Redoksreaktsioon

Redoksreaktsioon ehk redutseerumis-oksüdeerumisreaktsioon on keemiline reaktsioon, mille käigus aatom (või ioon) liidab või loovutab elektrone. Elektronide liikumise tõttu muutub ka aatomi oksüdatsiooniaste.

Redutseerumine ja oksüdeerumine on ühe ja sellesama protsessi kaks aspekti: kui üks reaktsioonis osalev element oksüdeerub, siis teine element redutseerub. Oksüdeerumine ei saa toimuda ilma redutseerumiseta.Keemia koduõpetaja, autor Hergi Karik, kirjastus Ilo 2003" lk 115

Redoksreaktsioon saab toimuda ainult siis, kui reageerivate ühendite redokspotentsiaalid on erinevad.

 Terminoloogia 
Redoksreaktsiooni kirjeldamiseks kasutatakse mõisteid:
Oksüdatsioon on elektronide loovutamise protsess.
Reduktsioon on elektronide liitmise protsess.
Oksüdeerija on aine, mis oksüdeerib teist ainet, liites endale elektrone.
Redutseerija on aine, mis redutseerib teist ainet, loovutades sellele elektrone.

Redoksreaktsioonis oksüdeerija redutseerub ja redutseerija oksüdeerub. Redutseerumine ja reduktsioon ning oksüdeerumine ja oksüdatsioon on sünonüümid.

 Oksüdeerijad ja redutseerijad 
Aineid, millel on oksüdeerivad omadused, nimetatakse oksüdeerijateks või oksüdantideks. Oksüdeerijad liidavad endaga elektrone, ise redutseerudes. Tüüpiline oksüdeerija on kõrge oksüdatsiooniastmega nt MnO4–, kus mangaani oksüdatsiooniaste on +7 . Teised näited oksüdeerijatest on H2O2, CrO3, Cr2O72–, OsO4.

Ained, mis redutseerivad on redutseerijad või reduktandid. Nemad loovutavad redoksreaktsioonis elektrone, ise oksüdeerudes. Redutseerijad on näiteks metallid (Li, Na, Mg), orgaanilises keemias kasutatakse NaBH4 (naatriumborohüdriid), LiAlH4 (liitiumalumiiniumhüdriid).
pisi|Roostetamine on redoksreaktsioon

 Redoksreaktsioonide näiteid 

Reaktsioon vesiniku ja fluori vahel:

Antud reaktsioon kulgeb kahe pool-reaktsioonina: oksüdeerumine
 ehk teisiti 
Elementidel on oksüdatsiooniaste 0. Esimeses poolreaktsioonis vesinik oksüdeeritakse oksüdatsiooniastmest 0 kuni oksüdatsiooniastmeni +1. Kuna vesiniku aatomeid osaleb reaktsioonis kaks, siis vesinik kaotab kokku 2·1=2 elektroni.

ja redutseerumine
 ehk teisiti 
Teises poolreaktsioonis redutseeritakse fluor oksüdatsiooniastmest 0 kuni −1.

Kuna kogu reaktsiooni laeng jääb muutumatuks, peab oksüdeerumisel loovutatud elektronide arv 
olema võrdne redutseerumisel liidetud elektronide arvuga.
Poolreaktsioonide liitmisel elektronide hulk taandub välja ning elektronide ülejääki ei teki:

Ioonid moodustavad vesinikfluoriidi

 Redoksreaktsioonid looduses 
Looduses toimuvate redoksreaktsioonide näiteks on põlemine, hingamine ja roostetamine.

 Vaata ka 
 Elektrokeemia
 Redokspotentsiaal

 Viited  

 Välislingid 
  Tallinna Tehnikaülikooli professori Toomas Tamme videoloeng
  Keemiaõpetaja Neeme Katti õppevideo

Kategooria:Keemilised reaktsioonid