Aleksander Klumberg

Aleksander Klumberg (1936. aastast Aleksander Kolmpere; 17. aprill (5. aprill vkj) 1899 Tallinn – 10. veebruar 1958 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane, treener ja spordiorganisaator, kümnevõistluse maailmarekordi omanik. Ta oli 1920. aastal Antwerpenis esimene iseseisva Eesti riigi värvides startinud olümpiasportlane ja võitis 1924. aasta suveolümpiamängudel Pariisis pronksmedali kümnevõistluses. 

 Elulugu 
Klumberg õppis 1908–1917 erakeskkoolis. Kergejõustikku hakkas ta harrastama 14-aastaselt nn düünapoiste hulgas, 15-aastaselt jätkas sportimist Kalevis. Ta tuli kolmikhüppes juba 16-aastaselt tollase Venemaa keisririigi meistriks ja parandas samal alal 17–18-aastaselt korduvalt Venemaa rekordit. 

1920. aastal püstitas ta kümnevõistluses Tallinnas mitteametliku ja 1922. aastal ametliku maailmarekordi 7485,610 (12,3 – 6.59 – 12.92 – 1.75 – 55,0 – 17,0 – 39.64 – 3.40 – 62.20 – 5.11,3).

1920. aasta suveolümpiamängudel Antwerpenis sai Klumberg odaviskes 5. ja viievõistluses 8. koha, kümnevõistluse katkestas haiguse tõttu. Temast sai Antwerpenis (15. augustil 1920 kell 11.30 hommikul) ajaloos esimene Eesti sinimustvalge lipu all startinud olümpiavõistleja. 

1923 sai ta Göteborgi mängudel kümnevõistluses kulla ja odaviskes pronksi. 

1924. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis Klumberg kümnevõistluses pronksmedali. 

Odaviskajana oli ta 1922 ja 1923 maailma edetabeli juht, 1921 kolmas.

Ta kuulus 1924. aastal maailma hooaja edetabeli esikümnesse kolmikhüppajana ning Euroopa edetabelisse 1923. aastal kaugushüppaja, 1922. aastal kuulitõukaja ja kettaheitjana.

Ta tuli aastatel 1917–1927 11 kergejõustikualal 48 ja jääpallis 3 korda Eesti meistriks ning püstitas 23 Eesti rekordit, koos mitteametlikega varasemast ajast 38.

1927–1932 oli ta Poola riiklik kergejõustikutreener, Poola kergejõustikukoondise peatreener 1928. aasta Amsterdami olümpiamängudel ja 1932. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses. Tema õpilane Janusz Kusociński võitis 1932 Los Angelese olümpiamängudel kulla 10 000 m jooksus.

1924. aastal valiti Klumberg Eesti Spordilehe küsitluse alusel Eesti kõigi aegade suurimaks sportlaseks. 

1936. aastal oli ta Eesti kergejõustikukoondise peatreener Berliini olümpiamängudel.

Klumberg-Kolmpere võistles kokku 16 riigi 58 linnas, võitis 370 auhinda.

1944. aastal vahistasid Nõukogude võimuorganid Klumberg-Kolmpere. Ta kandis 1945–1954 vanglakaristust NKVD vangilaagris Dubravlagis Mordva ANSVs Venemaal ja viibis seejärel 1954–1955 Krasnojarski krais Siberis asumisel.

 Isiklikud rekordid 
100 m jooks – 11,6 (1924)
Kaugushüpe – 7.20 (1923)
Kuulitõuge – 13.63 (1922)
Kõrgushüpe – 1.83 (1925) 
400 m jooks – 54,4 (1924)
110 m tõkkejooks – 16,4 (1924)
Kettaheide – 42.38 (1922)
Teivashüpe – 3.50 (1927)
Odavise – 63.60 (1935)
1500 m jooks – 4.49,0

Isiklike rekordite punktisumma on 6795 punkti.

Kolmikhüpe – 14.33 (1924)
Viievõistlus – 3001 punkti (1922), omaaegse tabeli järgi 3780,100 (6.65 – 55.01 – 25,5 – 38.91 – 5.26,0).

Tegevus Eesti spordiorganisaatorina
1921–1924 Tallinna Kalevi asjaajaja
1924–1926 Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuste kergejõustikuinstruktor
1932–1935 töötas Kehakultuuri Sihtkapitali Valitsuses
1935–1940 Eesti Spordi Keskliidu inspektor
1936 – Eesti kergejõustikukoondise peatreener Berliini olümpiamängudel
1942–1944 politsei õppekeskuse kehalise kasvatuse instruktor

Tunnustus
Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk, 1940

Teoseid
1933 "Kergejõustiku õpperaamat: Stiil ja õpetus. Treening. Tervishoid.", A. Kolmpere, Tallinn: Täht, 120 lk.
1936 "Sport ja kehaline kasvatus : mida peaks igaüks teadma selle tähtsusest, erialadest ja ajaloost", Eesti Kirjanduse Selts, Tartu: G. Roht, 110 lk.
1936 "Kehakultuur", Eesti Spordi Keskliit, Tallinn: Tallinna Eesti kirjastus-Ühisus, 31 lk.
1937 "Kergejõustiku konspekt", Eesti Spordi Keskliit, Tallinn: Voldemar Ehrenpreis, 7 lk.
1937 "Kergejõustiku õpperaamat", A. Kolmpere, Tallinn : R. Tohver, 151 lk.
1939 (kaasautor) "Sport ja mäng: noorsportlase käsiraamat. I", A. Kolmpere, J. Laidvere, H. Michelson, H. Niiler; Tartu: Postimees, 111 lk.
1940 (kaasautor) "Sport ja mäng: noorsportlase käsiraamat. II", A. Kolmpere, J. Laidvere, H. Michelson, H. Niiler; Tartu: Postimees, 104 lk.

 Isiklikku 
Pikkus: 174 cm, kaal 74–75 kg.

 Välislingid 

Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Haud Tallinna Rahumäe kalmistul

Kategooria:Eesti kergejõustiklased
Kategooria:Eesti kümnevõistlejad
Kategooria:Eesti jääpallurid
Kategooria:1920. aasta suveolümpiamängudel osalejad
Kategooria:1924. aasta suveolümpiamängudel osalejad
Kategooria:Eesti kergejõustikutreenerid
Kategooria:Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Kategooria:Vabadussõja veteranid
Kategooria:Eesti represseeritud isikud
Kategooria:Rahumäe kalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1899
Kategooria:Surnud 1958