Lõuna-Jüütimaa maakond

Lõuna-Jüütimaa oli aastatel 1970–2006 maakond Taanis Jüütimaal. Lõunas piirnes see Saksa liidumaa Schleswig-Holsteiniga, põhjas Ribe ja Vejle maakonnaga.

Maakond moodustati 1970 Haderslevi, Tønderi, Åbenrå ja Sønderborgi maakonna ühendamisel.

Aastal 2007 läks maakonna ala Lõuna-Taani piirkonna koosseisu.

Rahvastiku tihedus on 64,2 in/km².

Maavanem (amtsborgmester) oli viimati Carl Holst.

 Haldusjaotus 

Maakonnas oli 23 valda.

Maakond koosnes järgmistest valdadest:

 Rahvastik 

Lõuna-Jüütimaal elab saksa vähemus.

Suuremad linnad on Sønderborg, Padborg, Tønder, Åbenrå ja Haderslev.

Elanike arv on (1. jaanuari seisuga) olnud:

 1980: 249 949
 1985: 249 665
 1990: 250 612
 1995: 251 992
 1999: 253 771
 2000: 253 482
 2003: 253 013

 Ajalugu 
Lõuna-Jüütimaa moodustab ajaloolise Schleswigi põhjaosa, mistõttu seda nimetatakse ka (eriti kohaliku saksa vähemuse poolt) Põhja-Schleswigiks (Nordschleswig). Taanlased väldivad seda nimetust, küll aga nimetavad taani vähemusega Saksamaa piirkonda Lõuna-Schleswigiks (Sydslesvig).

Pärast Teist Schleswigi sõda liideti piirkond 1864. aastal Preisimaaga, ning sellest sai Schleswig-Holsteini provintsi osa. Taanlased kipuvad kogu Schleswig-Holsteini nimetama Lõuna-Jüütimaaks.

Pärast Esimest maailmasõda läks see piirkond 1920 rahvahääletusega tagasi Taanile, mis oli sõjas olnud neutraalne, kuid oli säilitanud territoriaalsed pretensioonid 1864. aastast.

 Muud 
Piirkonnas asus ka 14. sajandil Taani kuninganna Margarete poolt Gerhardile hertsogitiitli andmisega moodustunud Lõuna-Jüütimaa hertsogkond.

Møgltønderis on kuningliku perekonna loss.

Padborgis (saksa keeles Pattburg) on raudtee piirijaam.

 Välislingid 
 Maakonna koduleht

Kategooria:Taani geograafia