Siim Kallas

Siim Kallas (sündinud 2. oktoobril 1948 Tallinnas) on Eesti poliitik. 

Aastatel 2002–2003 oli ta Eesti peaminister ja 2004–2014 Euroopa Komisjoni asepresident. 2019–2024 oli Kallas Riigikogu liige. Kallas oli Liberaalse Internatsionaali asepresident. Alates 1997. aastast on Siim Kallas Tartu Ülikooli külalisprofessor. 

 Perekond ja haridus 
Siim Kallas sündis Udo ja Rita Kallase (neiupõlvenimi Alver) peres. Tema vanaisa, mõjukas advokaat Eduard Alver, oli Eesti Vabariigi esimene politseiülem ja Kaitseliidu ülem. 

Ta on lõpetanud 1967. aastal Tallinna 22. Keskkooli kuldmedaliga ning 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rahanduse ja krediidi erialal cum laude. Aastatel 1973–1975 oli ta samal alal aspirant.  

 Karjäär Eesti NSV-s 
Aastatel 1979–1986 oli ta NSV Liidu Riiklike Hoiukassade Eesti Vabariikliku Peavalitsuse juhataja ja aastatel 1986–1989 ajalehe Rahva Hääl toimetaja asetäitja. 

Siim Kallas oli aastail 1976–1989 Eesti Raadio mälumängusaate "Mnemoturniir" toimetaja ja saatejuht. Perestroika ajal sai Kallas tuntuks kui üks IME idee autoreid, kelle vastavasisuline artikkel ilmus 26. septembril 1987 Tartu ajalehes Edasi. 

Ta oli NLKP liige aastatel 1972–1990.

 Eesti panga presidendina 
Aastatel 1991–1995 Eesti Panga presidendina töötades jäi ta veerandkohaga tööle Tartu Ülikooli dotsendina. Ta juhtis rahareformi ettevalmistamist ja Eesti krooni taas käibelevõttu.

Kallase ametiajal, 1993. aastal investeeris firma Villa Paradiso Põhja-Eesti Pangalt saadud 10 miljonit dollarit (tollase kursi järgi 130 miljonit krooni), millest saadi tagasi 2 miljonit dollarit. Süüdistus investeeringu ebaõnnestumises esitati ka Siim Kallasele. 2000. aastal mõisteti Siim Kallas ja tema nõunik Eesti Panga päevilt Urmas Kaju 10 miljoni dollari afääris õigeks. Riigikohus tühistas osaliselt Kallase õigeksmõistmise ning saatis osa süüdistusest tagasi arutamiseks Tallinna linnakohtus. Kohus pidi uuesti arutama Kallasele esitatud süüdistust valeandmete esitamises Eesti Panga audiitorile. Linnakohus mõistis Kallase teist korda õigeks, kuid protsess pidi jätkuma ringkonnakohtus. 23. oktoobril 2000 keelas riigi peaprokurör Raivo Sepp prokuratuuril asja edasi kaevata.

 Poliitiline karjäär 
1994. aastal suundus Kallas poliitikasse ja asutas Reformierakonna.

Samal aastal esitas president Lennart Meri ta Riigikogule peaministrikandidaadiks, kuid Kallas ei suutnud koguda Riigikogus piisavalt toetushääli valitsuse moodustamiseks.

 VI Riigikogus ja välisministrina 
Märtsis 1995 toimunud parlamendivalimiste tulemusel sai Kallase juhitud Reformierakond 19 kohta, kuid valimised võitnud KMÜ juht Tiit Vähi moodustas esialgu valitsuse Edgar Savisaare Keskerakonnaga. Kallas jäi seetõttu VIII Riigikogu lihtliikmeks.

KMÜ ja Keskerakonna koalitsioon lagunes aga seitse kood hiljem seoses lindiskandaaliga, misjärel moodustas Vähi uue valitsuse Reformierakonnaga ning Kallasest sai Eesti välisminister. Ta oli ametis kuni 22. novembrini 1996, mil Reformierakond valitsusest lahkus.

 IX Riigikogus ja rahandusministrina 
1999. aasta Riigikogu valimistel võitis Reformierakond 19 kohta. Juba enne valimisi oldi Mart Laari Isamaaliidu ja Andres Tarandi Mõõdukatega sõlmitud koostöölepe, millega lubati moodustada koos valitsus, kui kolme peale saadakse Riigikogus enamus. Kolmikliiduks nimetatud koalitsioon saigi Riigikogus 53 mandaati ning sellega jäeti valimised võitnud Keskerakond valitsuse moodustamisest kõrvale.

Ametisse astunud Mart Laari teises valitsuses anti Kallasele rahandusministri portfell. 2001. aasta lõpuks oli koalitsioon aga sisetülide ja skandaalide tagajärjel sedavõrd lõhenenud, et detsembris teatas peaminister Laar enda tagasiastumisest. 

 Peaministrina 

Pärast Laari ametlikku tagasiastumist 8. jaanuaril 2002 nimetas president Arnold Rüütel Siim Kallase peaministrikandidaadiks. Koalitsiooniläbirääkimised Reformierakonna ja Keskerakonna vahel läksid kiiresti ning Siim Kallase valitsus astus ametisse 28. jaanuaril 2002. Kuigi Riigikogus oli valitsuse moodustanud erakondadel vaid 46 häält, ehk tegemist oli vähemusvalitsusega, siis valitsuse tegevust toetasid parlamendis ka Rahvaliit ja Eestimaa Ühendatud Rahvapartei.

Siim Kallase valitsus esitles end ühiskondlike pingete lepitajana pärast Laari teise valitsuse ajal toimunud tugevat poliitilist vastandumist. Seetõttu keskendus valitsus sisepoliitikas ebavõrdsuse vähendamisele ühiskonnas ning paljude eelmise valitsuse reformide katkestamise või tagasipööramisega, kuid välispollitikas jätkati Laari valitsuse liini ning lõpetati liitumisläbirääkimised Euroopa Liidu ja NATOga.

Valitsuse astus tagasi pärast 2003. aasta Riigikogu valimisi. Järgmine, Juhan Partsi valitsus asus ametisse 10. aprillil 2003.

 X Riigikogus ja Euroopa Liidu volinikuna 
pisi|Siim Kallas ja George W. Bush 2002. aastal|270x270px
Pärast peaministriametist lahkumist oli Kallas X Riigikogu liige, kuni sai 1. mail 2004 Euroopa Liidu portfellita volinikuks majandus- ja valuutavaldkonnas Pedro Solbes Mira ja hiljem Joaquín Almunia juures. Aastatel 2004–2014 oli Kallas Euroopa Komisjoni asepresident. Administratsiooniala volinikuna sai ta tuntuks Euroopa läbipaistvuse algatuse (ETI) kavandaja ja elluviijana. Transpordivolinikuna aastatel 2010–2014 juhtis ta üleeuroopalise transpordivõrgustiku (TEN-T) kavandamist ning vastava õigusakti vastuvõtmist 2013. aastal. Üleeuroopalise transpordivõrgustiku rahastamine kasvas neli korda.

Seoses Andrus Ansipi tagasiastumisega peaministriametist 4. märtsil 2014, mille tulemusel lahkus ametist kogu tema kolmas valitsuskabinet, andis Reformierakond volitused valitsuse moodustamiseks esmalt toona Euroopa Komisjoni asepresidendina teeninud Kallasele, kuid pärast tema loobumist 12. märtsil 2014 sai senine sotsiaalminister Taavi Rõivas Reformierakonna juhatuselt volitused uue valitsuse kokkupanekuks ning tema valitsus astus ametise 26. märtsil.

 XIV Riigikogus 
Kallas osutus 2019. aasta Riigikogu valimistel valituks ja pääses parlamenti, olles seejuures 4. aprillist 2019 kuni 8. veebruarini 2021 Riigikogu II aseesimees.

 2023. aasta kohalikud valimised ja lahkumine poliitikast
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa) 7393 häält ning osutus valituks.

7. septembril 2024 teatas Kallas, et lahkub poliitikast ning astub Riigikogust tagasi. 

 Presidendiks kandideerimine 
2001. aasta suvel oli Kallas üks Reformierakonna mitteametlikke presidendikandidaate. 

Uuringufirma TNS-Emor 2015. aasta augusti küsitluse tulemusena selgus, et 11,2% 1203 vastanust eelistab Eesti presidendina Kallast. 2016. aasta aprillis teatas Kallas rahvusooperis Estonia presidendiks kandideerimisest.

Eesti presidendivalimistel pääses Kallas Riigikogus kolmandast voorust edasi presidendikandidaadiks valimiskogus. Valimiskogu esimeses voorus 24. septembril 2016 tuli ta Allar Jõksi järel teiseks ning pääses teise hääletusvooru. Teises voorus sai ta 138 häält, edestades Jõksi, kuid sellest häälte arvust ei piisanud valituks osutumiseks. Kallas loobus edasisest kandideerimisest.

 Looming 
 "Turumajandus ehk kodanike riik", Paremad Uudised, 2003
 "Piiridest suurem Eesti", Paremad Uudised, 2004
 "Vabaduse ja kurjuse vahel. Euroopa Liidu lugu", SE&JS, 2018
 "Eduard Alver, tema aeg ja inimesed", Varrak 2021
 "Liberalism: ideed ja poliitika", Kava, 2024, ISBN 9789916929612

 Töökohad 
pisi|Siim Kallas (2002)|270x270px
pisi|Siim Kallas Arvamusfestivalil (2014)|269x269px
 1975–1979 Eesti NSV Rahandusministeeriumis spetsialist
 1979–1986 NSV Liidu Riiklike Hoiukassade Eesti Vabariikliku Peavalitsuse juhataja
 1986–1989 Rahva Hääle toimetaja asetäitja
 1989–1991 Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees
 1989–1991 Nõukogude Liidu rahvasaadik
 1991–1995 Eesti Panga president
 1995–1996 Eesti välisminister
 1996 Euroopa Nõukogu eesistuja
 1999–2002 Eesti rahandusminister
 2002–2003 Eesti peaminister
 2004–2014 Euroopa Komisjoni asepresident
 2017–2019 Viimsi vallavanem
 VIII, IX, X, XIV ja XV Riigikogu liige

 Tunnustus 
pisi|Arvamusfestivalil (2014)|Siim Kallas Arvamusfestivalil (2014)|270x270px
 1995 – Pressisõber
 2000 – Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordenhttps://president.ee/et/teenetemargid/valisriigi-antud-teenetemargid/10531-siim-kallas
 2001 – Prantsuse Auleegioni orden (suurohvitser)https://president.ee/et/teenetemargid/valisriigi-antud-teenetemargid/10532-siim-kallas
 2001 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk
 2002 – valiti "20. sajandi saja Eesti suurkuju" hulka
 2003 – Riigivapi II klassi teenetemärk
 2004 – Kaitseministeeriumi I klassi teeneterist (Eesti NATO-ga integreerumise protsessi pühendunult elluviimise eest)https://www.kaitseministeerium.ee/et/eesmargid-tegevused/laiapohjaline-riigikaitse/teenetemargid
 2005 – Tallinna Toomkoguduse Maarja medal
 2010 – Viimsi valla aukodanik
 2015 – Riigivapi I klassi teenetemärk
 2015 – aasta eurooplane
 2015 – aasta liberaal
 2016 – Harju maakonna aukodanik
 2018 – aasta kultuurisõber
 2019 – Poola Teeneteordeni komandöriristhttps://isap.sejm.gov.pl/isap.nsf/DocDetails.xsp?id=WMP20200000065

 2025 – Tartu Ülikooli Tänutäht

 Isiklikku 
Siim Kallase emapoolne vanaisa oli Eduard Alver. Kallas on Betti Alveri sugulane. Tema isa oli klarnetist ja saksofonist Udo Kallas.

Siim Kallas on abielus Kristi Kallasega. Nende poeg Ülo Kallas on ettevõtja ning tütar Kaja Kallas on jurist ja poliitik.

Ester Šank on kirjutanud Siim Kallase elust ja tegevusest raamatu "Peategelane" (Lejula, 2001).

Kallas on harrastanud jalgrattasõitu, tennist ja purjetamist.

 Vaata ka 
 Siim Kallase valitsus
 10 miljoni dollari afäär

 Viited 

 Välislingid 


 Koduleht Euroopa Komisjonis
 Tuuli Koch. Siim Kallas – pool elust juhina, Postimees, 2. oktoober 2008
 Merje Pors. Siim Kallas ei kavatse europarlamenti kandideerida, Postimees, 17. oktoober 2008
 Siim Kallas: Turumajandus – tulevik või minevik?, EPL, 17. november 2008
 Suveräänsus ja Euroopa Liit – koos või eraldi?, Postimees, 29. november 2008
 Sulev Oll. Siim Kallas – Eesti kokk tähtsate roogade köögis, Maaleht, 23. detsember 2008
 Raadiointervjuu saates "Külas on ...", Vikerraadio, 30. detsember 2008
 Võimalus saada puhtaimaks maailmas Sirp, 29. jaanuar 2009
 Kalev Kask. Siim Kallas: devalveerimine muudab rahva vaeseks Ärileht, 19. veebruar 2009
 Siim Kallas. Populism, demokraatia, täitevvõim, EPL, 30. oktoober 2009
 Vilja Kiisler, Kallas: vaid üks inimene on mind reetnud, aripaev.ee, 26. veebruar 2015
 Olev Remsu. Euroopa ülistus. Postimees, 19. aprill 2019
 "Täna 10 aasta eest sai otsa Siim Kallase 10 mln dollari protsess" Äripäev, 23. oktoober 2010

Kategooria:Eesti välisministrid
Kategooria:Eesti peaministrid
Kategooria:Eesti pankurid
Kategooria:VIII Riigikogu liikmed
Kategooria:IX Riigikogu liikmed
Kategooria:XIV Riigikogu liikmed
Kategooria:XV Riigikogu liikmed
Kategooria:NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
Kategooria:Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Kategooria:Eesti Reformierakonna poliitikud
Kategooria:Eesti ajakirjanikud
Kategooria:Eesti ametiühingutegelased
Kategooria:Viimsi vallavanemad
Kategooria:Tartu Ülikooli majandusteaduskonna professorid
Kategooria:Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna professorid
Kategooria:Tartu Ülikooli majandusteaduskonna vilistlased‎
Kategooria:Jakob Westholmi Gümnaasiumi vilistlased
Kategooria:Riigivapi II klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Riigivapi I klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Auleegioni suurohvitserid
Kategooria:Euroopa Komisjoni volinikud
Kategooria:Sündinud 1948