Aba (Nigeeria)

Aba on linn Nigeeria kaguosas Abia osariigis Nigeri delta idaosas Aba jõe läänekalda, Port Harcourti – Enugu raudtee ja maantee ristumiskohal, umbes 50 km Port Harcourtist kirde pool.

Kõrgus merepinnast on 63 m.

 Haldus 
Aba on praegu Abia osariigi koosseisus. Varem kuulus linn Imo osariiki ning enne seda Idaosariiki.

 Rahvastik 
pisi|Aba
2016. aasta seisuga oli elanike arv 1 040 000.

Elanike arvu dünaamika:
 1963: 58 000
 1963: 131 000
 1980: 117 000
 1990: 257 300 (hinnang)
 1991: 264 000 (hinnang)
 1991: 494 152
 1991: 500 183 (rahvaloendus)
 1993: 277 300
 1995: 291 600
 1996: 298 900Store norske leksikon
 2004: 820 900 (hinnang)Britannica
 2005: 494 152 (1. jaanuar)
 2005: 897 613 (1. jaanuar 2005)
 2006: 930 000
 2008: 1 461 461 (interpolatsioon)
 2016: 1 040 000

 Majandus 
Aba on suur tööstus- ja kaubanduskeskus.

Aba on tähtis turulinn, kus kaubeldakse õlipalmisaadustega (palmiõli ja seemnetega).

Linnas on seebi-, piiritusjookide ja õlletehas, valmistatakse palmiõlisaadusi ja tekstiili- (sealhulgas trikotaažtooteid), samuti tsementi, farmaatsiatooteid, kingi, plasti, kosmeetikatooteid ja mineraalvett. Töödeldakse koolapähkleid.

Linn on tuntud oma käsitöötoodete poolest.

Linn on tähtis raudtee- ja maanteesõlm. Maantee viib Port Harcourti, maanteed Port Harcourti, Owerrisse, Umuahiasse, Ikot Ekpenesse ja Ikot Abasisse.

Imo jõe äärsest gaasimaardlast tuleb Abasse 30 km pikkune torujuhe.

Aba ümbruses tegeldakse põllumajandusega. Tähtsad saadused on palmiõli, õlipalmiseemned ja koolapähklid.

 Religioon 
Abas on üks kolmest mormooni templist Aafrikas. Selle templi piirkonnas on Nigeeria, Kongo DV, Burundi, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Kongo Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea ja Gabon.

Anglikaani kirikul on Aba piiskopkond, mis kuulub Nigeri delta kirikuprovintsi. Katedraal on Aba St Michaeli katedraal.

Katoliku kiriku Aba piiskopkond asutati 1990.

 Haridus 
Linnas on kunstide- ja teaduskool, keskkoolid, pedagoogiline instituut ning mitu tehnika- ja kaubandusinstituuti.

 Ajalugu 
Algselt elas Aba linna kohal ibode ngwa hõim. Aba oli troopilise vihmametsa ibode traditsiooniline turuasula. Ta asutati väikese külana Briti koloniaalvõimu ajal 1901 rajatud sõjaväelaagri lähedusse. 20. sajandi alguses sai sellest halduskeskus, hiljem piirkonna kaubanduskeskus ja transpordisõlm. Aastal 1915 ehitati Port Harcourtist 58 km kaugusele Abasse viiv raudtee. Sealtpeale sai Abast põllumajandusaaduste, eriti palmiõli ja õlipalmiseemnete tähtis kokkuostupunkt.

1929 olid Abas ibo naiste rahutused ("naiste sõda"; Ogu Ndem). Nad olid vihased kohalike elanike meelevaldse kasutamise pärast halduritena, kõrgete maksude pärast ja vähese tulu pärast õlipalmiseemnete müügist. Naised põletasid hooned ning kihutasid mõned võimuesindajad minema. Kohale saadeti sõjavägi. Konfliktis hukkus umbes 50 naist.

Nigeeriast lahku löönud lühikest aega kestnud Biafra riigi pealinn viidi Nigeeria vägede pealetungi ajal 1960. aastate lõpus korduvalt (sealhulgas oktoobris 1967, 1969) vallutatud Enugust Abasse üle.

 Sport 
pisi|püsti|Ikechukwu Uche, Abast pärit Nigeeria jalgpallur
Aba linnas on jalgpalliklubi Enyimba FC, mis on tulnud kaheksa korda Nigeeria meistriks ning võitnud kaks korda nii Aafrika meistrite liiga kui ka Aafrika superkarika.

 Tuntud abalasi 
 Samuel Kalu, jalgpallur
 Orji Uzor Kalu, poliitik
 Pascal Ojigwe, jalgpallur
 Ikechukwu Uche, jalgpallur
 Kalu Uche, jalgpallur
 Olu Oguibe, kunstnik ja publitsist

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Nigeeria linnad