1868

1868. aasta (MDCCCLXVIII) oli 19. sajandi 68. aasta.

 Sündmused maailmas 
 3. jaanuar – Tokugawa Yoshinobu võimult kukutamisega lõppes Jaapanis 700 aastat kestnud šogunaat ja algas Meiji restauratsioon.
 27.–31. jaanuar – Jaapanis Boshini sõja käigus toimunud Toba-Fushimi lahingus saavutasid keiserlikud väed otsustava võidu.
 24. veebruar – Andrew Johnsonist sai esimene USA president, kelle vastu on alustatud kriminaalmenetlust.
 13. aprill – Briti väed vallutasid Robert Napier' juhtimisel Etioopia linna Magdala, pärast seda sooritas Etioopia keiser Tewodros II enesetapu.
 10. juuni – mõrvati Serbia kuningas Mihailo III ja tema järglaseks sai Milan IV.
28. juuli – Ameerika Ühendriigid ratifitseerisid 14. paranduse põhiseaduses, millega mustanahalised said kodanikuõigused.
 13. august – Peruus Arica (tänapäeval Tšiilis) lähedal toimunud tugeva maavärina tõttu hukkus hinnanguliselt 25 000 inimest ning maavärina tagajärjel tekkinud tsunami tekitas purustusi Hawaii saartel, Jaapanis ja Uus-Meremaal.
 18. august – Prantsuse astronoom Pierre Jules Janssen avastas heeliumi, kui oli Indias Gunturis analüüsimas täieliku päikesevarjutuse ajal Päikese kromosfääri.
 20. august – Walesis Abergele'i linna lähedal sõitis reisirong otsa parafiinõli vedanud kaubavagunitele. Õnnetuses hukkus 33 inimest.
 23. september – Puerto Ricos Larese linnas algas Ramón Emeterio Betancese juhtimisel ülestõus Hispaania koloniaalvõimu vastu.
 10. oktoober – Kuuba kuulutas end Hispaaniast iseseisvaks, mille järel puhkes kümneaastane sõda.
 6. november – Oglalade pealik Punane Pilv sõlmis Teise Fort Laramie lepingu, millega lõppes tema sõda ja moodustati Suur siuude reservaat.
 12. november – pärast oma isa Mongkuti surma krooniti Siiami kuningaks 15-aastane Chulalongkorn.
 9. detsember – Londonis pandi tööle maailma esimesed valgusfoorid.

 Sündmused Eestis 
5. mai (vkj 23. aprill) – kehtima hakkas teorendilepingute sõlmimise keeld.
 Mai lõpus sai Tartu ülikooli muinasteaduse muuseum ülikooli tiibhoones kasutusse uued ruumid.Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 140
Suve algul algas septembrini kestnud suur põud. Vili ikaldus sel aastal kõikjal.
9.–10. juuli (vkj 27.–28. juuni) – Carl Robert Jakobson käis Viljandis kooliõpetajate konverentsil välja mõtte luua Eesti Kirjameeste Selts (algse nimega: Eestikeele õppetuse raamatude laiali lautamise selts).
Augustis ilmus Juri Samarini teose "Okrainõ Rossii. Russkoe Baltijskoe pomorje" I osa, kus muu hulgas taotleti Baltimaade elukorralduse ühtlustamist Venemaa omaga.
18. oktoober (vkj 6. oktoober) – Carl Robert Jakobson pidas Tartus Vanemuise seltsis oma esimese isamaakõne.
10. detsember (vkj 28. november) – Tallinnas toimus Balti Raudtee Seltsi asutamiskoosolek, kus esimeheks valiti Eestimaa rüütelkonna peamees Alexander von der Pahlen ja peaaktsionärideks said Eestimaa mõisnikud ja Tallinna kaupmehed.
 Eesti alal oli suur näljahäda. Sel aastal ületas suremus märgatavalt sündimuse.

 Sündinud 
19. jaanuar – Gustav Meyrink, Austria kirjanik
21. jaanuar – Felix Hoffmann, saksa keemik
8. veebruar – Walter Rothschild, briti pankur, poliitik ja zooloog
16. veebruar – Edward S. Curtis, USA etnoloog ja fotograaf
23. veebruar – W. E. B. DuBois, USA sotsioloog, ajaloolane ja kodanikuõiguste aktivist
14. märts – Emily Murphy, Kanada naisõiguslane
28. märts – Maksim Gorki, vene kirjanik
30. märts – Koloman Moser, Austria kunstnik
1. aprill – Edmond Rostand, prantsuse luuletaja ja näitekirjanik
6. mai – Gaston Leroux, prantsuse ajakirjanik ja kirjanik
14. mai – Magnus Hirschfeld, saksa arst ja seksuoloog
18. mai – Nikolai II, Venemaa keiser
5. juuni – James Connolly, iiri vabariiklane, sotsialist ja ametiühingujuht
4. juuli – Henrietta Swan Leavitt, USA astronoom
14. juuli – Gertrude Bell, inglise kirjanik ja maadeuurija
19. juuli – Florence Foster Jenkins, USA seltskonnadaam
6. juuni – Robert Falcon Scott, Briti mereväeohvitser ja polaaruurija
6. august – Paul Claudel, prantsuse luuletaja, draamakirjanik ja diplomaat
8. oktoober – Max Slevogt, saksa kunstnik ja illustreerija
23. oktoober – Frederick W. Lanchester, inglise insener
28. oktoober – James Connolly, USA kergejõustiklane, ajakirjanik ja kirjanik
4. november – La Belle Otero, Hispaania päritolu tantsija ja laulja
8. november – Felix Hausdorff, saksa matemaatik
9. november – Marie Dressler, Kanada näitleja
11. november – Édouard Vuillard, prantsuse kunstnik
19. november – Mihkel Neelus, Eesti tõstja ja maadleja
5. detsember – Arnold Sommerfeld, saksa füüsikateoreetik
9. detsember – Fritz Haber, saksa keemik
20. detsember – Harvey Firestone, USA tööstur
22. detsember – Jaan Tõnisson, eesti õigusteadlane, ajakirjanik ja poliitik
24. detsember – Emanuel Lasker, saksa maletaja, matemaatik ja filosoof
31. detsember – Charles Wallace Richmond, saksa ornitoloog

 Surnud 
10. veebruar – David Brewster, Briti teadlane
15. veebruar – William Rutter Dawes, inglise astronoom
 13. aprill – Tewodros II, Etioopia keiser
23. mai – Kit Carson, Metsiku Lääne isiksus
11. august – Thaddeus Stevens, USA poliitik ja jurist
1. juuni – James Buchanan, USA president
7. juuli – Edward Coles, USA poliitik
1. september – Ferenc Gyulai, Ungari aadlik
9. september – Mzilikazi, Lõuna-Aafrika kuningas
9. oktoober – Howell Cobb, USA poliitik
17. oktoober – Laura Secord, 1812. aasta sõja kangelane
13. november – Gioachino Rossini, itaalia helilooja
13. november – David Tod, USA poliitik ja tööstur
13. detsember – Carl Friedrich Philipp von Martius, saksa botaanik ja maadeuurija

 Viited 

 1868