1 t =1 Mg = 103 kg *1 Eelistada tuleb tähist «l». Tähis «L» on kasutamiseks juhtudel, kui trükitehnilistel põhjustel võivad liitri tähis ja arv 1 segi minna.

 SI ühikutest moodustatud mittedetsimaalsed kord- ja osaühikud 

 Suurus  Ühiku nimetus  Ühiku tähis  VäärtusTasanurktäispööre 1 täispööre = 2π rad goongon1 gon = (π/200) rad kraad°1° = (π/180) rad minut'1' = (1/60)° sekund"1" = (1/60) 'Aegminutmin1 min = 60 s tundh1 h = 60 min = 3600 s ööpäevd1 d = 24 h = 86 400 s 

 SI-süsteemi ühikutega seotud piiratud kasutusalaga ühikud 
 Suurus  Ühiku nimetus  Ühiku tähis  VäärtusSüsteemi optiline tugevusdioptriadpt 1 dpt = 1 m−1Kõlvikute ja ehitusaluse maa pindalaaara1 a = 100 m2hektarha1 ha = 10 000 m2Pärlite ja vääriskivide masskaraatct1 ct = 2∙10−4 kg Õhurõhk, vererõhk millimeeter elavhõbedasammastmm Hg1 mm Hg = 133,322 PaMõjuristlõige aatomifüüsikasbarnb1 b = 10−28 m2 Elektronide seoseenergia elektronvolt eV 1 eV = 1,602 176 634∙10−19 J

 Muid mittesüsteemseid (SI-väliseid) mõõtühikuid 
Teaduse ja tehnika eri valdkondades on peale SI ühikute kasutusel veel mõningaid mittesüsteemseid ühikuid. 
Pikkuse ühikud:
ongström (Å), 1 Å = 0,1 nm = 10−10 m
astronoomiline ühik (ua), 1 ua = 1,495 978 707∙1011 m
Rõhu ühikud:
atmosfäär (atm), 1 atm = 760 mm Hg = 1013,25 hPa = 101 325 Pa
baar (bar), 1 bar = 105 Pa = 0,1 MPa
Logaritmilised ühikud (peamiselt akustikas ja elektrotehnikas):
 bell (B) ja detsibell (dB), 1 dB = 0,1 B (suuruse väärtuse ja samanimelise lähtevääruse suhte kümnendlogaritm
 neeper (Np) (suuruse kahe väärtuse suhte naturaallogaritm); 1 Np = 4,343 dB (heliintensiivsuste ja elektrivõimsusete korral, 1 Np = 8,686 dB (helirõhkude ja elektripingete korral)
 Helivaljuse ühikud:
 foon (phon)
 soon (sone) (valjusele 1 sone vastab valjus 40 phon)
 Ühikud infotehnoloogias:
bitt (bit), andmehulga mõõtühik
bait (B), kaheksast bitist koosnev andmehulga ja salvestusmahu mõõtühik

 Vaata ka 
 SI-süsteemi põhiühikud
 Ühikute detsimaaleesliited
 Vanade ja vähemlevinud mõõtühikute loend

 Viited