1923

1923. aasta (MCMXXIII) oli 20. sajandi 23. aasta.

 Sündmused maailmas 
 Jaanuar 
pisi|left|200px|De la Cierva tiiviklennuk
 9. jaanuar – Hispaania insener Juan de la Cierva tegi esimese eduka õhulennu helikopteri eelkäija tiiviklennukiga.
 10. jaanuar – Memeli piirkonnas elavad Leedu elanikud alustasid mässu Rahvasteliidu otsuse vastu jätta piirkond Prantsusmaa võimu all olevaks Rahvasteliidu mandaadiks.
 11. jaanuar – vaatamata Suurbritannia vastuväidetele okupeerisid Prantsuse ja Belgia väed Ruhri piirkonna, et nõuda sellega Saksamaalt reparatsioonide tasumist.

 Veebruar 
 16. veebruar – Howard Carter avas Kuningate orus Tutanhamoni hauakambri.

 Märts 
pisi|200px|Ajakirja Time esimese numbri kaanepilt
 3. märts – ilmus ajakirja Time esimene number.
3. märts – USA Senat lükkas tagasi ettepaneku, et Ameerika Ühendriigid võiksid ühineda Alalise Rahvusvahelise Kohtuga.

 Aprill 
26. aprill – prints Albert (hilisem kuningas George VI) abiellus Westminster Abbeys Elizabeth Bowes-Lyoniga.

 Mai 
 24. mai – lõppes Iiri kodusõda.

 Juuni 
 9. juuni – Bulgaarias kõrvaldati riigipöördega võimult peaminister Aleksandǎr Stambolijski.
 18. juuni – purskas Etna vulkaan Itaalias, mille tõttu jäi 60 000 inimest koduta.

 Juuli 
 6. juuli – loodi NSV Liidu kõrgeim valitsusorgan NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu, mille esimeheks sai Vladimir Lenin.
pisi|left|200px|Hollywoodi silt
 13. juuli – USA California osariigis Los Angeleses avati ametlikult Hollywoodi silt.
 24. juuli – liitlasriigid sõlmisid Türgiga Lausanne'i rahuleppe, millega Türgi loobus Esimeses maailmasõjas kaotatud mittetürgi aladest.

 August 
pisi|180px|Calvin Coolidge
 2. august – pärast Warren G. Hardingi surma sai Ameerika Ühendriikide presidendiks Calvin Coolidge.

 September 
 1. september – Jaapani peasaart Honshūs tabas 7,9-magnituudiline maavärin, millest kujunes Jaapani ajaloo ohvriterohkeim maavärin, kui hukkus üle 100 000 inimese.
 13. september – kindral Miguel Primo de Rivera juhitud väed võtsid kokkuleppel kuningas Alfonso XIII-ga üle võimu Hispaanias.
 15. september – USA Oklahoma osariigi kuberner Jack C. Walton kuulutas Ku Klux Klani vastu võitlemiseks osariigis välja sõjaseisukorra.
 29. september – algas Briti mandaat Palestiinas.

 Oktoober 
 16. oktoober – Roy ja Walt Disney asutasid Hollywoodis filmistuudio Disney Brothers Cartoon Studio, millest sai hiljem maailma üks suuremaid meedia- ja meelelahutusettevõtteid.
 29. oktoober – Kemal Atatürk kuulutas Türgis välja vabariigi.

 November 
 1. november – Bruno Lucander asutas ettevõtte Aero O/Y, mis sai Finnairi eelkäijaks.
 8. november – Adolf Hitler korraldas Münchenis õllekeldriputši nime all tuntud ebaõnnestunud riigipöördekatse.
 15. november – Saksa hüperinflatsioon saavutas rekordtaseme, dollari eest maksti neli triljonit marka.

 Detsember 
 1. detsember – Itaalia põhjaosas purunes Gleno pais. Selle põhjustatud üleujutustes hukkus vähemalt 356 inimest.
 21. detsember – allkirjastati Nepali-Briti leping, millega Suurbritannia tunnustas Nepali iseseisvust.

 Sündmused Eestis 
6. jaanuar – toimusid Eesti esimesed meistrivõistlused males, mille võitis Paul Rinne.
14. jaanuar – Tallinnas asutati Rahvasteliidu Eesti Ühing.
22. jaanuar – liikluseks avati 44 km pikkune Riisselja–Orajõe kitsarööpmeline raudtee.
24. jaanuar – Balti Päästeselts tutvustas Saksamaalt ostetud Eesti uusimat aurikut Eestimaa.
 27. jaanuar – tõstja Voldemar Noormägi püstitas Narvas uue maailmarekordi kergekaalus (kuni 67,5 kg) kahe käega surumises, kui ta surus üles 88,5 kgESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014).
15. veebruar – Helsingis oli Eesti jääpallimeeskonna esimene maavõistlus, kus võideti Saksamaad 10:0.
17. veebruar – algas 19. veebruarini kestnud rahvahääletus avalike algkoolide seaduse muutmiseks. Hääletuse tulemusena lisati õppekavva näiteks usuõpetus.
17. veebruar – asutati Tallinna Linna Politsei Spordiring.
17. veebruar – Eesti kaotas esimese jääpallimaavõistluse Soomele, skoor jäi 0:22.
24. veebruar – järgmise päevani kestnud raamatukogutööliste kongressi käigus pandi alus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingule.
27. aprill – ilmus Eesti Kirjanike Liidu ajakirja Looming esimene number.
13. mai – Eesti Rahva Muuseum kolis Raadi mõisa härrastemajja.
9. juuni – Eesti apostlik õigeusu kirik hakkas alluma Konstantinoopoli patriarhile, säilitades siiski laialdase autonoomia.
 24. juuni – Kaunases toimus Eesti-Leedu maavõistlus jalgpallis, milles Eesti võitis 6:0. See oli ühtlasi Eesti esimene võit jalgpallimaavõistlustel; see oli Eesti 6. maavõistlusmäng.
30. juuni – algas 2. juulini kestnud VIII üldlaulupidu.
 16. september – Tartus toimus esimene Balti riikide üliõpilaste olümpia. See oli SELLi mängude eelkäija.
19. september – Tallinnas toimus Eesti esimene jalgpalli maavõistlus Nõukogude Liiduga; Eesti kaotas 4:2.
1. oktoober – Tallinnas Nõmmel hakati õpetama politsei ja piirivalve tarvis teenistuskoeri.
3. oktoober – Tallinnas avati 21. algkooli hoone, mis oli esimene koolimaja kaheteistkümnest, mille ehitamise linnavalitsus oli hädavajalikuks pidanud.
20. oktoober – avati 17 km pikkune Valga ja Koikküla vaheline kitsarööpmeline raudtee, mis tegi Eestil võimalikuks kahe asula vahel liiklemiseks mitte kasutada Läti alal kulgevat raudteed.
 16. november – algasid kaks päeva kestnud Eesti esimesed meistrivõistlused poksis.
20. november – kohtus esines esimese Eesti naiskaitsjana vannutatud advokaadi abi Fanni-Benita Lippand.
 25. november – avati Tallinna Hipodroom.
8. detsember – registreeriti Eesti Olümpiakomitee põhikiri.
12. detsember – Narvas avati uus raudteesild.
 14. detsember – asutati Eesti Käsipalliliit (sinna kuulusid nii korv- kui ka võrkpall).
28. detsember – Tartus toimus 29. detsembrini kestnud I üleriiklik hariduskongress. Kongressil pandi alus Eesti Haridusliidule.
28. detsember – Tartus peeti esimest ajalooõpetajate päeva.
 Asutati Eesti Kunstnikkude Rühm.

 Sündinud 

 1. jaanuar – Valentina Cortese, itaalia näitleja
 14. jaanuar – Hugo Raudsaar, eesti astronoom
 20. jaanuar – Nora Brockstedt, norra laulja
 12. veebruar – Franco Zeffirelli, itaalia filmi- ja teatrilavastaja
 10. märts – Valter Ojakäär, eesti helilooja ja publitsist
 10. märts – Val Logsdon Fitch, USA tuumafüüsik
 12. märts – Hjalmar Andersen, norra kiiruisutaja
 26. märts – Leida Laius, eesti filmilavastaja
 3. aprill – Svetozar Kuzmitš Russakov, Nõukogude Liidu animaator
 4. aprill – Ilmar Jaks, eesti kirjanik
 15. aprill – Artur Alliksaar, eesti luuletaja
 22. aprill – Aaron Spelling, USA teleprodutsent
 22. aprill – Bettie Page, USA modell
 23. aprill – Manuel Mejía Vallejo, Colombia kirjanik ja ajakirjanik
 4. mai – Eric Sykes, inglise filminäitleja
 7. mai – Anne Baxter, USA näitleja
 28. mai – Karl Vaino, Eesti NSV poliitik
 31. mai – Rainier III, Monaco vürst
 2. juuni – Lloyd Shapley, USA matemaatik ja majandusteadlane
 8. juuli – Harrison Dillard, USA kergejõustiklane
 13. juuli – Mihhail Pugovkin, vene filminäitleja
 2. august – Shim'on Peres, Iisraeli poliitik ja riigitegelane
 10. august – Rhonda Fleming, USA filmi- ja seriaalinäitleja
 20. august – Jim Reeves, USA kantrilaulja
 25. august – Álvaro Mutis, Colombia kirjanik
 16. september – Albert Cornelis Baantjer, hollandi kirjanik
 17. september – Hank Williams, USA kantrilaulja
 4. oktoober – Charlton Heston, USA filminäitleja
 5. oktoober – Glynis Johns, Briti näitleja
 16. oktoober – Linda Darnell, USA filminäitleja
 27. oktoober – Roy Lichtenstein, ameerika kunstnik
 6. november – Aleksandra Tšudina, Nõukogude Liidu kergejõustiklane ja võrkpallur
 25. november – Mauno Koivisto, Soome president 1982–1994
 5. detsember – Vladimir Tendrjakov, vene kirjanik

 Surnud 
 3. jaanuar – Jaroslav Hašek, tšehhi kirjanik
 10. veebruar – Wilhelm Conrad Röntgen, saksa füüsik, Nobeli füüsikaauhind (1901)
 2. aprill – Michel Théato, Luksemburgis sündinud Prantsusmaa pikamaajooksja
 4. aprill – John Venn, inglise filosoof ja loogik
 2. august – Warren G. Harding, USA 29. president (1921–1923)
 7. september – Nikolai von Glehn, Jälgimäe mõisa omanik, Nõmme rajaja
 10. oktoober – Andrés Avelino Cáceres, endine Peruu president
 12. detsember – Raymond Radiguet, prantsuse kirjanik
 27. detsember – Gustave Eiffel, prantsuse insener ja arhitekt

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Robert Andrews Millikan
keemia – Fritz Pregl
meditsiin – Frederick Grant Banting, John James Richard Macleod 
kirjandus – William Butler Yeats
rahu – auhinda välja ei antud

 Viited