Kiviõli

Kiviõli on linn Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Linn on rajatud 1922. aastal, linnaõigused sai 1946. aastal. Aastatel 1957–1991 kuulus Kiviõli Kohtla-Järve linna koosseisu.

Kiviõli linn on nime saanud Teise maailmasõja eelse aktsiaseltsi Eesti Kiviõli järgi.

Linna koosseisus on ka Küttejõu ja Varinurme linnaosa, mis on Kiviõliga liidetud.

Kiviõli järgi on nimetatud Kukruse lademe Kiviõli kihistik.Stratigraafia terminoloogia

Linna territoorium on kuulunud Lüganuse kihelkonda.

 Rahvastik 
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnaelanikest venelasi 51% ja eestlasi 39,4%.

Seisuga 1. jaanuar 2010 oli linnas 6606 elanikku. Võttes arvesse rännet, oli elanike arv 5845.

+ Kiviõli elanikkonna rahvuslik koosseis aastatel 1970–2011Rahvus1970Население районов, городов и поселков городского типа Эстонской ССР : по данным Всесоюзной переписи населения на 15 января 1970 года. Таллинн, 1972.1979Eesti Vabariigi maakondade, linnade ja alevite rahvastik. 1. osa, Rahvaarv rahvuse, perekonnaseisu, hariduse ja elatusallikate järgi : 1989. a. rahvaloenduse andmed : statistikakogumik. Tallinn, 1990, lk 271989Eesti Vabariigi maakondade, linnade ja alevite rahvastik. 1. osa, Rahvaarv rahvuse, perekonnaseisu, hariduse ja elatusallikate järgi : 1989. a. rahvaloenduse andmed : statistikakogumik. Tallinn, 1990, lk 3220002011arv % arv % arv % arv % arv % eestlased 5789  51,91  4914  44,47  3958  38,09  2921  39,45  2179  38,68 venelased 4431  39,73  5184  46,91  5369  51,67  3793  51,22  3020  53,60 ukrainlased 152  1,36  228  2,06  308  2,96  157  2,12  109  1,93 soomlased 368  3,30  348  3,15  308  2,96  193  2,61  100  1,77 valgevenelased 93  0,83  139  1,26  184  1,77  119  1,61  79  1,40 leedulased 18  0,16  27  0,24  24  0,25  17  0,23  14  0,25 poolakad ...  ...  26  0,24  22  0,21  11  0,15  7  0,12 tatarlased ...  ...  13  0,12  26  0,25  14  0,19  7  0,12 lätlased 41  0,37  25  0,23  19  0,18  10  0,14  10  0,18 sakslased ...  ...  74  0,67  83  0,80  46  0,62  49  0,87 juudid 13  0,12  11  0,10  10  0,10  3  0,04  2  0,04 muud 248  2,22  61  0,55  79  0,76  121  1,63  58  1,03 Kokku 11 153  100  11 050  100  10 390  100  7405  100  5634  100

 Põlevkivitööstus 
Linna lääneservas paikneb Kiviõli Keemiatööstus.

Kiviõli kõige tuntumateks objektideks võib pidada Kiviõli tuhamägesid, mis on tekkinud seoses põlevkivitööstusega. Mägede kõrgus on 138 ja 135 m; tegu on Baltikumi kõrgeimate hulka kuuluvate tehismägedega.

1920. aastal anti Põhja Paberi- ja Puupapivabrikule luba alustada maardlauuringuid Sonda ja Püssi raudteejaama vahelisel maa-alal. 1922. aastal sai ettevõte loa Püssis AS Küttejõud põlevkivikaevanduse rajamiseks.
pisi|Kiviõli 1936. aastal
1922. aastal andis Põhja Paberi- ja Puupapivabrik kõik õigused ja kohustused üle aktsiaseltsile Eesti Kiviõli, mis rajas Erra-Sala küla maadele põlevkivikarjääri, kus alustas põlevkivi avakaevandamist. 1924. aastal alustas Eesti Kiviõli põlevkivi termilist töötlemist. 1927. aastal ehitati esimene katseline tunnelahi, mille võimsus oli 75 tonni põlevkivi ööpäevas. 1928. aastal hakati tööstuse läheduses jõudsalt kasvanud asulat nimetama Kiviõliks.Kiviõli Keemiatööstuse tekkelugu, 1920-1930, www.keemiatoostus.ee (vaadatud 10.08.2020) Kiviõli raudteejaam rajati raudteepeatusena 1920. aastatel. Raudteejaam kujunes sellest esimeste aastakümnete jooksul seoses Eesti põlevkivitööstuse arenemisega. Raudteejaama areng oli seotud eeskätt õlitehase ja kaevanduse vajadustega. 1939. aastal oli ettevõtte toodang 132 000 tonni. Ettevõttes töötas 200–250 inimest.

1940. aastal ettevõte riigistati ja selle baasil moodustati Kiviõli Põlevkivikeemiatehas.
pisi|
pisi|Kiviõli Põlevkivikeemiatehas, 2007

1941. aastal hõivasid Saksa väed tehase, kogu Ida-Viru põlevkivibassein läks üle ettevõttele Baltische Ölgesellschaft in Estland ja järgmise kolme aasta jooksul ehitasid sakslased tööstuskompleksi koos kahe uue tunnelahju, kaheksa gaasigeneraatori ning jõujaamaga. Saksa okupatsiooni ajal rajati Kiviõli kaevandusse uus ringliiklusega šahtiõu. Saksa vägede lahkumisel purustati kaevandus ja tehas ning uputati Kiviõli ja Küttejõu kaevandused.

1944. aastal hakati kaevandust ja tehast rekonstrueerima. 1945. aastal alustasid tööd kaks uut tunnelahju ning toodangut hakkas taas andma ka bensiinitsehh. 1947. aastal anti käiku veel üks tunnelahi ja soojuselektrijaam. 1951. aastal ühendati Kiviõli ja Küttejõu kaevandused ja 1955. aastal valmis kaevanduse uus administratiiv-olmehoone.

 Vaata ka 
 Kiviõli Arena
 Kiviõli I Keskkool
 Kiviõli Vene Gümnaasium
 Kiviõli Tamme Auto
 Kiviõli raudteejaam
 Kiviõli linnastaadion
 Kiviõli lipp
 Kiviõli vapp
 Kiviõli Peetri kirik

 Viited 

 Kirjandus 
 Kiviõli ja Küttejõu linnaks. Uus Eesti, 29. juuli 1938, nr 205, lk 8.

 Välislingid 

 Kiviõli 360° aeropanoraam/aerofoto

Kategooria:Eesti linnad