18. veebruar

18. veebruar on Gregoriuse kalendri 49. päev. Juliuse kalendri järgi 5. veebruar (1901–2100).

 Sündmused 
Eestis
1268 – Virumaal Rakvere lähistel  toimunud lahingus Novgorodi ja Pihkva vägedega langes Tartu piiskop Alexander, kuid lahingus sai vene vägi lüüa.
 1883 – toimus Eesti Üliõpilaste Seltsi esimene ametlik koosolek. 
1918 – ööl vastu 18. veebruari võttis Saksa Põhjakorpuse juhataja kindral Adolf von Seckendorff Kuressaares vastu Haapsalus asunud Vene armee I eesti polgu komandöri, polkovnik Ernst Põdderi poolt läkitatud saadikud Eduard Alveri ja Oskar Mamersi, kes teatasid eesti rahvusväeosade poolt plaanitavast rinde avamisest pealetungiks valmistuvatele Saksa vägedele. See kohtumine valmistas ette tingimused Eesti Vabariigi väljakuulutamiseks 24. veebruaril 1918.
1919 – Eesti ja Läti valitsused sõlmisid Tallinnas kokkuleppe läti rahvusväeosade loomiseks Eesti sõjaväe koosseisus.
1921 – tegevust alustas Eesti Foto-Klubi.
1929 – Tallinnas algas põllumeeste kuues kongress.
  1929 – vaimuhaige Bernhard Kleesmann üritas tungida Toompea lossi, pussitas valvepolitseinikku ja suri kuulihaava tagajärjel.
1931 – hakkas ilmuma hommikuleht Sõnumed.
 1935 – toimus uue põhimääruse saanud Kehakultuuri Sihtkapitali Valitsuse esimene koosolek, kus juhatuse esimeheks valiti Karl Terras.ESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014)
1937 – Rahvuskogu alustas tegevust.
 1937 – Pärnus asutati spordiselts Kalev.
 1940 – Eesti Jalgpalli Liitu 10 aastat juhtinud Ado Anderkopp astus tagasi ja tema asemele valiti kindralmajor Johannes Orasmaa.
1943 – riigiminister Alfred Rosenberg andis määruse, mille järgi Eestis, Lätis ja Leedus oli eraomandus üldiselt uuesti lubatud.
2012 – kaitseminister Mart Laari tabas insult.http://uudised.err.ee/index.php?06246277
2012 – Tallinnas toimus poliitilise ühenduse Eesti Rahvuslik Liikumine üldkoosolek, millel otsustati ühineda Eestimaa Rahvaliiduga ja moodustada ühinemisel uus erakond Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nime all.
2014 – Eesti välisminister Urmas Paet ja Venemaa välisminister Sergei Lavrov allkirjastasid Moskvas Eesti-Venemaa piirilepingu.

Maailmas
535 – arvatav kuupäev, mil Krakatau hiidpurskega tekkis Sunda väin.
1519 – Hernán Cortés võttis Kuubalt suuna Mehhikosse.
1814 – Prantsuse keiser Napoleon I purustas Montereau' lahingus Austria-Vestfaali ühisväed.
1841 – Ameerika Ühendriikide Senatis algas esimene filibuster (maratonkõne), mis kestis 11. märtsini.
1846 – Galiitsias algas talupoegade ülestõus.
1859 – prantslased okupeerisid Saigoni.
1861 – Vittorio Emanuele II krooniti Itaalia kuningaks.
1879 – puhkes ülestõus Egiptuse kediivi vastu.
1916 – Esimene maailmasõda: Kamerunis alistusid sealsed viimased Saksa väeüksused.
1930 – USA harrastusastronoom Clyde Tombaugh avastas Päikesesüsteemi taevakeha Pluuto, mida loeti Päikesesüsteemi üheksandaks planeediks (2006. aastal kvalifitseeriti ümber kääbusplaneediks).
1932 – Jaapan kuulutas välja Mandžuuria iseseisvuse. Sisuliselt tähendas see Jaapani vasallriigi moodustamist varem Hiinale kuulunud aladel.
1943 – Saksamaa propagandaminister Joseph Goebbels kutsus Berliini spordipalees peetud kõnes üles totaalsele sõjale.
1952 – Kreeka ja Türgi said NATO liikmeteks.
1960 – Ameerika Ühendriikides Squaw Valleys avati 13. taliolümpiamängud.http://corporate.olympics.com.au/games/squaw-valley-1960
1965 – Gambia kuulutas ennast Suurbritanniast sõltumatuks.
1979 – Saharas sadas lund. Pooletunnine torm Lõuna-Alžeerias peatas liikluse. Mõne tunniga lumi sulas.
1997 – Aserbaidžaani ja Gruusia esindajad kirjutasid alla sõprus- ja koostöölepingule.
2006 – Indias ja Prantsusmaal avastati esimesed linnugripi surmava vormi H5N1 juhtumid.
2006 – Rolling Stones pidas oma A Bigger Bang-Tour'il Rio de Janeiros Copacabanal kõigi aegade suurima kontserdi ligi 1,2 miljonilise publiku ees.
2010 – Nigeris toimus relvastatud riigipööre, mille tulemusel haaras võimu rühmitus Supreme Council for the Restoration of Democracy, kes vangistas president Tandja Mamadou ning peatas põhiseaduse kehtimise.
2012 – Läti põhiseaduse referendum: Lätis toimus rahvahääletus vene keelele ametliku staatuse andmise küsimuses. Poolt hääletas 273 347 inimest (24,88%) ja vastu 821 722 (74,8%). Kehtetuid sedeleid oli 3524 (0,32%). Referendumil osales 71,1% hääleõiguslikest kodanikest.http://www.tn2012.cvk.lv/report-results.html

 Sündinud 

 1516 – Mary I, Inglismaa kuninganna 1553–1558
 1602 – Per Brahe, Rootsi ja Soome riigitegelane ja väejuht
 1632 – Giovanni Battista Vitali, itaalia helilooja ja viiulikunstnik
 1745 – Alessandro Volta, itaalia füüsik
 1797 – John Bell, USA poliitik ja sõjaminister 1841
 1883 – Nikos Kazantzakis, kreeka kirjanik
 1898 – Enzo Ferrari, itaalia võidusõitja ja autofirma Ferrari asutaja
 1902 – Gustav Ränk, eesti etnoloog
 1903 – Nikolai Podgornõi, NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees 1965–1977
 1906 – Hamazasp Babadžanjan, Nõukogude sõjaväelane
 1909 – Matti Järvinen, soome odaviskaja, olümpiavõitja 1932
 1913 – Artur Axmann, saksa riigiametnik, Hitlerjugendi juht 1940–1945
 1921 – Ilo Käbin, eesti kirurg
 1922 – Juhan Smuul, eesti kirjanik
 1924 – Evald Iljenkov, vene filosoof
 1928 – Kalju-Hillar Suur, eesti fotograaf
 1928 – Tatjana Hallap, eesti tõlkija
 1932 – Miloš Forman, tšehhi-USA filmirežissöör ja stsenarist
 1933 – Yoko Ono, jaapani päritolu USA kunstnik ja laulja, John Lennoni abikaasa
 1938 – István Szabó, ungari filmirežissöör
 1939 – Ella Summatavet, eesti nahakunstnik
 1941 – Mati Nuude, eesti tõstja ja laulja
 1943 – Juhan Sillaste, eesti majandusteadlane
 1947 – Mart Humal, eesti muusikateadlane
 1947 – Aarne Männik, eesti helilooja
 1950 – Cybill Shepherd, USA filminäitleja
 1953 – Mihkel Mutt, eesti kirjanik
 1954 – John Travolta, USA filminäitleja
 1958 – Tarmo Loodus, Eesti poliitik ja pedagoog, siseminister 1999–2002
 1960 – Gazebo, itaalia laulja ja helilooja
 1964 – Agur Kruusing, eesti maalikunstnik
 1964 – Matt Dillon, USA filminäitleja
 1968 – Molly Ringwald, USA filminäitleja
 1975 – Gary Neville, inglise jalgpallur
 1980 – Carita Vaikjärv, eesti näitleja
 1980 – Aivar Anniste, eesti jalgpallur

 Surnud 

 999 – Gregorius V, paavst 996–999
 1268 – Alexander, Tartu piiskop
 1405 – Timur, mongoli valitseja
 1546 – Martin Luther, saksa usureformaator
 1564 – Michelangelo, itaalia maalikunstnik, skulptor, luuletaja ja arhitekt
 1612 – Vincenzo I Gonzaga, Mantova hertsog 1587–1612
 1883 – Conrad Hoff, saksa maalikunstnik
 1890 – Gyula Andrássy, Austria-Ungari poliitik
 1900 – Eugenio Beltrami, itaalia matemaatik
 1932 – Friedrich August III, Saksimaa kuningas 1904–1918
 1939 – Jaan Lõo, eesti luuletaja ja kohtutegelane
 1954 – Voldemar Mägi, eesti maadleja
 1959 – Gago Coutinho, portugali lennunduspioneer
 1967 – Robert Oppenheimer, USA füüsik
 1973 – Frank Costello, USA maffiaboss
 1991 – Hele Rähn, eesti laulja ja näitleja
 2006 – Richard Bright, USA filminäitleja
 2026 – Jan Timman, hollandi maletaja

 Pühad 
 Katoliku kirikus püha Siimoni ja Fra Angelico mälestuspäev
 Õigeusu kirikus pühade paavstide Leo I ja Johannes IV mälestuspäev
 Luteri kirikus Martin Lutheri mälestuspäev
 Gambia iseseisvuspäev (1965)

 Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +7,0 °C (2020)
Tallinna miinimumtemperatuur –28,9 °C (1954)
Tartu maksimumtemperatuur +6,3 °C (2020)
Tartu miinimumtemperatuur –31,9 °C (1900)

 Viited 

Veebruar 18