Valga

pisi|Valga Keskraamatukogu (Zenckeri villa)
Valga on maakonnalinn Lõuna-Eestis Eesti-Läti piiril ja Pedeli jõe ääres, Valga maakonna ja Valga valla halduskeskus. Eesti kõige lõunapoolsem linn.

Enne iseseisva Eesti ja Läti riigi teket moodustas Valga koos Valkaga ühtse linna.

Kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal oli Valga iseseisev omavalitsusüksus. 2017. aastal ühinesid Valga linn, Õru, Tõlliste, Karula ja Taheva vald Valga vallaks. Valga viimane linnapea oli Kalev Härk.

Valgas tegutsevad Valga Põhikool, Valga Gümnaasium, Valga Priimetsa Kool, Valga Muusikakool, Valga Muuseum, Valga haigla, Valga Keskraamatukogu ning Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus. Linnas asub Valga raudteejaam ja selle juures tegutseb Valga depoo.

Ajaloolise linnasüdame kaitseks on moodustatud Valga linnatuumiku muinsuskaitseala. 

 Elanike arv 
 1922: 9500
 1934: 10 800
 1939: 10 419 (5762 naist ja 4657 meest; 1. detsember, aadressibüroo andmed)
 1940: 10 402 (5760 naist ja 4642 meest; 1. jaanuar, aadressibüroo andmed)
 1959: 13 300
 1970: 17 000
 1979: 18 500
 1989: 17 700
 1990: 13 390 (1. jaanuar)
 2000: 14 352 (1. jaanuar, statistikaameti andmed)
 2006: 13 930 (1. jaanuar, statistikaameti andmed)
 2009: 13 738 (7599 naist ja 6139 meest), 12 998 arvestades rännet (1. jaanuar, statistikaameti andmed)
 2019: 12 182

+ Valga elanikkonna rahvuslik koosseis rahvaloenduste andmetelRahvus19701979198920002011arv % arv % arv % arv % arv %eestlased 9635  57,37  10 052  54,41  9383  52,95  8970  62,63  7886  64,32venelased 5241  31,21  6164  33,37  6140  34,65  3913  27,32  3224  26,29ukrainlased 554  3,30  766  4,15  720  4,06  421  2,94  386  3,15valgevenelased 170  1,01  322  1,74  307  1,73  211  1,47  156  1,27lätlased 382  2,27  448  2,43  456  2,57  334  2,33  262  2,14soomlased 121  0,72  136  0,74  126  0,71  99  0,69  55  0,45muud 692  4,12  586  3,17  590  3,33  375  2,62  292  2,38 Kokku  16 795 100  18 474 100  17 722 100  14 323 100  12 261 100

pisi|Valga raudteejaam

 Majandus 
Valga on tähtis tööstuskeskus. Valgas registreeritud töötleva tööstuse kümnes suuremas ettevõttes töötas 2024. aastal 800 töötajat ning müügitulu oli ligikaudu 133 miljonit eurot.
Tähtsaim tööstusharu on toiduainetetööstus, mis moodustab umbes pool linna tööstustoodangust. Seda esindab linna suurim ettevõte Atria Eesti Valga Lihatööstus (tuntuim kaubamärk Maks & Moorits).

Väiksema tähtsusega on rõiva- ja jalatsitööstus, metallitöötlemine.

 Vaatamisväärsused 
Valgas on varaklassitsistlikus arhitektuuristiilis Jaani kirik (ehitatud 1787–1816, arhitekt Christoph Haberland), kus asub Friedrich Ladegasti 1867. aastal ehitatud Jaani kiriku orel. Kiriku ees on Keskväljak, endine Turuplats. Selle kujunduse autorid said 2019. aastal Eesti Arhitektide Liidu auhinna. Valga raekoda on unikaalne arhitektuurimälestis, mis on ainulaadne näide Eesti puitarhitektuurist.

Linnas on ka õigeusu Issidori peakirik ja roomakatoliku Püha Vaimu kirik. Üks linna kuulsamaid skulptuure on Säde parki paigaldatud Nipernaadi. Populaarseim turismiobjekt on Valga-Valka piir.

Valga vanim park on 1860. aastatel rajatud Friedrichshofi park. 20. sajandi algul rajati selle kohale Valga linnapark. 16. augustil 2013 taasavati linnapargis Vabadussõja mälestussammas. Algse mälestussamba (autor Amandus Adamson) olid õhkinud nõukogude aktivistid 21. septembril 1940.

 Sõpruslinnad 
Endise omavalitsusliku Valga linna sõpruslinnad:

 Ajalugu 

pisi|Valga raekoda, Kesk 11
pisi|Valga Jaani kirik
pisi|Valga Issidori peakirik
pisi|Vedur-mälestusmärk Valga jaama lähedal. Vedur püstitati, et tähistada 1889. aastal avatud Pihkva-Valga-Riia rongiühenduse 110. aastapäeva

1920. aastal jagati Liivimaa kubermangu Valga kreisi kreisilinn Valga Eestile kuuluvaks Valgaks ja Lätile kuuluvaks Valkaks.

Valga linnavalitsus (Valga raad) tegutses 20. sajandil Valga raekojas Kesk tänav 11.

Olulise tõuke Valga arengule on andnud Pihkva–Riia raudtee, mille Tartu–Valga raudteelõik avati 1887. aastal, Valga–Riia raudtee 1888. aastal ja tehniliselt kõige keerulisem Valga–Pihkva raudteelõik 1889. aastal. Raudtee tulekuga ehitati ka raudteejaam ning Valgast sai peagi kõige kiiremini kasvav linn Eestis.

1913. aasta suvel oli politsei andmetel Valga linna elanike arv (ilma Purakülata ja Luke platsita) 16 194, sellest oli eestlasi 8261, lätlasi 4111, venelasi 2508, sakslasi 650, poolakaid 337 ja juute 327.

Valga Eesti Rahvahariduse Seltsi 14. juuli 1917 üldkoosolekul otsustati avada emakeelsed keskkoolid tütarlastele ja poeglastele ning emakeelne algkool. Koolide jaoks otsustati osta Wolfi eelgümnaasiumi maja aadressil Puškini tänav 19 (nüüd Kungla 19). Vabaduse tänav 13 Valga Tütarlastegümnaasiumi koolijuhatajaks sai preili Marta Pärna ja poeglaste kooli ajutiseks juhataks õpetaja J. Kerg. 1. juunil 1922 asutati Valga Muusikakool, mis on koos Narva Muusikakooliga vanimaid muusikakoole Eestis.

Eesti ja Läti iseseisvumisel muutus Valga jagamine peamiseks tüliõunaks kahe riigi vahel. Vaidlust asus lahendama rahvusvaheline komisjon, mida juhtis Briti kolonel Stephen George Tallents. Kuna kumbki pool ei nõustunud kompromissi tegema, siis jagas Tallents Valga linna kaheks. 1. aprillil 1927 jõustus Eesti lõunapiir lõplikult.

9. juulil 1941 hõivasid Valga Saksa okupatsiooniväed. 19. septembril 1944 vabanes Valga Saksa okupatsioonist, mis asendus Nõukogude okupatsiooniga.

1944. aasta sõjategevuses sai Valga tugevasti kannatada. Hävis ligi 34% elamispinnast, varemeis oli suur osa linnakeskusest. Sõja järel taastati kõigepealt raudteesõlm, esimene uusehitis oli torniga Valga vaksalihoone (1949, arh. V. Tsipulin). 1947. aastal valminud arhitekt Friedrich Wendachi planeerimisskeemi alusel rajati varem kitsa peatänava kohale lai Lenini allee (nüüd Kesk tänav) puiesteega keskel. Kahel pool alleed taastati mõned sõjas kannatada saanud kivimajad.

17. oktoobril 1993 toimusid taasiseseisvunud Eestis Valga linnavolikogu valimised. Alates 1994. aastast toimuvad igal aastal 11. juunil, Valga linna aastapäeva paiku Valga linna päevad. Alates 2005. aastast antakse linnapäevade ajal mõnele silmapaistvale valgalasele Valga linna aukodaniku nimetus.

Seoses Schengeni lepinguga liitumisega kõrvaldati 21. detsembril 2007 Valgas kõik Eesti-Läti piiri piiripunktid ja -tõkked (vt Valga-1 piiripunkt, Valga-3 piiripunkt).

 Vaata ka 
 Valga lipp
 Valga/CKE Inkasso
 Valga FC Warrior
 Valga Cruising
 Valga keskstaadion
 Valga Käval
 Valga linnavolinike loend
 Valga Jaani kirik
 Jumalaema Vladimiri pühakuju kirik
 Valga vangilaagri kalmistu
 Valga vana linnakalmistu
 Valga Tartu tänava kalmistu
 Valga Toogipalu kalmistu
 Priimetsa kalmistu
 Valga vapp

 Viited 

 Välislingid 

 Valga linna kroonika
 Elmar Anton. Valga linna ajaloolised traditsioonid. Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.
 Valga linn Triptoestonia turismiportaalis.

Kategooria:Eesti linnad
Kategooria:Valga kreis