Šveits

pisi|Video Ziteili mäest Šveitsis

Šveits, ametlikult Šveitsi Konföderatsioon, on merepiirita riik Kesk-Euroopas. See piirneb põhjas Saksamaa, läänes Prantsusmaa, idas Austria ja Liechtensteini, ning lõunas Itaaliaga. Põhjast lõunasse ulatub Šveits kuni 220 kilomeetrit, idast läände kuni 360 kilomeetrit. Šveits jaguneb geograafiliselt Šveitsi Alpide, Šveitsi kõrgplatool ja Juura mäestiku vahel. Alpide alla kuulub enamus riigi territooriumist, kuid suurem osa u. 9 miljonist elanikust elab platool. Seal asuvad ka suurimad linnad ja majanduskeskused, sealhulgas Zürich, Genf, Lausanne, Winterthur ja Luzern.

Šveits on liitvabariik, mis koosneb 26 kantonist, kusjuures de facto pealinn Bern toimib föderaallinnana ning on riigi valitsuse asukoht. Ametlikku pealinna riigil ei ole. Riik hõlmab nelja peamist keele- ja kultuuripiirkonda: saksa, prantsuse, itaalia ja romanši, mis peegeldab pikaajalist mitmekeelsuse ja kultuurilise pluralismi traditsiooni.  Šveits väldib ühe riigikeele eelistamist teisele, mistõttu näiteks tippdomeeni tähise .ch jaoks on võetud aluseks riigi ametliku nime ladina variant Confoederatio Helvetica. Vaatamata kultuurilisele mitmekesisusele püsib rahvuslik identiteet tugevana, tuginedes ühisele ajaloolisele taustale, väärtustele nagu föderalism ja otsedemokraatia, ning Alpi sümboolikale. Šveitsi identiteeti peetakse sageli keelt, rahvust ja religiooni ületavaks — seetõttu on Šveitsi mõnikord nimetatud "tahtenatsiooniks" (Willensnation), mitte tüüpiliseks rahvusriigiks.

Šveits sai alguse Vana Šveitsi Konföderatsioonina, mis loodi hiliskeskajal kaitse- ja kaubandusliiduna. Riigi asutamisdokumendiks peetakse 1291. aasta Föderaallepingut. Konföderatsioon laienes ja tugevnes järk-järgult, hoolimata välistest ohtudest ja sisepoliitilistest ning usulistest konfliktidest. Šveitsi iseseisvust Saksa-Rooma riigist tunnustati ametlikult Vestfaali rahuga 1648. aastal. Šveits oli varauusaja väheseid vabariike ning ainus koos San Marinoga, mis elas üle Napoleoni sõjad. Riik jäi iseseisvate kantonite võrgustikuks 1798. aastani, mil Šveitsi tungis Prantsusmaa ja kehtestas tsentraliseeritud Helveetsia Vabariigi. Napoleon kaotas selle vabariigi 1803. aastal ja taastas konföderatsiooni. Pärast Napoleoni sõdu taastas Šveits endise süsteemi, kuid 1830. aastaks tekkisid sisemised pinged liberaalsete ja konservatiivsete jõudude vahel. Pinged viisid 1848. aasta põhiseaduse kehtestamiseni, mis sätestas tänapäevase föderaalriigi, koos individuaalsete õiguste, võimude lahususe ja kahekojalise parlamendiga.

Riigil on tugev neutraliteeditraditsioon. Šveits on säilitanud relvastatud neutraalsuse poliitika alates 16. sajandist ega ole osalenud üheski rahvusvahelises sõjas pärast 1815. aastat. Riik liitus Euroopa Nõukoguga 1964. aastal ja ÜROga alles 2002. aastal. Šveits on Punase Risti sünnipaik ja seal asuvad paljude tähtsate rahvusvaheliste organisatsioonide peakorterid või kontorid, sealhulgas WTO, WHO, ILO, FIFA, WEF ja ÜRO. Šveits on Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) asutajaliige ning osaleb Euroopa Liidu siseturul ja Schengeni alal.

Šveits on üks maailma kõige arenenumaid riike ja kaheksas kõrgeim SKT inimese kohta. Šveitsil on tugev pangandus- ja finantssektor, arenenud farmaatsia- ja biotehnoloogiatööstus ning pikk traditsioon kellassepatööstuses, täppistehnikas ja tehnoloogias. Riik on tuntud ka šokolaadi ja juustu tootmise poolest ning sel on hästi arenenud turismitööstus.

 Loodus 
 Pinnamood 

Šveitsi kümme kõrgemat mäge on järgmised:

  Nimi Kõrgus Mäestik 1.  Monte Rosa  Dufourspitze 4634 mDunantspitze 4632 mGrenzgipfel 4618 mNordend 4609 m  Wallise Alpid 2.  Domi mägi  4545 m  Wallise Alpid 3.  Weisshorn  4505 m  Wallise Alpid 4.  Matterhorn 4478 m  Wallise Alpid 5.  Dent Blanche  4357 m  Wallise Alpid 6.  Grand Combin  4314 m  Wallise Alpid 7.  Finsteraarhorn  4274 m  Berni Alpid 8.  Aletschhorn  4195 m  Berni Alpid 9.  Jungfrau  4158 m  Berni Alpid 10.  Mönchi mägi  4099 m  Berni Alpid

 Geoloogia 
Šveitsi geoloogiline ehitus on tekkinud viimaste aastamiljonite jooksul Aafrika ja Euroopa laamade kokkupõrke tulemusel.

Geoloogiliselt jaotatakse Šveits viieks põhiliseks regiooniks: Alpid koosnevad põhiliselt graniidist, Juura mäestik on noor kurdmäestik, mis koosneb lubjakivist. Juura ja Alpide vahel on osalt tasane, osalt künklik Mittelland. Peale selle on veel Lombardia madalik Chiasso ümbruses ja Põhja-Reini madalmik Baseli ümbruses, suurem osa neist asub väljaspool Šveitsi.

 Veekogud 

Šveits moodustab veelahkme, millest vesi jõuab Reini kaudu Põhjamerre, Rhône'i jõe kaudu Vahemere lääneossa, Ticino jõe kaudu Aadria merre ja Inni jõe kaudu Musta merre.

Tuntumad järved on Genfi järv, Bodeni järv, Neuchâteli järv, Luzerni järv, Zürichi järv ja Lago Maggiore.

 Kliima 
Šveits jaguneb viieks regiooniks, mille vahel on suured kliimaerinevused: Juura mäestik, Šveitsi kiltmaa (Mittelland), Ees-Alpid, Alpid ja Alpidest lõuna poole jääv ala.
 150px 150px 150px Zürich (Šveitsi kiltmaa) Sion (Alpid) Lugano (Alpidest lõunas)

 Metsad 
Kolmkümmend protsenti Šveitsi territooriumist on kaetud metsaga.

Alpides valdavad okasmetsad (nulud, kuused, lehised, alpi seedermännid). Alpides kaitsevad metsad laviinide ja kõrgvee eest (mets võtab vee vastu ja peab seda kinni).

Mittellandis, Juuras ja Alpidest lõuna pool 1000 meetrist allpool kasvavad segalehtmetsad ja lehtmetsad.

Tessini kantonis on suured kastanimetsad, millel oli varem tähtis koht toiduallikana.

Rahvastik
pisi|250px|Ametlikud riigikeeled Šveitsis:
 ■ saksa
 ■ prantsuse
 ■ itaalia
 ■ romanši

Šveitsil on neli ametlikku riigikeelt: saksa keel (63,7% kogu rahvastikust; koos teiste riikide kodanikega 72,5%), prantsuse keel (20,4%; 21,0%), itaalia keel (6,5%; 4,3%). Romanši keelt, mis kuulub retoromaani keelte hulka, räägib ainult väike kogukond (0,5%; 0,6%) riigi kaguosas Graubündeni kantonis.

Majandus
Šveits on moodsa turumajandusega riik, kus töötus on väike ja tööjõud on kõrgelt kvalifitseeritud. Samuti on SKP ühe elaniku kohta väga kõrge.

2009. aasta andmetel oli tööga hõivatud 4,103 miljonit inimest ja töötus 2010. aasta veebruaris oli 4,4%.

7,4% elanikkonnast elab alla vaesuspiiri.

Šveitsi frangi inflatsioonitase on −0,5%.

+ SKT ja tööjõu jaotumine sektoritesseSektorSKT osakaalTööjõu osakaal Põllumajandus1,3%  3,8% Tööstus27,6%  23,9% Teenindus71%  72,3%

 Väliskaubandus 
Šveitsi suurimad ekspordiartiklid on masinad, kemikaalid, metallid, käekellad ja põllumajandustooted. Tähtsaimad ekspordipartnerid (2009) on Saksamaa (20,98%), Ameerika Ühendriigid (9,09%), Prantsusmaa (8,62%), Itaalia (8,08%) ja Austria (5,38%).

Šveitsi suurimad impordiartiklid on masinad, kemikaalid, sõidukid, metallid, põllumajandustooted ja tekstiilid. Tähtsaimad impordipartnerid (2009) on Saksamaa (27,19%), Itaalia (10,42%), Ameerika Ühendriigid (9,61%), Prantsusmaa (7,69%), Holland (4,35%).

 Riik 

 Riigikord 
1999. aasta põhiseaduse järgi on kantonitel kogu võim, mis ei ole konkreetselt konföderatsioonile delegeeritud.

Šveitsi parlament on kahekojaline Liidukogu, mis koosneb Kantonite Nõukogust ja Rahvusnõukogust. Kodade õigused on kõigis punktides, kaasa arvatud seadusloomes, võrdsed.

Kantonite Nõukogu 46 liiget (kaks igast kantonist ja üks endistest poolkantonitest) valitakse otseselt igas kantonis. Rahvuskogu 200 liiget valitakse otseselt ja proportsionaalse esindatuse põhimõttel. Kummagi koja liikmete ametiaeg on 4 aastat.

Iga seaduse üle, mille Liidukogu on vastu võtnud, võib rahvas hääletada referendumil (vt Šveitsi referendumid). Seadusandliku algatuse teel võib rahvas teha ka muudatusi konföderatsiooni põhiseadusse. Nõnda on tegemist poolotsese demokraatiaga.

Kõrgeim täidesaatev organ on Liidunõukogu, seitsmest liikmest koosnev kollegiaalne organ. Kuigi põhiseadus näeb ette, et Liidukogu valib ja juhendab Liidunõukogu liikmeid, on viimane järk-järgult võtnud endale väljapaistva rolli seadusloomeprotsessi suunamisel ja föderaalseaduste täitmisel.

Šveitsi liidupresident valitakse Liidunõukogu seitsme liikme seast. Üheaastase ametiaja jooksul täidab ta esindusfunktsioone.

Haldusjaotus
Šveits koosneb 26 kantonist:

  Kanton  Pealinn   Kanton  Pealinn  30px Aargau  Aarau 30px *Nidwalden  Stans  30px *Appenzell Ausserrhoden  Herisau 30px *Obwalden  Sarnen  30px *Appenzell Innerrhoden  Appenzell 30px Schaffhausen  Schaffhausen 30px *Basel-Stadt  Basel 30px Schwyz  Schwyz  30px *Basel-Landschaft  Liestal 30px Solothurn  Solothurn 30px Bern  Bern 30px Sankt Gallen  Sankt Gallen  30px Fribourg  Fribourg 30px Thurgau  Frauenfeld  30px Genf  Genf 30px Ticino  Bellinzona  30px Glarus  Glarus 30px Uri  Altdorf 30px Graubünden  Chur 30px Valais  Sion 30px Jura  Delémont 30px Vaud  Lausanne  30px Luzern  Luzern 30px Zug  Zug 30px Neuchâtel  Neuchâtel 30px Zürich  Zürich   * poolkantonid 

Šveitsis on ka kaks enklaavi: Büsingen kuulub Saksamaale ja Campione d'Italia Itaaliale.

Kantonid jagunevad ringkondadeks (olemas 19 kantonis) ja ringkonnad valdadeks. Šveitsis on kokku 2212 valda (2019. aasta jaanuari seisuga).

 Vaata ka 
Šveitsi haridussüsteem
Šveitsi vabadussõjad, Vana Šveitsi Konföderatsioon
2007. aasta Šveitsi parlamendivalimised
Šveits Eurovisiooni lauluvõistlusel
Šveitsi meedia
Šveitsi jalgpallikoondis
Šveits Napoleoni ajastul
Šveits 2014. aasta taliolümpiamängudel
Šveitsi mägede loend
eestlased Šveitsis
Réduit
Eesti-Šveitsi suhted
UNESCO maailmapärand Šveitsis
Šveitsi pommitamine
Šveitsi majandus-, haridus- ja teadusministeerium

Viited

 Välislingid 

Kategooria:Riigid
Kategooria:Euroopa maad