14. aprill

14. aprill on Gregoriuse kalendri 104. (liigaastal 105.) päev. Juliuse kalendri järgi 1. aprill (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
1909 – Eesti Rahva Muuseumi tegevus algas.
 1922 – registreeriti Hobuseasjanduse ja -Arendamise Armastajate Ühing, mis oli Eesti Ratsaspordi Liidu eelkäija.ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014)
 1927 – Kohtla-Järvel asutati spordiselts Võimula.
 1939 – Hollandi saadik L. P. J. de Decker esitas oma volitused Eesti presidendile Konstantin Pätsile.
 1951 – Leonid Lentsmann sai EK(b)P Keskkomitee ideoloogiasekretäriks. Ta oli alates 20. augustist 1953 olnud Keskkomitee teine sekretär.
 1961 – Lihula ja Räpina rajoon likvideeriti.
 1988 – Tartus algasid muinsuskaitsepäevade üritused, mis toimusid kuni 17. aprillini. Umbes 10 000 osavõtjaga miiting Eesti Üliõpilaste Seltsi maja juures ja Eesti lipu värvide väljatoomine väljendasid rahvustunde taassündi.
 1992 – Pärnus algas 15. aprillini kestnud Eesti-Vene läbirääkimiste esimene voor. Eesti delegatsiooni juhtis Uno Veering.
 1994 – Riigikogu vabastas ametist Eesti Raadio peadirektori Herkki Haldre, tuues põhjuseks riigikontrolli avastatud seaduserikkumised raadio rahaasjades.
 1995 – euroreformiminister Endel Lippmaa avaldas vastuseisu Eesti-Vene juulilepete ratifitseerimisele.
 1996 – Eesti ja Läti "kilusõda" leidis lahenduse. Peaminister Tiit Vähi saavutas Läti kolleegi Andris Šķēlega Vilniuses esialgse kokkuleppe merepiiri kulgemise asjus. Eesti säilitas Ruhnu ümbruses 12-miilise territoriaalmere, lubades seal Läti laevadel 1. augustini kala püüda.
 1998 – "Titanic" tõusis Eesti kõigi aegade suurima kassatuluga filmiks, vaatajate arvult jäi film kolmandale kohale.
 2005 – Riigikogu võttis vastu seaduse, mis muutis jõululaupäeva riigipühaks.
 ...

Maailmas
 1205 – Adrianoopoli lahingus kaotas Ladina keisririik bulgaarlastele eesotsas tsaar Kalojaniga. Ladina keiser Balduin I võeti vangi. 
 1471 – Rooside sõda: Yorki väed lõid Inglismaal Barneti lahingus Lancasteri vägesid, kuningas Edward IV tõusis tagasi troonile.
 1544 – Taani lõpetas liidu Prantsusmaaga.
 1672 – Prantsusmaa ja Rootsi sõlmisid liidu Hollandi vastu.
 1834 – Prantsuse armee surus maha vabariiklaste ülestõusu.
 1849 – 1848. aasta revolutsioonid Austria keisririigis: Ungari riigipäev kuulutas riigi iseseisvaks ning Lajos Kossuthi riigihoidjaks.
 1865 – näitleja John Wilkes Booth tulistas Washingtoni Fordi teatris USA presidenti Abraham Lincolni, kes suri järgmisel hommikul.
 1890 – Ameerika Riikide Konverentsil Washingtonis pandi alus hilisemale Pan-Ameerika Liidule.
 1900 – Prantsuse president Emile Loubet avas Pariisi maailmanäituse.
 1900 – Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide jalgrattaspordiliidud asutasid Pariisis Union Cycliste Internationale'i (UCI).
 1912 – kell 23.40 põrkas Atlandi ookeanil põrkas jäämäega kokku tollane maailma suurim laev, Briti laevakompanii White Star Lines reisiaurik RMS Titanic. Laev uppus 15. aprillil kell 2.20.
 1931 – suurmaaomanik Niceto Alcalá Zamora kuulutas Hispaanias välja vabariigi. Kuningas Alfons XIII läks Pariisi eksiili. 
 1934 – Prantsuse politsei avastas Barbizonis Lev Trotski salajase asukoha.
 1960 – Saksa Demokraatlikus Vabariigis kuulutati põllumajanduse kollektiviseerimine lõppenuks. 
 1975 – Himaalaja kuningriigi Sikkimi elanikkond hääletas referendumil monarhia kaotamise poolt ja Indiaga liitumise poolt. 
 2003 – inimese genoomi projekt: Inimgenoomi Sekveneerimise Konsortsium tegi avalduse, et inimese genoom on täielikult sekveneeritud.http://web.ornl.gov/sci/techresources/Human_Genome/project/press4_2003.shtml (kasutatud 19.09.2013).
 2011 – Armeenia valitsus otsustas riigi üldhariduskoolide programmi lülitada eraldi õppeainena male. Male sai kohustuslikuks aineks 2.-4. klassi õpilastele.Chess is mandatory in Armenian schools, The Daily Caller, 26. märts 2013

 Sündinud 

 1578 – Felipe III, Hispaania kuningas ehk Filipe II, Portugali kuningas
 1629 – Christiaan Huygens, madalmaade füüsik, astronoom ja matemaatik
 1754 – Nikolai Rumjantsev, Vene poliitik ja diplomaat
 1862 – Pjotr Stolõpin, vene poliitik
 1882 – Moritz Schlick, saksa filosoof
 1889 – Jefim Bogoljubov, ukraina/saksa maletaja
 1904 – Valter Kaaver, eesti publitsist ja luuletaja
 1907 – François Duvalier, "Papa Doc", Haiti arst, poliitik ja diktaator
 1933 – Morton Subotnik, ameerika helilooja
 1941 – Julie Christie, inglise näitleja
 1942 – Valentin Lebedev, kosmonaut
 1945 – Ritchie Blackmore, briti rokk-kitarrist (Deep Purple, Rainbow)
 1950 – Péter Esterházy, ungari kirjanik
 1951 – Julian Lloyd Webber, muusik
 1966 – Aarne Ermus, Eesti sõjaväelane
 1973 – Roberto Ayala, argentina jalgpallur
 1974 – Françoise Mbango Etone, Kameruni kergejõustiklane
 1977 – Sarah Michelle Gellar, ameerika näitleja
 1977 – Martin Kaalma, eesti jalgpallur
 1978 – Roland Lessing, eesti laskesuusataja

 Surnud 

 1759 – Georg Friedrich Händel, saksa helilooja
 1910 – Mihhail Vrubel, vene maalikunstnik
 1917 – Ludovik Lejzer Zamenhof, poola silmaarst, esperanto looja
 1930 – Vladimir Majakovski, vene luuletaja
 1970 – Eduard Mailend, Eesti kohtunik
 1980 – Gianni Rodari, itaalia kirjanik
 1986 – Simone de Beauvoir, prantsuse kirjanik ja filosoof
 2000 – Phil Katz, ameerika programmeerija, ZIP-failipakkimisvormingu autor
 2009 – Maurice Druon, prantsuse kirjanik, Prantsuse Akadeemia liige

 Pühad 
künnipäev
Gruusia keele päev

 Ilmarekordid 
 Tallinna maksimumtemperatuur +20,8 °C (1989)
 Tallinna miinimumtemperatuur –16,6 °C (1809)
 Tartu maksimumtemperatuur +23,3 °C (1920)
 Tartu miinimumtemperatuur –12,3 °C (1867 ja 1966)

 Viited 

Aprill 14