1819

1819. aasta (MDCCCXIX) oli 19. sajandi 19. aasta.

 Sündmused Eestis 
7. aprill (vkj 26. märts) – Aleksander I kinnitas Liivimaa talurahvaseaduse. Sellega kaotati Liivimaal pärisorjus.
6. mai (vkj 24. aprill) – Eestimaal lepiti kokku talupoegade vabastamise järjekord. Esimesed taluperemehed viidi uude õiguslikku seisundisse, mis põhines vabalepingul.
17. november (vkj 5. november) – keisri ukaasiga loodi Tartu ülikooli arstiteaduskonna juurde meditsiiniinstituut riigiteenistuses vajalike arstide ettevalmistamiseks.Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
 Sel aastal olid ilm ja saak erakordselt head, nii et 1819. aasta kujunes üheks sajandi külluslikumaks.
 Liivimaa kreisilinnades kadus pärast uue käsitöökorralduse juurutamist tsunftisuletus.
 Tallinna pliiatsi- ja kriidivabrikut käitav ettevõte Luther, Buller, Mickwitz ja Ko leiutas uue koorimisviisil põhineva vineerilõikamise tehnoloogia.
Tartus valmis suur kivist kaubahoov, kus oli 40 poodi. Hoovi valmimine tähendas ühtlasi ka Emajõe-äärsete puuputkade aja lõppu.
 Baltisakslaste Revaler Theateris kanti ette esimene eestikeelne lavatükk: Peter Andreas Steinsbergi kirjutatud "Häbbi sellel, kes petta tahhab".
 Kristjan Jaak Peterson hakkas õppima Tartu Ülikoolis. Temast sai esimene selle ülikooli üliõpilane, kes avalikult teadvustas oma eesti päritolu.

 Sündmused maailmas 
 ...

 Sündinud 
 14. jaanuar – Constantin Caspar Andreas Grewingk, baltisaksa päritolu geoloog ja arheoloog
 24. mai – kuninganna Victoria
 16. mai – Johann Voldemar Jannsen
 5. juuni – John Couch Adams, inglise astronoom
 22. detsember – Franz Abt, saksa helilooja ja dirigent

 Surnud 
 18. jaanuar – August Wilhelm Hupel, pastor, kodu-uurija ja publitsist
 19. august – James Watt, šoti insener

 Viited 

 1819