Poola haldusjaotus

pisi|Poola haldusjaotus.LEGEND:tume joon – vojevoodkonna piirpunane joon – maakonna piirroheline joon – valla piir
Poola praegune haldusjaotus kehtib alates 1. jaanuarist 1999. Selle järgi jaguneb Poola 16 vojevoodkonnaks (województwo), mis jagunevad omakorda maakondadeks (powiat), mis jagunevad veel valdadeks (gmina).

1. jaanuaril 2025 jagunes Poola halduslikult järgmiselt:
 1. järgu haldusüksused: 16 vojevoodkonda
 2. järgu haldusüksused: 380 maakonda, neist
66 maakonna õigustega linna (linna staatusega vallad, mis täidavad maakonna ülesandeid, kõnekeeles "linnamaakonnad")
314 maakonda (koondavad kuni tosin omavahel piirnevatVallad ei pruugi omavahel otseselt piirneda, näiteks Fabianki vald Włocławi maakonnas ei piirne ühegi teise  selle maakonna vallaga. valda, kõnekeeles "maamaakonnad"; maakonna keskus võib olla maakonna õigustega linn, mis ei asu maakonna territooriumil)
 3. järgu haldusüksused: 2479 valda
302 linnavalda (vallad, mis paiknevad linna halduspiirides (sealhulgas 66 valda, mis on ühtaegu  maakonna õigustega linnad))
718 linna-maavalda (vallad, mille koosseisus on linn ja mitu küla)
1459 maavalda (vallad, mille territooriumil ei ole linna (neist 158 keskus on väljaspool oma territoorumi, nn kringelvallad)

Riigihalduspiirkondadena on uued vojevoodkonnad käibel juba 1990. aastast; 1999. aastast on nad ka omavalitsusüksused.

Uued vojevoodkonnad asendasid 49 vojevoodkonda, mis kehtisid alates 1. juulist 1975. Ka sõdadevahelises Teises Poola Vabariigis (1918–1939) oli 16 vojevoodkonda.

Praegused vojevoodkonnad põhinevad laias laastus Poola ajaloolistel piirkondadel; eelmine haldusjaotus oli orienteeritud suurematele keskustele, mille järgi vojevoodkonnad ka nimetati. Uute vojevoodkondade pindalad ulatuvad alla 10 000 ruutkilomeetrist (Opole vojevoodkond) üle 35 000 ruutkilomeetrini (Masoovia vojevoodkond) ja elanike arv 1 miljonist (Lubuszi vojevoodkond) üle 5 miljonini (Masoovia vojevoodkond).

Haldusreformi eesmärk oli luua suuremad regioonid, mis saaksid pärast Euroopa Liitu astumist teiste regioonidega konkureerida. Endised vojevoodkonnad olid liiga väikesed, et raha tõhusalt kasutada.

Uue haldusjaotuse kehtestamisega kaasnesid arvukad arutelud. Mõned ettepanekud nägid  ette väiksema arvu vojevoodkondade loomise (kõige sagedamini räägiti 12 uuest vojevoodkonnast. Vähem pooldajaid oli ettepanekutel luua 25 vojevoodkonda või säilitada 49 vojevoodkonda. Üksuste arvu suurendati paljude protestimeeleavalduste tõttu (näiteks Opoles ja Kielces). Lubuszi ja Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas otsustati, et vojevood ja seimik jäävad eri linnadesse. Oli ettepanekuid täiendavate vojevoodkondade, näiteks Kesk-Pomorze vojevoodkonna moodustamiseks.

Vojevoodkonnad

 Alam-Sileesia vojevoodkond (województwo dolnośląskie; DS)
 Kujawy-Pomorze vojevoodkond (województwo kujawsko-pomorskie; KP)
 Łódźi vojevoodkond (województwo łódzkie; LD)
 Lublini vojevoodkond (województwo lubelskie; LU)
 Lubuszi vojevoodkond (województwo lubuskie; LB)
 Lääne-Pomorze vojevoodkond (województwo zachodniopomorskie; ZP)
 Masoovia vojevoodkond (województwo mazowieckie; MA)
 Opole vojevoodkond (województwo opolskie; OP)
 Podkarpacie vojevoodkond (województwo podkarpackie; PK) 
 Podlaasia vojevoodkond (województwo podlaskie; PD) 
 Pomorze vojevoodkond (województwo pomorskie; PM)
 Sileesia vojevoodkond (województwo śląskie; SL)
 Święty Krzyżi vojevoodkond (województwo świętokrzyskie; SW)
 Suur-Poola vojevoodkond (województwo wielkopolskie; WP)
 Väike-Poola vojevoodkond (województwo malopolskie; MP)
 Warmia-Masuuria vojevoodkond (województwo warmińsko-mazurskie; WM)

Haldusjaotus