Port-au-Prince

Port-au-Prince on Haiti pealinn, suurim linn, majanduskeskus ja suurim sadamalinn, Läänedepartemangu keskus looduslikult kaunis kohas Gonaїves'i lahe ääres.

Suur osa linnast hävis 2010. aasta Haiti maavärinas, nii et linn on tarvis uuesti üles ehitada.

 Rahvastik 

 Elanike arv 
1995. aasta andmetel oli linnas 846 200 ja 1986. aastal arvestuslikult 457 600 elanikku.

 Sotsiaalsed olud 
Eliit elab põhiliselt kesklinnas. Keskklass praktiliselt puudub. Mustanahalised linnatöölised on väga vaesed ja elavad veel halvemini kui talupojad. Maalt voolab inimesi pidevalt juurde, mis teeb olukorra veel hullemaks. Vaestelinnaosades on kohalikeks keskusteks voodoo-preestrite majad.

Port-au-Prince on ainuke Haiti linn, kus on kanalisatsioon.

 Majandus 
Port-au-Prince'is või linna lähistel toodetakse kangaid, puuvillaseemneõli, jahu, suhkrut, seepi ja tsementi. Linnast eksporditakse kohvi ja suhkrut.

Linnas on mitmeid luksushotelle. Port-au-Prince'il on lennuühendus peamiste Kariibi mere saartega, Kanada, USA ja Šveitsiga. Turismiäri on sõltuvuses poliitilisest olukorrast.

 Haridus 
Port-au-Prince'is on Haiti Ülikool, mis on asutatud 1944. aastal.

 Vaatamisväärsused 
2010. aasta Haiti maavärinas said paljud linna vaatamisväärsused kannatada.

Port-au-Prince'is leidub nii tavalisi büroohooneid, viktoriaanlikke piparkoogimaju kui ka modernseid eramuid.

Linna keskväljak on Place du Champ-de-Mars. Selle ääres on Rahvuspalee ja kasarmud, väljakul on iseseisvussõdade kangelase Jean-Jacques Dessalines'i mälestussammas.

Vaatamisväärsused on ka Rauaturg, Notre Dame'i katedraal (basiilika; pärast maavärinat varemetes), Rahvusarhiiv, Rahvusraamatukogu, Rahvusmuuseum (pärast maavärinat varemetes) ja sadamakai.

 Ajalugu 
pisi|Port-au-Prince'i satelliidipilt

Linna rajasid 1749. aastal prantslastest suhkrurooistanduste omanikud ning panid sellele nimeks L'Hôpital. 1750. ja 1771. aastal sai linn kannatada maavärinates.

1770. aastal viidi Prantsuse koloonia Saint-Domingue'i (praegune Haiti) pealinn Cap-Haїtienist L'Hôpitali üle.

1804. aastal sai linn vastiseseisvunud Haiti riigi pealinnaks.

1807. aastal avati sadam väliskaubandusele.

1861. aastal rajati Port-au-Prince'i piiskopkond.

1987. aastal, enne vabasid valimisi, oli linnas vägivallapuhang, milles hukkus sadu inimesi.

2004. aasta veebruaris oli Haitis kodusõda. Kui mässulised jõudsid linna lähistele, põgenes president Jean-Bertrand Aristide 29. veebruaril. Linnas tekkis kaos.

12. jaanuaril 2010 leidis aset 2010. aasta Haiti maavärin, mis purustas suure osa hoonetest ning nõudis kümneid tuhandeid ohvreid.

 Kultuur 
Port-au-Prince'is on sündinud filmirežissöör ja -stsenarist Raoul Peck.

Port-au-Prince'ist on juttu Graham Greene'i raamatus "Komödiantide tund" (1966). Teos on ekraniseeritud; filmis mängisid Liz Taylor ja Richard Burton.

Kategooria:Haiti linnad
Kategooria:Pealinnad
Kategooria:Sadamalinnad