3. jaanuar

3. jaanuar on Gregoriuse kalendri kolmas päev. Juliuse kalendri järgi 21. detsember (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
1803 – Tartu ülikooli esimeseks rektoriks valiti Georg Friedrich Parrot.
 1813 – Tallinnas Karja tänava kasarmutes tõstsid viletsa toidu ja halva kohtlemise tõttu mässu maamiilitsasse võetud eesti nekrutid.
1909 – Tartus alustas tegevust Eesti Majanduse Ühisus.
 1920 – lõppes Vabadussõja sõjategevus. Jõustus 31. detsembril 1919 Eesti Vabariigi ja Nõukogude Venemaa poolt alla kirjutatud vaherahuleping.
 1938 – Tartu Ülikoolis vahetus juhtkond, rektoriks sai professor Hugo Kaho.
1940 – asutati Eesti – Nõukogude Liidu sõprusühing.
1958 – ilmuma hakkas Spordileht.ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015)
 1974 – Tallinna Keskrajoon jagati Lenini rajooniks ja Oktoobri rajooniks.
 1994 – Tallinna vanalinnas Munkadetaguses tornis puhkes tulekahju. Arvati, et tegu võis olla süütamisega.
 1994 – Wolfgang von Statten, Saksamaa Bundestagi Saksa-Balti parlamendigrupi esimees, kutsus üles võtma Baltimaid NATO liikmeskonda.
 1994 – Eesti Teaduste Akadeemia Füüsikainstituudi direktoriks valiti senine teadusdirektor füüsika-matemaatikakandidaat Kristjan Haller.
 1994 – pärast 1939. aastat väljus Paldiski sadamast taas tsiviillaadungiga laev.
 1997 – Teede- ja sideministeerium ning Eesti Raudtee otsustasid sulgeda Haapsalu–Riisipere raudteelõigu.
 1999 – Eesti Päevaleht ja Postimees lõpetasid halvenenud majandusliku seisu pärast ilmumise pühapäeviti.
 2000 – Eesti president Lennart Meri vabastas ametist kaitseväe juhataja kohusetäitja Urmas Roosimäe ja määras tema asemele Märt Tiru.

Maailmas
 1496 – Leonardo da Vincil luhtus lennumasina katsetamine.
 1521 – paavst Leo X avaldas bulla Decet Romanum Pontificem, millega heitis Martin Lutheri ristikogudusest välja.
 1648 – Oliver Cromwell mõistis surma kuningas Charles I.
 1749 – ilmuma hakkas Berlingske Tidende, vanim Taani pidevalt ilmuv päevaleht.
 1815 – Austria, Suurbritannia ning Prantsusmaa ühinesid Preisimaa ja Venemaa vastu.
 1833 – algas Suurbritannia okupatsioon Falklandi saartel ja esimeseks valitsejaks saartel sai Henry Smith (kuni aastani 1838).
 1868 – Meiji restauratsioon: Jaapani keiser Meiji kuulutas oma võimu taastatuks. Seitse päeva hiljem kuulutas šogun Tokugawa Yoshinobu keisri deklaratsiooni ebaseaduslikuks ja ründas oma vägedega Kyōtot, ent ei saavutanud edu.
 1870 – hakati ehitama Brooklyni silda.
 1871 – Henry W. Bradley patenteeris margariini.
 1888 – Marvin C. Stone sai joogikõrre patendi.
 1919 – Londonis toimus Sidney Streeti piiramine, milles hukkus kaks inimest.
 1919 – Läti Vabadussõda: Punaarmee hõivas Riia.http://www.latvija20gadsimts.lv/apkopojums/notikumu-hronologija/
 1921 – Türgi ja Armeenia sõlmisid rahu.
 1941 – Saksamaal asendati gooti kiri antiikvaga.
 1942 – algas Jaapani okupatsioon Filipiinidel (de facto kuni 17. augustini 1945).
 1956 – Eiffeli torni tipp sai tules kahjustada.
 1957 – USA-s Lancasteris tulid müügile esimesed elektrilised käekellad.
 1958 – senistest Briti Kariibi mere asumaadest moodustati Lääne-India Saarte Föderatsioon.
 1959 – Alaska sai Ameerika Ühendriikide 49. osariigiks.
 1962 – paavst Johannes XXIII heitis Kuuba riigipea Fidel Castro ristikogudusest välja.
 1970 – Kongo Vabariik nimetati ümber Kongo Rahvavabariigiks.
 1976 – jõustus majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt.
 1999 – startis Mars Polar Lander.
 2004 – Egiptuse ohvriterohkeim lennuõnnetus: Flash Airlinesi lend FSH604 kukkus Punasesse merre ja hukkus 148 inimest.
 2009 – lasti käibele 50 esimest bitcoin'i.
 2020 – USA õhurünnakus hukkus Iraani sõjaväe komandör Qassim Suleimani.

 Sündinud 

 106 eKr – Marcus Tullius Cicero, Vana-Rooma riigimees, kirjanik ja filosoof
 1876 – Wilhelm Pieck, Saksa DV riigitegelane
 1883 – Clement Attlee, Suurbritannia poliitik
 1892 – J. R. R. Tolkien, briti kirjanik
 1905 – Aleksei Stahhanov, vene tööeesrindlane
 1905 – Anna May Wong, ameerika näitleja
 1924 – Ülo Vinter, eesti helilooja
 1926 – George Martin, inglise muusikaprodutsent
 1929 – Sergio Leone, itaalia režissöör
 1946 – Mihkel Pärnoja, eesti keemik ja poliitik
 1956 – Mel Gibson, Austraalia näitleja
 1964 – Sven Kivisildnik, eesti kirjanik ja ajakirjanik
 1969 – Michael Schumacher, saksa võidusõitja
 1980 – Bryan Clay, USA kümnevõistleja
 2003 – Greta Thunberg, Rootsi kliimaaktivist

 Surnud 

 1804 – Nikolai Lvov, Venemaa arhitekt
 1875 – Pierre Larousse, prantsuse leksikograaf
 1904 – Larin Paraske, isuri runolaulik
 1923 – Jaroslav Hašek, tšehhi kirjanik
 1927 – Carl Runge, saksa matemaatik
 1945 – Edgar Cayce, USA meedium
 1964 – Roman Haavamägi, eesti skulptor ja maalikunstnik
 1967 – Jack Ruby, Lee Harvey Oswaldi tapja
 1972 – Frans Masereel, Belgia kunstnik
 1979 – Conrad Hilton, USA hotellipidaja
 1980 – Joy Adamson, looduskaitsja
 1980 – Ivan Triesault, eesti päritolu Hollywoodi filminäitleja
 1986 – Valter Tauli, eesti keeleteadlane
 1989 – Sergei Sobolev, vene matemaatik
 2000 – Mari Adamson, eesti tekstiilikunstnik

 Pühad 
 Eestis on komme Vabadussõja lõpetanud vaherahu auks kell 10.30 kirikukelli helistada ja vaikusehetke pidada.
 Õigeusu kirikus prohvet Malakia ja märter Gordiuse mälestuspäev.

 Ilmarekordid 
 1941 – Võru ilmajaamas mõõdeti külmarekordiks –43,4 °C.
 2010 – suurim lumikatte paksus (62 cm) vaatlusperioodi jooksul Tallinnas, eelmine rekord (59 cm) oli püstitatud 18. märtsil 1968.Tallinnas löödi sajandi lumerekord Postimees, 03.01.2010
 2010 – suurim lumikatte paksus jaanuaris (56 cm) Jõhvis.

 Viited 

Jaanuar 03