1901

1901. aasta (MCMI) oli 20. sajandi 1. aasta.

 Sündmused Eestis 
 22. jaanuar – (ukj) Hamburgis toimusid elukutseliste maadlejate MM-võistlused Kreeka-Rooma maadluses, mille võitis Georg LurichESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014).

Kevadel ilmus Tartus Gustav Suitsu eestvõttel huvialaringi Kirjanduse Sõbrad album "Kiired I" .

6. juuni (vkj 24. mai) – loodi Tallinna Jalgrattasõitjate Selts Kalev.
17.–19. august (vkj 4.–6. august) – Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi eestvõttel toimus Viljandi tänaval (praegu Jaan Tõnissoni tänav) rohkelt külastatud (üle 11 000 inimese) Eesti põllu- ja käsitöö näitus.
6. september–9. september (vkj 24.–27. august) – suurpõllumeeste eestvõttel toimus Tartus Põhja-Liivimaa augustikuu näitus.
 12. september (ukj) – Riias osales Aleksander Aberg esimest korda elukutseliste turniiril; siit sai alguse tema edukas maadlejakarjäär.
19. oktoober (vkj 6. oktoober) – asutati Tartu Spordiring, millest 1902. aastal kujunes välja spordiselts Aberg.
 23. november (vkj 10. november) – Konstantin Pätsi toimetamisel ilmus ajalehe Teataja esimene proovinumber.
9. detsember – "Lastelehes" ilmus F. J. Mihkelsoni jutt "Siil"https://dea.digar.ee/page/lastelepostimeheli/1901/11/01/7.
20. detsember (vkj 7. detsember) – Valga linnavolikogu valimised võitsid eesti ja läti valijad. Esimeseks eestlasest linnapeaks saab proviisor Johannes Märtson.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 

 ...

 Veebruar 
 ...

 Märts 

29. märts – Austraalias toimusid esimesed föderaalvalimised.

 Aprill 

 ...

 Mai 

7. mai – Melbourne'is pidas avaistungi Austraalia esimene parlament.

 Juuni 

 ...

 Juuli 

 ...

 August 

 ...

 September 

6. september – anarhist Leon Czołgosz tulistas Buffalos USA presidenti William McKinleyt, kes suri 14. septembril.

 Oktoober 

2. oktoober – Inglismaal lasti vette esimene Suurbritannia merejõudude tellitud allveelaev.
 19. oktoober – Brasiilia lendur Alberto Santos-Dumond lendas ümber Eiffeli torni. Lennuks kulus 30 minutit.
26. oktoober – Pariisis registreeriti esimene juhtum, mil kurjategijad kasutasid põgenemiseks autot. Tegemist oli poeröövlitega.

 November 

 ...

 Detsember 

 ...

 Sündinud 

14. jaanuar – Kustav Kuuskvere, Eesti kohtunik
16. jaanuar – Fulgencio Batista, Kuuba sõjaväelane ja poliitik
24. jaanuar – Mihhail Romm, Vene filmilavastaja
26. jaanuar – René Chaloult, Kanada poliitik
30. jaanuar – Rudolf Caracciola, Saksa võidusõitja

1. veebruar – Clark Gable, USA näitleja 
13. veebruar – Paul Reim, Eesti metsateadlane
14. veebruar – Johannes Hüsse, Eesti keemik
27. veebruar – Jaan Audova, Eesti vaimulik
28. veebruar – Linus Pauling, keemik, Nobeli auhind keemias 1954 ja rahuauhind 1962

1. märts – Armenak Sarkisjan, Armeenia luuletaja
11. märts – Léopold III, Belgia kuningas
15. märts – Hendrik Allik, Eesti poliitik
16. märts – J. Oro, Eesti lastekirjanik
23. märts – Albert Kosenkranius, eesti metsavend
27. märts – Eisaku Satō, Jaapani peaminister 1964–1972, Nobeli rahuauhind 1974

11. aprill – Richard Antik, Eesti bibliograaf
12. aprill – Oskar Juul, Eesti vaimulik
17. aprill – Karl Beurlen, Saksa paleontoloog
29. aprill – Hirohito, Jaapani keiser

6. mai – Aleksandra Raatma, kohtuarstiteadlane (surnud 22. juunil 1967)
7. mai – Gary Cooper, USA filminäitleja 
8. mai – Eduard Brock, Eesti tõstja
8. mai – Hilda Kauri, Eesti ajaloolane ja pedagoog (surnud 6. detsembril 1990) 	
10. mai – John Desmond Bernal, Briti füüsik
20. mai – Max Euwe, Hollandi malemaailmameister

7. juuni – Richard Aavik, Eesti sõjaväelane
10. juuni – Frederick Loewe, USA helilooja 
18. juuni – Jeanette MacDonald, USA filminäitleja
18. juuni – Anastassia Nikolajevna Romanova, Venemaa suurvürstinna
28. juuni – Betti Aronstamm, Eesti arst

1. juuli – Felix Randel (pseud. Redo), eesti maalikunstnik ja karikaturist
5. juuli – Sergei Obraztsov, vene lavastaja 
7. juuli – Vittorio De Sica, itaalia filmilavastaja ja -näitleja
15. juuli – Nicola Abbagnano, Itaalia filosoof

4. august – Louis Armstrong, USA džässmuusik 
20. august – Gustav Padar, Eesti sõjaväelane
20. august – Salvatore Quasimodo, Itaalia kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1959
25. august – Kjeld Abell, Taani näitekirjanik
29. august – Herbert Küttim, Eesti kergejõustiklane ja võistlustantsija

9. september – Artur Uritamm, Eesti helilooja ja pedagoog
16. september – Eduard Ahas, Eesti kunstnik
19. september – Ludwig von Bertalanffy, Austria-Ungari bioloog
23. september – Jaroslav Seifert, tšehhi kirjanik ja ajakirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1984
25. september – Robert Bresson, Prantsuse filmilavastaja
29. september – Enrico Fermi, Itaalia füüsik, Nobeli auhind 1938
29. september – Johannes Santpank, Eesti sõjaväelane

3. november – Léopold III, belglaste kuningas
5. november – Etta Moten Barnett, USA näitleja ja laulja
10. november – Ly Lasner, eesti näitleja (surnud 14. veebruaril 1967)
15. november – Elmar Gustav Kaljot, Eesti jalgpallur ja treener
21. november – Juhan Kaarlimäe, Eesti poliitik
23. november – Johannes Kichlefeldt, Eesti jalgpallur

5. detsember – Walt Disney, USA animaator ja filmiprodutsent
6. detsember – Marian Spychalski, Poola riigitegelane
14. detsember – Aino Bach, Eesti graafik
27. detsember – Marlene Dietrich, näitleja ja laulja

 Surnud 

16. jaanuar – Arnold Böcklin, Šveitsi kunstnik 
22. jaanuar – Victoria, Suurbritannia ja Iiri kuninganna ja India keisrinna 
27. jaanuar – Giuseppe Verdi, Itaalia helilooja 
13. märts – Benjamin Harrison, USA 23. president
9. september – Henri de Toulouse-Lautrec, Prantsuse kunstnik 
14. september – William McKinley, USA 25. president (tapeti)
29. oktoober – Leon Czolgosz, president William McKinley mõrvar

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Wilhelm Conrad Röntgen
keemia – Jacobus Henricus van 't Hoff
meditsiin – Emil Adolf von Behring
kirjandus – Sully Prudhomme
rahu – Jean Henri Dunant, Frédéric Passy

 Viited