1. veebruar

1. veebruar on Gregoriuse kalendri 32. päev. Juliuse kalendri järgi 19. jaanuar (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
1577 – Liivi sõda. Pirita klooster, mis oli sõjas juba varem kõvasti kannatada saanud, purustati venelaste poolt lõplikult.
 1814 – Tartu tähetornis alustati süstemaatilisi vaatlusi.Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 118
 1842 – Vene keiser Nikolai I andis karmi korralduse, et Liivimaa aadlikud peavad parandama talupoegade olukorda.Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 126 
1919 – Lõunarinde pealetungil, mis algas 30. jaanuaril, vabastas Rahvavägi Valga ja Võru.
1925 – tööd alustas Helme Põllutöökool.
1935 – Eesti Spordi Keskliidu esimees Karl Terras kuulutas Eesti Talimängud avatuks.
1936 – Eesti jalgpalli rahvusmeeskonna treeneriks sai Bernhard Rein.ESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014)
1937 – Hans Põldmäe valiti Tallinna põllumeeste konvendi esimeheks.
1945 – taas hakkas ilmuma ajakiri Looming.
1946 – Tallinnas asutati ENSV Riiklik Teatriinstituut.
1990 – Noorte Hääle asemel hakkas ilmuma Päevaleht.
1990 – Eestis võeti kasutusele kohalikele elanikele mõeldud ostukaardid.
1992 – riigis lõpetati piimasaaduste doteerimine, mistõttu piimakaupade hinnad tõusid juba järgmisel päeval.
1993 – Tartus alustas tegevust Teoloogia Akadeemia, mille direktoriks valiti Eenok Haamer. Kooli eesmärk oli kõrgharidusega usuõpetajate ettevalmistamine.
1993 – reislaev Estonia tegi Esimese reisi Stockholmi ja Tallinna vahel.
1996 – Orust Jõhvi viivas bussis lendas omavalmistatud lõhkekehaga õhku oletatav mõrvar, kes oli varem ilmselt tapnud kolm inimest. Bussis said 14 inimest vigastada.
1998 – jõustus 12. juunil 1995 Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti vahel sõlmitud assotsieerumisleping ehk niinimetatud Euroopa leping.

Maailmas
1411 – sõlmiti Toruńi rahu.
1587 – Inglise kuninganna Elizabeth I kirjutas alla Šotimaa kuninganna Mary hukkamiskäsule.
1702 – Savoia Eugen viis läbi röövretke Cremonasse Itaalias.
1775 – Böömimaa talupojad alustasid pärisorjusevastast ülestõusu.
1790 – esimest korda tuli kokku USA ülemkohus.
1793 – Prantsusmaa kuulutas sõja Inglismaale ja Hollandile.
1814 – Filipiinidel purskas Mayoni vulkaan, põhjustades umbes 1200 ohvrit.
1884 – avaldati sõnaraamatu "Oxford English Dictionary" esimene vihik.
1893 – USA-s valmis Thomas Alva Edisoni ehitatud maailma esimene filmistuudio Black Maria.
1893 – Kreetal puhkes Türgi-vastane ülestõus.
1913 – New Yorgis avati maailma suurim raudteejaam.
1915 – Suurbritannia hakkas esimesena maailmas kasutama passides isikufotosid.
1924 – Suurbritannia tunnustas Nõukogude Liidu kommunistlikku valitsust.
1935 – Londonis leidis aset Inglise-Saksa konverents, mille teemaks oli Saksamaa taasrelvastumine.
1935 – Itaalia saatis oma väed Ida-Aafrikasse.
1942 – USA valitsuse raadiojaam Voice of America andis Suurbritanniast eetrisse oma esimese saksakeelse programmi.
1946 – ÜRO esimeseks peasekretäriks valiti Norra sotsialist Trygve Lie.
1946 – kuulutati välja Ungari Vabariik.
1978 – Soome president Urho Kekkonen asus täitma oma viiendat ametiaega.
1979 – ajatolla Rūḩollāh Khomeynī saabus Teherani.
1992 – USA president George Bush ja Venemaa president Boriss Jeltsin kirjutasid alla Camp Davidi deklaratsioonile, millel oli kirjas, et USA ja Venemaa ei ole enam vaenlased.
1995 – Hollandis olid suured üleujutused, selle tagajärjel lahkus oma kodudest ligi 250 000 inimest.
1996 – president Jacques Chirac teatas, et Prantsusmaa tuumakatsetused on alatiseks lõppenud.
1997 – Senegalis kukkus alla kohaliku lennufirma lennuk, mille pardal oli ka Euroopa turiste. Hukkus vähemalt 20 ja viga sai 30 inimest.
1998 – Costa Rica presidendiks sai Miguel Angel Rodriguez.
2003 – toimus kosmosesüstiku Columbia katastroof.

 Sündinud 

1690 – Francesco Maria Veracini, itaalia helilooja
1878 – Alfréd Hajós, ungari ujuja
1884 – Jevgeni Zamjatin, vene kirjanik
1901 – Clark Gable, ameerika filminäitleja
1916 – Rudolf Bruus, Eesti sõjaväelane
1922 – Leili Andre, eesti luuletaja ja lastekirjanik
1931 – Boriss Jeltsin, vene poliitik
1939 – Jekaterina Maksimova, vene baleriin
1965 – Brandon Lee, ameerika näitleja
1965 – Stephanie, Monaco printsess
1968 – Lisa Marie Presley, ameerika laulja ja näitleja
1968 – Hillar Zahkna, eesti laskesuusataja ja treener
1972 – Christian Ziege, saksa jalgpallur
1979 – Aino Kaisa Saarinen, soome murdmaasuusataja
1986 – Johan Vonlanthen, šveitsi jalgpallur
1994 – Harry Styles, briti muusik (One Direction)

 Surnud 

 1908 – Carlos I, Portugali kuningas
 1917 – Georg Andreas Bull, norra arhitekt ja ehitusinsener
 1920 – Vladimir Puriškevitš, vene poliitik
 1954 – Eugen Fridolin, Eesti riigikohtunik
 1957 – Friedrich Paulus, Saksamaa sõjaväelane
 1981 – Hans Kalm, eesti sõjaväelane
 2014 – Maximilian Schell, Austria–Šveitsi näitleja
 2025 – Horst Köhler, Saksamaa poliitik, aastatel 2004–2010 Saksamaa liidupresident

 Pühad 
...

 Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +6,0 °C (1914)
Tallinna miinimumtemperatuur –30,8 °C (1956)
Tartu maksimumtemperatuur +10,0 °C (1917)
Tartu miinimumtemperatuur –35,1 °C (1956)

Viited

Veebruar 01