Stockholm

Stockholm (ametlikult Stockholmi vald (Stockholms kommun), poolametlikult Stockholmi linn (Stockholms stad)) on Rootsi pealinn, vald Rootsis Stockholmi läänis.

Põhjala Veneetsiaks ja Mälareni kuningannaks nimetatud Stockholm asub Mälareni järve ja Läänemere vahelise väina kaldail ja saartel, mida ühendab üle 50 silla.

 Ajalugu 
1252 asutatud linna ajalooline südamik paikneb Stadeni saarel. Stockholmis on palju kauneid keskaegseid ehitisi. Keskajal oli Stockholm osa Läänemerd majanduslikult valitseva Hansa Liidu kaubandusvõrgustikus, olemata selle liige. Linnas elas palju sakslasi (jõukad kaupmehed ja käsitöölised). Pikapeale anti välja Rootsi linnaseadus, mille järgi võisid ainult pooled raehärradest olla sakslased. Kuni Rootsi kuninga  (1523–1560)  Gustav Erikssoni ehk  Gustav Vasa poolt Rootsi iseseisvuse kehtestamiseni, domineeris Skandinaavias Taani ja Kalmari unioon. 1500. aastal oli Stockholmis umbes 6000 elanikku, linn oli umbes Tallinna või Tartu suurune, aga Riiast palju väiksem. Kuningas Gustav Vaasa ja tema pojapoeg, kuningas  (1611–1632)  Gustav II Adolfehitasid välja Rootsi riigi administratsiooni, Stockholm muutus tõeliseks riigi pealinnaks ja valitsemise keskuseks. Stockholm kasvas eriti hoogsalt 17. sajandil, Rootsi suurvõimu ajastul, mil Läänemeri oli riigi sisemereks. Linna areng jätkus 18. sajandil ja sai uut hoogu 19. sajandi teisel poolel, kui Rootsi kasvas rikkaks riigiks ja Stockholm selle pealinnana arenes suurlinnaks (1900. aastal oli linnas 300000 elanikku). Stockholm kujunes jõuka riigi majanduslikuks keskuseks ja peamiseks välja- ning sisseveo sadamaks.Arvo Mägi, Läänemere Veneetsia Stockholm – 750, Kultuur ja Elu, 2/2002 Teisest maailmasõjast jäi Stockholm ja Rootsi puutumata.

1950. aastatel rajati Stadenist põhja poole Norrmalmi viie ühesuguse kõrghoonega ärikeskus Hötorgscity, kus tohib liikuda ainult jalgsi. Djurgårdeni saarel on muuseume (Skanseni vabaõhumuuseum, Põhjala muuseum, Vasa laev Vasa muuseumis), suur park ja loomaaed.

Stockholmis asub mitu suurt õppe- ja teadusasutust (ülikool, akadeemiad, 3 Nobeli instituuti). Stockholm on riigi suuremaid sadama- ja tööstuslinnu.

Veebruaris 2009 tunnustas Euroopa Komisjon Stockholmi keskkonnasõbraliku eluviisi eest ning nimetas linna 2010. aasta Euroopa keskkonnapealinnaks.
pisi|Stockholmi kliimadiagramm

 Ametlik nimi 
1971. aasta haldusreformiga sai Stockholmi linnast Stockholmi vald. Stockholmile tehti erireeglid, mille järgi vast valitud Stockholmi vallavolikogu volitused algasid juba 1. oktoobril 1970 (teistel vallavolikogudel 1. jaanuaril 1971).

1980. aastatel otsustas Stockholmi vallavolikogu kasutada ametliku nime "Stockholmi vald" asemel nime "Stockholmi linn" juhtudel, kui "puudub omavalitsusõiguslik tähtsus". Teatud kontekstides, näiteks juriidilistes dokumentides, peab siiski kasutama ametlikku nime "Stockholmi vald".

 Haldusjaotus 
Stockholm koosneb kolmest peapiirkonnast (huvudområde): Innerstaden (Stockholmi südalinn), Västerort ja Söderort, mis omakorda koosnevad 14 linnaosapiirkonnast (stadsdelsområde):

Innerstaden (Stockholmi kesklinn)
 Kungsholmen
 Norrmalm
 Södermalm
 Östermalm

Söderort (Lõuna-Stockholm)
 Enskede-Årsta-Vantör
 Farsta
 Hägersten-Liljeholmen
 Skarpnäck
 Skärholmen
 Älvsjö

Västerort (Lääne-Stockholm)
 Bromma
 Hässelby-Vällingby
 Rinkeby-Kista
 Spånga-Tensta

Linnaosapiirkonnad jagunevad linnaosadeks.

 Lennujaamad 
Bromma linnaosas asub Stockholmi Bromma lennujaam.

Linna teenindavad veel
 Stockholmi Arlanda lennujaam Sigtuna vallas
 Stockholmi Skavsta lennujaam Södermanlandi läänis Nyköpingi lähedal
 Stockholmi Västeråsi lennujaam

 Linnasisene ühistransport 
Stockholmi ühistransport on integreeritud Stockholmi lääni ühistransporti, mida korraldab AB Storstockholms Lokaltrafik.

 Metroo 

Stockholmi metroo on Rootsi ainus metroo. Sajast kasutusel olevast jaamast 82 asuvad Stockholmi vallas ja ülejäänud 18 naaberomavalitsustes.

Stockholmi metroo on teede kogupikkuse poolest maailma metroode seas 13. kohal. Linna elanike arvu kohta on ta teede kogupikkuse poolest esikohal.

Metrool on 110 km rööpmepikkust ja sada jaama. Need jagunevad rohelise, punase ja sinise liini vahel.


 Haridus 
Stockholm on üliõpilaste arvu poolest Rootsi asulate seas esikohal.

Linnas töötavad järgmised kõrgkoolid ja ülikoolid:

 Handelshögskolan i Stockholm
 Konstfack
 Kuninglik Kunstikõrgkool (Kungliga Konsthögskolan)
 Kungliga Musikhögskolan i Stockholm *(KMH)
 Kuninglik Tehnikakõrgkool (Kungliga Tekniska högskolan, KTH)
 Lärarhögskolan i Stockholm (LHS)
 Stockholmi Ülikool (Stockholms universitet, SU)
 Teaterhögskolan i Stockholm
 Dramatiska Institutet (DI)

Stockholmi vanalinnas tegutseb Stockholmi eesti kool.

 Sport 
Stockholmis on arvukalt spordiklubisid, sealhulgas AIK, Djurgårdens IF ja Hammarby IF ning suuri spordirajatisi, sealhulgas Stockholmi staadion, Globen ja Friends Arena (Solnas).

Stockholmis peetakse prestiižikaid võistlusi, sealhulgas Stockholmi maraton ja DN-gala.

Stockholmis peeti 1912. aasta suveolümpiamängud.

 Vaatamisväärsused 
 Muuseumid 
 Skansen, üks maailma vanimaid vabaõhumuuseume
 Moderna Museet (moodsa kunsti muuseum)
 Vasa muuseum (Vasamuseet), Djurgårdeni saarel asuv muuseum, kus tutvustatakse 17. sajandi meremeeste elu. Muuseumis eksponeeritakse 1628. aastal põhja läinud Rootsi lipulaeva Vasa, mis tõsteti 1961. aastal merepõhjast.
 Rootsi ajaloomuuseum
 Rootsi Etnograafiamuuseum
 Rootsi loodusmuuseum
 Põhjamaade muuseum, kultuuriloo muuseum
 ABBA muuseum

Mitmed muuseumid asuvad Djurgårdeni saarel.

 Vaata ka 
 Hötorget
 Rinkeby
 Stockholmi kuningaloss
 Kristineberg
 Skogskyrkogården
 Stockholmi börs
 Stockholmi Eesti Lasteaed "Pääsuke"
 Kuninglik Tehnikainstituut
 Riddarholmeni kirik
 Vabaduse allikas
 Maria narkohaigla

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Pealinnad
Kategooria:Hansalinnad
Kategooria:Sadamalinnad
Kategooria:Stockholmi lääni vallad


de:Stockholm