Araabia keel

Araabia keel (اللغة العربية ehk عربي ) on afroaasia keelkonna semiidi keelerühma lõunakesksemiidi keelte hulka kuuluv keel. 

Araabia keel (omanimetus  اَللُّغَةُ اَلْعَرَبِيَّة‎ al-lughatu l-‘arabīyah või العربية‎
al-‘arabīyah) on kõige levinum afroaasia keelkonna semi haru keel ja oma kõrgkeelekujul ( الفصحى‎ al-fuşḩā üks ÜRO kuuest ametikeelest. Hinnanguliselt räägib araabia keelt 313 miljonit inimest emakeelena ja veel 424 miljonit teise keelena või võõrkeelena.Arabic, ethnologue.com.   Oma rolli tõttu liturgilise keelena kujunes araabia keel ka rahvusvaheliseks keeleks.Arabische Sprache, bpb.de. Moodne araabia kirjakeel põhineb klassikalisel araabia keelel – Koraani ja luule keelel – ning erineb märgatavalt araabia araabia murretest, mida kõneldakse igapäevaelus.

Seda kõneleb 422 miljonit inimest Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas. 

Araabia keelt kõnelesid algselt beduiinid Araabia poolsaarel. 

7. sajandil kujunes araabia kirjakeel. Kui tekkis Araabia kalifaat, levis araabia keel koos islamiga ja araabia kultuuriga naabermaadele. 

Klassikalisest araabia keelest on viimase pooleteise aastatuhande jooksul välja arenenud suur hulk araabia murdeid. Kõigi selle keele kõnelejate jaoks, välja arvatud malta keele kõnelejad, on araabia ühiskeel kirjakee ja katuskeel. Malta keel on läheduses suguluses Magribi araabia murretega, kuid erinevalt teistest araabia kõnekeele kujudest arendati sellest iseseisev kirjakeel. On vaieldav, kas ühiskeelt saab pidada tänapäevaseks kirjakeeleks (vt ka standardkeel). Sageli puudub ühtne sõnavara paljude tänapäeva mõistete jaoks, samuti oskussõnavara paljudes tänapäeva teaduse valdkondades. Pealegi on ühiskeel konkreetsetes araabia maades suhteliselt harva suuline suhtlusvahend.

Vanast kirjakeelest lähtunud araabia ühiskeel on tänapäeval araabia maade riigikeel. Selles keeles toimub kooliõpetus, ilmuvad ajalehed ja raamatud. Rahvakeel on eri maades erinev ning kohalikud vormid ei pruugi olla vastastikku mõistetavad, näiteks on Marokos räägitav araabia keele variant piisavalt erinev, et standardkeele kõneleja ei mõistaks sellest paljut. Eri maade araabia murded erinevad üksteisest osalt väga palju, ehkki enamasti ainult häälduse poolest, ning suure geograafilise vahemaa korral ei ole need vastastikku arusaadavad või on raskesti arusaadavad. Nii näiteks varustatakse Alžeeria filmid, mis on vändatud sealses murdes, osaliselt ühiskeelsete subtiitritega, kui neid näidatakse Pärsia lahe Araabia riikides.

Araabia kiri koosneb 28 peamiselt kaashäälikumärgist. 

Euroopa keeltesse on araabia keelest laenatud palju sõnu, näiteks alkohol, algebra, asimuut, kuup, kohv, tariif, talisman. 

 Riigid, kus on riigikeeleks araabia keel 

 + 
  Nr.
  Riik
  # Rahvaarv
    #   -       359 288 109
    1.     33 333 216
    2.     708 573 
    3.    798 000
    4.     10 146 000
    5 .     496 374
    6.     80 335 036
    7.     4 401 000 
    8.     26 783 383
 97 184 000 10 5 924 000 113 100 000124 099 00013 6 036 914 14 3 069 00015 33 757 17516 3 204 89717 3 800 000 18 841 000 19 24 735 00020 9 118 77321  39 992 490    22.     20 314 747 
    23.     10 102 000 
    24.     4 496 000 
    25 .    22 230 531


 Välislingid 

Araabia keelest pärit sõnad EKI teatmikus
Araabia nimed EKI teatmikus