4. jaanuar

4. jaanuar on Gregoriuse kalendri neljas päev. Juliuse kalendri järgi 22. detsember (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
 1882 – ilmus Ado Grenzsteini ajalehe Olevik esimene number.
 1914 – Tallinnas toimus Baltimaade maadlustšempionaat naistele.ESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014)
 1919 – toimus Kehra lahing, Eesti Vabadussõja olulisim murdelahing, milles soomusrong nr 1 lõi bolševike üksused taganema ja algas Eesti Rahvaväe üldine edu rindel
 1921 – novembris 1920 valitud I Riigikogu kogunes esimesele istungile. Esimeheks sai tööerakondlane Johan Kukk.
 1925 – toimus Eesti korvpallikoondise hooaja esimene maavõistlus, milles võideti Lätit 30:23.
 1926 – Tartus avati 64,5 meetri pikkune Vabadussild, mis maksis 24,8 miljonit marka.
 1931 – Emajõel uppus jääauku takso koos 9 inimesega.
 1933 – Riigikogu kinnitas heaks teha rahvahääletus vabadussõjalaste eelnõu põhiseaduse muutmiseks.
 1934 – USA saadik John van Antwerp MacMurray esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
 1935 – Vabariigi Valitsus nimetas Ants Viirmanni Türi linnapeaks.
 1935 – olümpiavõitjast maadleja Eduard Pütsep läks Riiasse tööle Läti riiklikuks maadlustreeneriks.
 1936 – Tallinnas astus kokku Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku esinduskogu.
 1940 – Reutersi telegraafiagentuuri teatel ründasid Soome pommilennukid Saaremaad.Väljamõeldud teated Saaremaa pommitamisest. Rahvaleht, 6. jaanuar 1940, nr. 5, lk. 3.
1941 – loodi Tallinna Kehakultuuri- ja Spordikomitee.
 1943 – Tallinnas alustas tööd Eesti Peapank, mille ülesandeks oli anda pikaajalisi krediite sõjas purustatud talude ja ettevõtete ülesehitamiseks.
1943 – Jaroslavlis asutati Eesti Nõukogude Kunstnike Liit.
1944 – Moskvas asutati ametiühingu spordiklubi VSÜ Kalev.
 1970 – Tallinnas esilinastus mängufilm "Kevade".
 1983 – Tartu Ülikoolist eksmatrikuleeriti julgeolekuorganite nõudel rühm üliõpilasi (nt Indrek Tarand), kes 24. detsembril 1982 olid süüdanud mälestusküünlaid ja Tartu Raadi kalmistul seisnud auvalves Julius Kuperjanovi haual.
 1989 – lõppesid Melbourne'is toimunud V ülemaailmsed Eesti päevad.
 1993 – Tallinnas hakkas ilmuma Hommikuleht.
 1999 – Tartu Maarjamõisa haiglas viidi läbi esimene Baltimaade maksasiirdamisoperatsioon, mis päästis 27-aastase ravimatut maksahaigust põdenud mehe.

Maailmas
 871 – Anglosakside kuningas Æthelred alistus Readingi lahingus Inglismaale tunginud Taani viikingitele.
 1493 – Christoph Kolumbus lahkus Uuest maailmast, lõpetades oma esimese reisi.
 1717 – Holland, Suurbritannia ja Prantsusmaa sõlmisid Kolmikliidu.
 1797 – Prantsuse väed võitsid Rivoli lahingus Austria vägesid.
 1831 – moodustati Argentina Konföderatsioon.
 1847 – Samuel Colt müüs USA valitsusele oma esimesed revolvrid.
 1854 – ameeriklane John Heard avastas Heardi ja McDonaldi saared.
 1863 – Hamburgis loodi uusapostlik kirik.
 1884 – Londonis rajati fabianism.
 1896 – Utah sai USA 45. osariigiks.
 1936 – USA ajakiri Billboard avaldas esimest korda plaadimuusika edetabeli.
 1944 – Teine maailmasõda: algas Monte Cassino lahing.
 1948 – Birma iseseisvus Suurbritanniast.
 1950 – Iisrael kuulutas Jeruusalemma oma pealinnaks.
 1958 – Briti Rahvaste Ühenduse ekspeditsioon, milles osales ka Edmund Hillary, jõudis lõunapoolusele.
 1958 – Sputnik 1 langes Maale.
 1960 – Suurbritannia, Taani, Norra, Austria, Portugal, Rootsi ja Šveits sõlmisid Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) asutamislepingu. See jõustus 3. mail.
 1962 – New Yorgi metroos sõitis esimest korda ilma juhita metroorong Times Square-Grand Central Shuttle.
 1980 – Nõukogude Liidu sissetungi tõttu Afganistani kehtestas USA president Jimmy Carter embargo Nõukogude Liidu teraviljale ja teistele toodetele.
 2004 – Marsil maandus marsikulgur Spirit.
 2004 – Rooside revolutsioon: Mihheil Saakašvili võitis Gruusia presidendivalimised.
 2010 – Dubais avati Burj Khalifa.

 Sündinud 

 1643 – Isaac Newton, inglise füüsik, astronoom ja matemaatik
 1785 – Jacob Grimm, saksa filoloog
 1809 – Louis Braille, pimedate kirja leiutaja
 1898 – Tuudur Vettik, eesti helilooja ja koorijuht
 1917 – Fred Kudu, eesti treener
 1922 – Mart Port, eesti arhitekt
 1945 – Vesa-Matti Loiri, soome näitleja ja muusik
 1957 – Holger Kaints, eesti kirjanik
 1957 – Hannes Kaljujärv, eesti näitleja
 1960 – Siim-Tanel Annus, eesti kunstnik
 1963 – Till Lindemann, Rammsteini laulja
 1970 – Janika Mölder, eesti iluvõimleja ja treener
 1995 – Tuuli Tomingas, eesti laskesuusataja

 Surnud 

 1752 – Gabriel Cramer, Šveitsi matemaatik
 1786 – Moses Mendelssohn, juudi päritolu saksa filosoof
 1831 – James Monroe, USA poliitik
 1877 – Cornelius Vanderbilt, USA ettevõtja
 1920 – Benito Pérez Galdós, hispaania kirjanik ja filosoof
 1941 – Henri Bergson, prantsuse filosoof
 1960 – Albert Camus, prantsuse filosoof ja kirjanik
 1961 – Erwin Schrödinger, austria füüsik
 1965 – Thomas Stearns Eliot, ameerika päritolu luuletaja, esseist ja kriitik
 1986 – Christopher Isherwood, inglise päritolu kirjanik
 1999 – Jaak Tamm, eesti poliitik
 2026 – Nora Ikstena, läti kirjanik
 2026 – Leo Võhandu, eesti matemaatik ja informaatik

 Pühad 
 Rahvusvaheline punktkirjapäev
 Õigeusu kirikus seitsmekümne apostli mälestuspäev
 Myanmari Iseseisvuspäev

 Ilmarekordid 
 ...

 Viited 

Jaanuar 04