Jää

Jää on vesi tahkes agregaatolekus.

Jääl on palju vorme. Madalatel rõhkudel on stabiilne jää I.
Jää I on heksagonaalse kristallstruktuuriga ja seetõttu kaksikmurdev. Ta moodustab kergesti nõeljaid kristalle.

Jää I on hõredam kui vesi samadel rõhkudel. Madalatel rõhkudel ja sulamistemperatuuri lähedal on jää tihedus 917 kg/m3. Seetõttu alaneb jää I sulamistemperatuur rõhu tõusmisega: kolmikpunktis (4,6 mm Hg) on sulamistemperatuur 0,0076 Celsiuse kraadi, 760 mmHg juures definitsiooni järgi 0, kõrgematel rõhkudel alla 0. Jää I on sulamistemperatuuril stabiilne rõhuni 2175 atmosfääri. Kõrgematel rõhkudel tekivad muud jää modifikatsioonid, mis on veest tihedamad ja mille sulamistemperatuur seetõttu kasvab koos rõhuga.pisi|Läbipaistev jää ja kalamees kevadisel Emajõel TartusJää on sulamistemperatuuri lähedal pehme ja kaldub plastselt deformeeruma. Madalamatel temperatuuridel on jää kõvem.

Normaalrõhul (1 atmosfäär) tekib puhtast veest jää, kui temperatuur langeb alla 0 °C ja jää sulab, kui temperatuur tõuseb sellest kõrgemale.

 Miks on jää veest kergem 
Enamiku ainete tihedus sulamisel väheneb. Sulamisel ained enamasti paisuvad (muutuvad hõredamaks), tahkumisel aga tõmbuvad kokku. Vesi on üks väheseid erandlikke aineid, mis tahkumisel (jäätumisel) paisub. Ka see vee eriline omadus on tingitud molekulidevahelistest vesiniksidemetest.pisi|Jäätunud VäinameriVee jahutamisel vee tihedus üldiselt kasvab, sest madalamal temperatuuril seosutvad vee molekulid tugevamini üksteisega (tekib rohkem vesiniksidemeid). Kõige suurem on vee tiheduse 4 °C juures. Temperatuuri edasisel alanemisel hakkab aga vee tihedus mõnevõrra vähenema ja jäätumisel muutub juba märgatavalt väiksemaks. Põhjuseks on see, et jäätumisel seostuvad mitte ainult mõned, vaid juba kõik vee molekulid üksteisega vesiniksidemete abil - iga vee molekul seostub 4 naabermolekuliga, need omakorda 4 naabermolekuliga jne. Jääs tekib vee molekulidest korrapärane struktuur, mis on suhteliselt hõre.

Merejää

Merejää tekib madalamal temperatuuril kui 0 °C, sest peale vee on meres ka palju soolasid.pisi|Omapärane loodusnähtus, kus Stoomi rannas Tallinnas on moodustunud 5–10 cm diameetriga jääpallid. Foto: Aleksandr Abrosimov
Pilte

 Vaata ka 
Fossiilne jää
Jääaeg
Jäähotell
Jääkaabits
Jääkate
Jääkelder
Jääkilp
Jääkoobas
Jääkoorik
Jääkosk
Jääkriim
Jääkulutus
Jääkünd
Jäämaja
Jäämägi
Jäämüts
Jääpaisjärv
Jääpuursüdamik
Jääsammas
Jääsein
Jäätee
Jäätee (jook)
Jäävaheaeg
Jäävöönd
Lumi
Põhjajää
Rüsijää

 Välislingid 

 Jää teke vaadatuna Keri majakast veebikaameraga vaadatuna

Kategooria:Geofüüsika

Kategooria:Mineraalid
Kategooria:Oksiidid