1. september

1. september on Gregoriuse kalendri 244. (liigaastal 245.) päev. Juliuse kalendri järgi 19. august (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
 1785 – Balti kubermangudes hakkas kehtima Venemaa linnaseadus.
 1881 – avati Tallinna Peetri Reaalkool.
1913 – asutati Eesti Kirjanduse Seltsi kodu-uurimise toimkond.
 1912 – Tartus toimusid kergejõustikuvõistlused, kus esimest korda Eestis võtsid osa ka naised.ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015)
 1913 – maadleja Jaan Jaago võitis Peterburis maailmameistrivõistlused maadluses.
 1937 – asutati Riigi Viljasalv
 1939 – minister Ants Oidermaa esines kell 21.00 õhtul raadios erakorralise sõnavõtuga Saksamaa ja Poola vahel alanud sõja teemal. Ta rääkis, et Eesti on erapooletu, meid esialgu midagi ei ähvarda ja edasisele sündmuste käigule reageerib valitsus adekvaatselt.Sotsialistliku revolutsiooni käsiraamat : dokumentide kogumik Eesti okupeerimisest 1940. aastal. Tallinn, 2011, lk. 66-67
 1944 – Eesti Omavalitsuse juhi otsusega suleti teatrid, varieteed, teatrikoolid, muusikakoolid ja kunstikoolid.Teatrid suletakse. Eesti Sõna, 6. september 1944, nr. 207, lk. 3.
1947 – tegutsema hakkasid Tallinna Õpetajate Instituut ja Tartu Õpetajate Instituut.
1952 – Tallinna Õpetajate Instituut korraldati ümber Tallinna Pedagoogiliseks Instituudiks.
1954 – peaaegu kõikides koolides (v.a keskkoolide lõpuklassides) hakati poisse ja tüdrukuid koos õpetama.
1956 – õppemaks kaotati üldhariduskoolide 8.-11. klassides, keskeriõppeasutustes ja kõrgkoolides.
1962 – keskkoolide õppekavasse tuli uus aine: ühiskonnaõpetus.
1964 – maa-asulates elavatele õpilastele maksti nüüdsest kinni sõit kooli ja koolist tagasi.
1964 – põllumajandusliku suunaga tehnikume ja nende baasmajandeid hakati ühendama sovhoostehnikumideks.
1970 – võimude käsul hakati üle minema üldise keskhariduse nõudele.
1975 – loodi Viljandi rajooni põllumajanduskoondis.
 1988 – Tartu kaubamajas tabati Ülo Kiple ("Haiguste ravi kontrollitud...").
 1993 – Tallinna nelja linnarajooni asemel moodustati kaheksa linnaosa.
 1998 – Tartus avati purskkaev ja skulptuur "Suudlevad tudengid".
2007 – avati Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledž.

Maailmas
5598 eKr – Kreeka ilmaliku ajaarvamise algus.
5508 eKr – Maailma loomine Bütsantsi traditsiooni järgi. Konstantinoopoli tsiviilajaarvamise algus.
338 eKr – Chaironeia lahing, Makedoonia saavutas kreeka aladel ülemvõimu.
69 – Jeruusalemm purustati (traditsiooniline daatum).
717 – Konstantinoopoli alla jõudis lisaks maaväele ka araablaste laevastik.
1575 – Kuningas Felipe II kuulutas välja Hispaania riigipankroti.
1804 – Karl Ludwig Harding avastas asteroidi Juno.
1818 – James Blundell tegi Londoni St. Guy haiglas esimese vereülekande inimesele. Patsient ei jäänud ellu.
1870 – Preisimaa võitis Sedani lahingus Prantsusmaad.
1881 – William Thomson (Lord Kelvin) sedastas Maa energiaallikad ja osutas, et süsi võib otsa saada, mistõttu on vaja seni dekadentseks peetud tuuleenergiat siiski laiemalt kasutama hakata.
1898 – Inglise füüsik Ernest Rutherford avaldas artikli uraani omaduste kohta, milles tõi sisse alfa- ja beetaosakeste mõiste, näidates nende tekitatud erinevat mõju elektrilaengutele.
1914 – Cincinnati loomaaias suri viimane rändtuvi.
1923 – Tōkyōt ja Yokohamat laastas maavärin, põhjustades ligi 100 000 ohvrit.
1928 – Ahmed Zogu kuulutas Albaania kuningriigiks ja enda kuningaks.
1939 – Saksamaa kallaletungiga Poolale algas Teine maailmasõda.
1951 – San Franciscos algas rahukonverents Jaapani ja Teise maailmasõja liitlasriikide vahel.
1963 – Singapur iseseisvus Suurbritanniast.
1969 – Liibüas toimus Mu‘ammar al-Qadhdhāfī juhtimisel riigipööre.
1983 – NSV Liidu õhujõudude lennuk tulistas alla Kamtšatka piirkonnas NSV Liidu õhuruumi sattunud Lõuna-Korea reisilennuki Boeing 747 (Korea Airlinesi lend 007).
1986 – Vene Õigeusu Kiriku Leningradi ja Novgorodi metropoliidina alustas teenistust Tallinna ja Eesti metropoliit Aleksius.
2004 – leidis aset Beslani pantvangikriis.

 Sündinud 

1653 – Johann Pachelbel, saksa helilooja
1854 – Engelbert Humperdinck, saksa helilooja
1875 – Edgar Rice Burroughs, USA kirjanik
1883 – Julius Aamisepp, eesti sordiaretaja
1886 – Othmar Schoeck, Šveitsi helilooja
1887 – Blaise Cendrars, Prantsuse kirjanik
1916 – Asta Vender, eesti raamatuillustraator
1921 – Willem Frederik Hermans, hollandi kirjanik
1935 – Seiji Ozawa, dirigent
1937 – Dolores Hoffmann, eesti vitraažikunstnik
1938 – Enda Naaber, eesti ajakirjanik
 1938 – Eevi Ross, eesti murdeuurija
 1938 – Heljo Tassa, eesti metallikunstnik
1945 – Enn Sarap, eesti majandustegelane
1950 – Mihhail Fradkov, Venemaa riigiametnik ja poliitik
1953 – Andres Mustonen, Eesti vanamuusik
 1953 – Ants Erm, eesti poliitik
1957 – Gloria Estefan, Kuuba päritolu USA laulja
1962 – Ruud Gullit, Hollandi jalgpallur
1976 – Ivano Brugnetti, itaalia kergejõustiklane

 Surnud 

1648 – Marin Mersenne, prantsuse matemaatik ja filosoof
1666 – Frans Hals, flaami kunstnik
1715 – Louis XIV, Prantsusmaa kuningas
1941 – Karl Parts, Eesti sõjaväelane ja Vabadussõja väejuht
1943 – W. W. Jacobs, inglise kirjanik
1944 – Liviu Rebreanu, rumeenia kirjanik
1970 – François Mauriac, Prantsuse kirjanik
1974 – Gerd Neggo, eesti tantsija, tantsulavastaja ja pedagoog
1981 – Albert Speer, saksa arhitekt ja riigitegelane
1982 – Władysław Gomułka, Poola kommunistlik poliitik ja riigitegelane
1985 – Stefan Bellof, võidusõitja
1998 – Mait Agu, eesti koreograaf ja tantsupedagoog
2019 – Ilmar Jaks, eesti kirjanik

 Pühad 
teadmistepäev
 Paljudes Euroopa ja Aasia maades on Esimene koolipäev.
 Iseseisvuspäev Usbekistanis

 Ilmarekordid 
...

 Viited 

September 01