Ljubljana

Ljubljana (saksa Laibach, itaalia Lubiana) on Sloveenia pealinn. See on rahvaarvult (272 200) üks väikseimad pealinnu Euroopa Liidus.

Geograafia
vasakul|pisi|Ljubljanica jõge ületav Draakoni sild
Linn asub Kesk-Sloveenias Ljubljanica jõe ääres, Sava jõe ülemisel valgalal Ljubljana nõos. Südalinna kõrgus merepinnast on 298 meetrit, Ljubljana linnus asub kõrgendikul (Grajski grič) 366 meetri kõrgusel, ja kõrgeim punkt (Grmada) 676 meetri kõrgusel.

 Kliima 
Ljubljanas on vähemalt 29-kraadist sooja esinenud igas kuus aprillist kuni oktoobrini. Absoluutne maksimum, +39 °C, on mõõdetud juulis. Kõige külmem kuu on jaanuar, kuid jaanuariski on mõõdetud 14 kraadi sooja. Keskmiselt 90 päeval aastas tõuseb õhusoojus üle 30 kraadi.

Absoluutne miinimum on mõõdetud veebruaris (−28 °C). Ka jaanuaris on mõõdetud −27 °C. Juunist septembrini pole kunagi öökülma täheldatud. Keskmiselt on öökülmi 90 päeval aastas ja lumikate püsib keskmiselt 65 päeva.

Sademed jaotuvad aasta lõikes üsna ühtlaselt. Kõige märjemad kuud on oktoober (keskmiselt 151 mm) ja september (142 mm). Kõige kuivemad kuud on märts (76 mm) ja jaanuar (88 mm). Kokku on aastas sademeid keskmiselt 1383 mm ja selletõttu on Ljubljana üks Euroopa kõige märjemaid pealinnu. Maist kuni septembrini on piksetormid tavalised ja võivad vahel olla rängad.

Ljubljana on tuntud udude poolest, mida täheldatakse keskmiselt 121 päeval aastas, peamiselt sügiseti ja talviti.

 Haldusjaotus 
Ljubljana on jaotatud 17 linnaosaks.

 Linnaosad 
Bežigrad
Center
Črnuče
Dravlje
Golovec
Jarše
Moste
Polje
Posavje
Rožnik
Rudnik
Sostro
Šentvid
Šiška
Šmarna gora
Trnovo
Vič

 Ajalugu 
Rauaaeg
Tänapäeva Ljubljana ala asustasid eelajaloolisel ajal veneedid, pärast keltide ja illüürlaste segunemisel tekkinud rahvas ja 3. sajandil eKr keldi hõim tauriskid.

Rooma-aeg
50. aasta paiku rajati linna kohale Vana-Rooma sõjaväelaager, mis hiljem muutus alaliseks asulaks nimega Iulia Aemona ehk lühidalt Emona. Emonas elas 5000–6000 elanikku, eri värvi telliskivimajad ja kanalisatsioon.

Rahvasterännuaeg

Aastal 452 hävitasid hunnid selle Attila käsul. Hiljem laastasid seda idagoodid ja langobardid. 6. sajandil saabusid sinna slaavlased. 

9. sajandil langes see piirkond sõltuvusse Frangi riigist ja sinna korraldasid rüüsteretki madjarid.

Keskaeg
Ljubljanat on esmamainitud 1144. aastal Luwigana nime all. Ljubljana sai linna õigused 1220. aastal, kaasa arvatud õiguse müntida raha.

1270 vallutas linna Ottokar II Přemysl. Seejärel võitis Rudolf von Habsburg Ottokari ja hõivas linna 1278. Ljubljana jäi kuni 1797 Habsburgide võimu alla. Sellest sai katoliiklik slaavlaste linn.

Uusaeg
pisi|vasakul|Laibachi kongressi paraad (Leander Russi maal 1845. aastast)

Tänapäev
Sloveenia iseseisvus 1991 ja sellest ajast peale on Ljubljana olnud riigi pealinn.

Sport
Linnas asub jalgpallistaadion Stožice staadion, mis on jalgpalliklubi NK Olimpija Ljubljana kodustaadion.

 Sõpruslinnad 
Ljubljanal on kakskümmend sõpruslinna:
 Parma (Itaalia, alates 1964)
 Palermo (Itaalia, alates 1964)
 Chemnitz (Saksamaa, alates 1966)
 Bratislava (Slovakkia, alates 1967)
 Sousse (Tuneesia, alates 1961)
 Tbilisi (Gruusia, alates 1977)
 Wiesbaden (Saksamaa, alates 1967) Leverkusen (Saksamaa, alates 1979)
 Rijeka (Horvaatia, alates 1979)
 Chengdu (Hiina, alates 1981)
 Ploče (Horvaatia, alates 1982)
 Cleveland (USA)
 Viin (Austria, alates 1999)
 Ateena (Kreeka, alates 2000) Moskva (Venemaa, alates 2000)
 Moskva oblast (Venemaa, alates 2001) 
 Zagreb (Horvaatia, alates 2001)
 Sarajevo (Bosnia ja Hertsegoviina, alates 2002)
 Brüssel (Belgia, alates 2004)
 Skopje (Põhja-Makedoonia, alates 2007)

Vaata ka
 Ljubljana Jože Pučniki lennujaam
Ljubljana ülikool

 Viited 

 Välislingid 

 Ljubljana koduleht (sloveeni ja inglise keeles)
 Ljubljana Turismiinfokeskus (sloveeni, inglise, saksa, itaalia ja prantsuse keeles)


Kategooria:Sloveenia linnad
Kategooria:Pealinnad