Tallinna kõrgeimad ehitised

pisi|Eesti Rahvusraamatukogust avanenud vaade südalinna kõrghoonetele
Tallinna kõrgehitised on vertikaalselt kõrgusse projekteeritud ja konstrueeritud Eesti Vabariigi pealinna urbanistliku ruumikeskkonna kinnisvaralised, enamjaolt paljukorruselised ning ehituskunstilised võrd- ja näidisvormid, või figuursemad hoonestuskogumid. Kui eemalt või merelt linna panoraami vaadelda, siis on nii need kesksed hooned kui ka kaugemad rajatised põhilised Tallinna linnasilueti kujundajad.

Tallinn on üks kõige põhjapoolsemaid kõrghoonestatud linnasid kogu maailmas. Kõigi linnaosade peale kokku asub Tallinnas üle 45-meetrilise kõrgusega:
Pika Hermanni kindlustorn;
raekojatorn;
9 pühakojatorni (millest 8 asub vanalinnas);
100 kõrghoonet (millest 31 asub kesklinnas ja 69 äärelinnades);
8 kõrgrajatist (teletorn, korstnad, mastid).

Seega on tornide linnaks kutsutud Tallinnas aegade jooksul kokku tarindatud 119 siiani eksisteerivat kõrgehitist, millest ükski ei kvalifitseeru kaasaegsetele arusaamistele ega ka linna ametlikele dokumentidele tuginedes pilvelõhkujaks. 

Määratlus ja nõuded
Ametlikult liigitatakse üksnes kõrghoonete alla vaid vähemalt 45 meetrit ja 15 korrust ning kuni 35 korrust ja 124 meetrit kõrgeid inimesi teenindavaid hooneid. Seega on kõrghooned ümbritsevate hoonestusalade keskmisest hoonestuskõrgusest oluliselt kõrgemad ehitised.

Tallinna linnapildis silmapaistvate kõrgehitistena on märgatavad kogu vanalinna tornistik, lisaks südalinna büroohooned, kesklinna ärihooned ja tornelamud, kui ka äärelinnades kõrguvad korterelamud või tööstuslikud ja kommunikatsioonirajatised. Rajatistel võrreldes hoonetega võib olla teistsugune ja mitte sedajagu eriotstarbeliselt inimkeskne ülesanne; enamasti ei ole struktuurselt ka korruselisus nõnda määrav. Erinevalt mõnest muust maailma piirkonnast loendatakse Eestis korruseid maapinnast alates.

Kuna kõik maa pinnakihist üle 45 meetri kõrgusega ehitiste ehitusprojektid ja detailplaneeringud tuleb seoses lennuliiklusohutusega kooskõlastada Eesti Lennuametiga ning lisaks Muinsuskaitseameti ja Tallinna Kultuuriväärtuste Ametiga, siis seab see kõrgus ka tavahoonete ülempiiri ja määrab kõrghoonete alampiiri.

Pilvelõhkujatena käsitletakse Tallinnas vaid ülikõrgeid ehk üle 124-meetriseid hooneid. Need on meetritelt kõrgemad kui maa- ja meremärgina mõjuv Oleviste kirik (123,7 m), kuigi siiani selliseid ei ole veel tarindatud.

Topograafia
Topograafiliselt on linn asustatud küllaltki laugele Harjumaa rannikujärsandikulise mannerjää taandumisest tekkinud kulutusastangu reljeefile – Toompea paljandi, Tõnismäe seljandiku ning kitsa Ülemiste järvest kuni Tallinna reidile ulatunud Härjapea jõe vahelisele maa-alale Soome lahe ääres.

Tallinna looduslikku maastikku vormivad liivakivi ja paekivi klindid. Alumine koosneb kambriumi ajastu Pirita ja Tiskre aluspõhja lademe nõrgalt tsementeerunud sinisavi terrassist ja liivakivist. Ülemise Lasnamäe-Pääsküla klindi moodustab murrutusjärsakuna ordoviitsiumis settinud paekivi ja selle lademete rusukaldad. Kallaste panga ja Maardu klindilahe vahelise klindilõigu eripära on eelkõige Suur-Tallinna klindilaht enda mattunud ürgorgude ja klindipoolsaarte, -neemikute ja -saarte keerdkäikudega. Klindilahe geograafiliseks vasteks on Tallinna laht, mis süüvib poolkaarjalt kuni 7 km ulatuses ja 18 km laiuselt Põhja-Eesti paeplatoosse.

Vanalinna pinnamood on nüüdisajal tehnogeenne. See tähendab, et looduslikku pealiskorda ja pinnakatet katab settena inimtekkeline tasandatud kultuurikiht, mille tüsedus ulatub Toompea ja Tõnismäe piiril kuni 9,9 meetrini. Harju ja Karja väravate esisel alal paiknes 150 meetri pikkune rabastunud järvesilm, mis kaitseliini loomisel likvideeriti. Ka Härjapea jõgi kaeti 1914. aastal sanitaarsetel põhjustel plaatidega ning kanaliseeriti lõplikult 1937. aastal maa-alusesse tunnelkollektorisse. Varakeskaegne inimtegevusest puutumata rannajoon, mida karina ilmestas varem rändrahnude lasum, on tänaseks päevaks nihkunud sadu meetreid mere suunas. See tuleneb asjaolust, et jääaja lõpust kerkib maakoore pind Tallinna piirkonnas 2,5–3 mm aastas. Tõenäoliselt kasutati rahnusid peamiselt sadama laiendamistöödes ja linnaehituses üldiselt.

 Vanalinna tornistik 
Nüüdisaja arhitektuuriliste ja infrastruktuuriliste mõõtkavade ulatus ning tehnoloogiad võivad vanematele inimestele tunduda eriilmeliselt üüratud. Ruumitajumise vajadused ja võimalused, kui ka maailmaruumis orienteerumine on aastasadade jooksul empiiriliselt moondunud ja edasi arenenud. Näiteks 1920ndatel praeguse kuju saanud hoonet aadressil Pikk tänav 36 kutsuti rahvasuus pilvelõhkujaks, kuna 6-korruselise elumajana mõjus see võrreldes sama perioodi tavapäraste 1–2-korruseliste elumajadega hiiglaslikuna.

Sellepärast, hoolimata tänapäevasest kõrgusest, võib tornistiku all käsitleda iga kunagist vanalinna katuseviiludest ja kaitsemüürist üle ulatuvat kesk- ja uusaegset sakraaltorni kõrghoonelisena. Tagasiulatuvalt on sealhulgas käsitletavad ka linnamüüri kaitsetornid, mis toona kõrgtarindilistena kergesti endise Rävala maakonna keskuse suursarasesse ehk linna naabruskondade teedele ja jõgedele, küladesse, adra- ja karjamaadele, pankranniku paekivinõlvade kivimurdudesse ning kaugematessegi männikutesse välja paistsid. 

Tallinnast kui provintsilinnast oli Taani võimuperioodi lõpuks välja kujunenud keskajale tüüpiline linnriik (Stadt und Land), mis oli kinnistunud 8500 ha suuruse linnasarasega (Stadtmark), koos kõigi oma looduslike komponentide ja linnaliste elementidega. Domineeriva koha linna arhitektuuripildis olid hõivanud kirikud. Linna varasem saksapärane nimi Reval (ka Revalie) eestistati Eesti Vabariigi iseseisvumise järgselt pärast 1918. aastat Tallinnaks.

Tänapäeval kätkevad linnatornid ja nende kiivrid muinsusväärtuslike mälestusmärkide tähendust ning peegeldavad omaaegset pinevat elu. Samuti väljendavad need varasemate aegade sotsiaalseid ja poliitilisi erinevusi, majanduslikke omapärasid ning ka ajalookultuuriliste ja eriti hiliskeskaegsete mitmekesisuste hiilgust. Lähtuvalt tolleaegsetest seisukohtadest ja arusaamadest vaadeldi linnaehituslikku struktuuri ja arhitektuuri iseloomult mõjuäratavana, eriti lähtuvalt kaubavahetuskeskusena ja turukohana tuntud kindluslinna enda kaitsefunktsioonidest. Põhja-Euroopas on vähe selliseid linnu, mis pakuvad sedavõrd erakordselt hästi säilinud vanaaegset linnapilti kui Tallinna ajalooline linnakeskus.

Põhja-Eestis ja eriti pealinna ehituses kasutati peamise ehitusmaterjalina paekivi ehk paasi, mis andis linnale välise vankumatu eripära ja soojuskantsi karmide talveilmade ees. Ehitised olid reljeefsemad, fassaadid dekoorsemad, väliselt lubjatud ja piktoresksed, konstruktsiooniliselt seega küll tunduvalt raskepärasemad.

Kaasaja kokkulepete alusel peab Tallinna vanalinna silueti dominantsuse vaadeldavus olema tagatud perspektiivselt esmajoones merele. Sellest tulenevalt ei ole uusi nüüdisaegseid kõrghooneid lubatud kavandada Vanalinna vaate autentsust ja visuaalset terviklikkust segavatesse vaatekoridoridesse või -sektoritesse ega ka UNESCO maailmapärandi (World Heritage List) muinsuskaitseala kaitsetsooni, või selle vahetusse lähedusse vanalinna ümbruskonnas.

Raekoda, sakraalkuplid ja kirikukiivrid

Siinkohal (vt. illustratsioon) on välja toodud ilmaliku raekoja ja üheteistkümne kirikliku pühakoja kõrgusse pürgivad teravad ja saledad kiivrid, niisamuti ümaramad kuplid.

keskel|The tallest buildings in the Old Town of Estonian capital city – Tallinn

Oleviste kirik olevat aastail 1549–1625 oma tollase 159-meetri kõrguseni ulatunud tornikiivriga olnud meremärgina maailma kõrgeim ehitis ja ühtlasi sakraalhoone, mil see võis ainsana lühikest aega ületada isegi Giza püramiide Egiptuses. Seda on küll arvatud hiljem tagantjärele, tuginedes tolleaegsetele märkmetele ja kirikuraamatutele ning mõõtmete ümberarvestamisele meetermõõdustikku. Täpsemalt võis Olevimäel paiknev kirik olla kõrgeimaks maailmas 76 aastat, kui Inglismaa Lincolni katedraali pisut kõrgem 160-meetrine torn varises 1549. aastal kokku. Tallinnas oli sel perioodil lõppenud reformatsioon ehk usupuhastus, Vene-Liivi sõjast räsitud maa oli jagunenud Poola-Leedu, Taani ja Rootsi kuningriigi vahel. Viimase koosseisu kuulus ka Tallinn.

Oleviste torn võis tagantjärele omistatud kõrgeima hoone tiitli hiljem kaotada, kui 1625. aasta välgulöögi tagajärjel (samamoodi põlenud maha aastatel 1433, 1820 ja 1931) hävis selle tornikiiver ning endise kõrguseni seda enam kunagi ei taastatud.

Maailma kõrgemaid ehitisi kujutavad 19. sajandi või 20. sajandi alguspoole trükised Baltimaade provintside, eriti just Venemaa Keisririigi alla kuulunud Eestimaa kubermangu ja Liivimaa kubermangu pealinnade Revali ja Riia, kõrgkirikuid ei maininud. Läänemere idaranniku Hansa Liitu kuulunud endiste kindlustatud hiliskeskaegsete kaubanduslinnade kirikute kõrgustest olid andmed trükiste väljaandjatel Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika imperialistlikult arenevates metropolides puudulikud. Luterlikud Oleviste (123,7 m), Niguliste (104,8 m) ning ka nüüdse Läti Vabariigi pealinna Peetri kiriku (123,3 m) ja neitsi Maarjale pühitsetud toomkiriku (90,0 m) võib tänaste madalamate kõrgustega endiselt maailma kõrgeimate sakraalehitiste hulka lugeda. Leedu katoliiklik sakraalarhitektuur ei ole kõrgemate kirikute ehitust siiski aegade jooksul soosinud.

+ Tallinna vanalinna tornistiku loend rkKNimi või aadressraj.ValmisRestaureeritiKommentaarak 1 123,7  Oleviste kirik(Püha Olavi kirik) 1267 1436–1450 1829–40, 1931 gootilikus stiilis telkkiiver 2 104,8  Niguliste kirik-muuseum(endine Püha Nikolause kirik) 1230 1405–1420 1695, 1833, 1984 barokilikus stiilis kiiver 3 69,00  Toomkirik[Domus Mariana ehk Maarja(-maa) peakirik] 1219 1430–1460 17. saj. ja 1779 barokkstiilis lopsakam kiiver 116 m4 64,00  Raekoja hoone(Rathus) 1322 1402–1404 1952  hilisrenessanss-stiilis barokne kiiver, mille tipus tuulelipp Vana Toomas56 59,2059,20  Kaarli kirik 1458 1862–1882 2012 kaks uusgooti stiilis telkkiivrit 7  56,00  Neeva katedraal(Aleksander Nevski peakirik) 1894 1895–1901 1937, 1990–99 viis ortodoksset sibulakuplit: üks peakuppel ja neli kõrvalkuplit8 53,20  Pühavaimu kirik(Püha Vaimu kirik) 1301 1375–1380 1630, 1688, 2003 kaheksatahuline torn, mida kroonib hilisrenessanss-stiilis barokne kiiver9 52,00  Jaani kirik(Püha Johannese kirik) 1862 1862–1867 2010 uusgooti stiilis telkkiiver10 44,00  Mihkli klooster(Püha Miikaeli klooster koos Issandamuutmise kirikuga) 1249 1249–1400 1776, 1827–33 barokkstiilis kiiver; lisaks renoveeritud aastatel 1999–2010 11 29,00Nikolai Imetegija kirik(Püha Nikolause kirik) ?1822–2719. saj.1 pea- ja 2 kõrvalkuplit, linna vanim kuppelehitis; klassitsistlikus stiilis12 22,00Peeter-Pauli katedraal(Rooma-katoliku peakirik) 18. s1841–441924 ja 2004kaks katuskuplit, hoone ise on pseudogooti stiilis uusklassitsistliku fassaadiga ehitis*x 35,00Pirita klooster(Püha Birgitta klooster) 14071417–36? Pirital jõeorus asuv klooster põletati vene vägede poolt maha aastal 1577, säilinud on vaid seinamüüridx* 31,5?Katariina klooster(Püha Katariina klooster)  1246?? hävis tules 1531. aastal, täna on säilinud läänesein ja osa lõunamüürist

Toomkindlus, värava- ja kaitsemüüritornid
Taani kuninganna ja kunagise Eestimaa valitsejanna Margarethe esimene korraldus Tallinna raele ja seal elavatele kuninga vasallidele linna kindlustamiseks valli ja müüriga oli pärit umbes aastast 1265. Enamus tollastest linna ressurssidest määrati esimeste müürilõikude ehk Margareti müüri väljaehitamiseks. Kogu ringmüür koos enda kraavide ja kindlustustega kujunes lõplikult välja feodaalse killustumise perioodil kolme järgneva sajandi jooksul. Hilisemat aega on võimalik Tallinna kindlustusi ajalooliselt käsitleda kahes perioodis – keskaegsete kindlustustena vertikaalkaitse ajastul (13.–15. sajand) ja uusaegsete kindlustustena horisontaalkaitse ajastul (16.–19. sajand). Enda hiilgeaegadel oli kapitaalsest ehitusviisist tingituna linn ümbritsetud väga tugeva, pidevalt korras hoitud ja uuendatud kaitsevööga (ladina keeles vallum). See oli võimas ligi 2,35 km pikkune linna kaitsev süsteem. Selle frondis oli 35 kaitsetorni, millest 8 olid väravaehitised: 2 vaheväravat Toompea jalamil ja 6 välisväravat kaitserajatise välisfrondis. Ridamisi ehitati vanemaid kaitsetorne aja jooksul kõrgemaks ja paksemaks; nüüdisajal on need omakorda konserveeritud ja restaureeritud.

Tänasel säilinud kujul on alles jäänud 1,85 km müürifronti ning lisaks on loendatavad vaid 24 müüri- või väravatorni all-linnas ehk pärislinnas ning üla-linna kindluslossi (varasem Lyndanise linnus) 3 nurgatorni Toompea klindi saarlaval. Täiendavalt on järele jäänud 6 osaliselt lagunenud tornikehandit. Need kõik kokku on alles püsinud tervest 69st linna kaitsvate müüri- ja selle väravatornide kunagisest ajaloolisest ansamblist, 48st all-linnas ja 21st Toompeal. Paljud neist on küll praeguseks täielikult hävinud, kuid mõned siiski erakordselt hästi säilinud. Põhiline osa tornidest ei hävinud sõdades ega lagunenud oma tehnilise seisundi tõttu, vaid jäid ette 19. sajandi linnaehitusele, mis oli küllaltki tagasihoidlik võrreldes ümberkujundustega teistes keskaegsetes linnades. Kuigi suhteliselt väikese linna kohta oli Tallinnal kaitsetorne väga palju, siis see pigem märgib endise Revali kui ordu- ja hansalinna ning tema peamise teguri – idakaubandust juhtiva meresadama tähtsat kaalu Põhja-Euroopas.

{| class="wikitable center sortable mw-collapsible mw-collapsed"
|+ Tallinna vanalinna värava- ja kaitsemüüritornide loend  
|- align="left" valign="top"
! width="1%" |
! width="1%" |rk
! width="1%" |K
! width="30%" |Nimi või aadress
! width="1%" |raj.
! width="4%" |Valmis
! width="11%" |Restaureeriti
! width="45%" class="unsortable" |Kommentaar
! width="1%" |ak 
|-bgcolor="#EDD296"
!1)11)17)
| 45,6032,0?28,0? 
|| ||Pikk Hermann (Lange Herman)Nooleteritaja (Pilsticker torne)Maakroon (Landskrone torne)
| 136015. s 
? 
||1370?? ||?19. saj. lõpp1930ndad, 2008 ||1) Toompea kindlusloss-linnuse ehk parlamendi põhitorn edelanurgas2) ripptorn loodenurgal3) Pika Hermanniga kunagi ühekõrgune kindlustorn kirdenurgas ||
|-bgcolor="#EDD296" 
!2)
| 44,0? || ||[[Kiek in de Kök|Kiek in de Kök'''i suurtükitorn]] 
| 1475 ||1483 ||1602, 1968, 2010 ||Läänemere maade võimsaim kaitsetorn
||
|-bgcolor="#EDD296" 
!3)
| 41,0? || ||Loewenschede müüritorn 
| 1373 ||1432–38 ||1455–56, 1969–70 || ||
|-bgcolor="#EDD296" 
!4)
| 39,0? || ||Grusbeke-tagune müüritorn 
| ? ||? ||? || ||
|-bgcolor="#EDD296"
!5)
| 39,0? ||5
||Kuldjala müüritorn (de Guldene Voet) 
| 1311 ||1311–20 ||1370–72, 1610ndad || ||
|-bgcolor="#EDD296" 
!6)
| 39,0? || ||Nunna müüritorn
| 1311 ||1422 ||1958–60 ||poolenisti sadultorn
||
|-bgcolor="#EDD296" 
!7)
| 37,0? ||5
||Köismäe müüritorn (Reberbahn torne)
| 1360 ||1436–37 ||1935, 1965, 2000 || ||
|-bgcolor="#EDD296" 
!8)
| 34,0?||5
||Eppingi müüritorn 
| 1370 ||1400, 1510 ||1530, 1936, 2005 || ||
|-bgcolor="#EDD296" 
!9)
| 33,0?||||Plate müüritorn 
| ?||1401–1410||?||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!10)
| 33,0?||||Munkadetagune müüritorn 
| 1372||1410||2005||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!12)
| 32,0?||||Hellemani müüritorn 
| ?||1320–1340||2006||||
|-bgcolor="#EDD296"
!13)
| 32,0?||||Stoltingi müüritorn 
| ?||1290–1300||?||||
|-bgcolor="#EDD296"
!14)
| 31,0?||||Lühikese jala väravatorn(Bavene demm korten Berge)
| ?||1454–56||?||||
|-bgcolor="#EDD296"
!15)
| 30,0?||||Pika jala väravatorn(de lange Domporte vor dem langen Berge)
| 1387||1450–55||1608 ja 1995||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!16)
| 30,0?||||Neitsi müüritorn (Meghede torne)
| 1360||1370||1842, 1968, 1980||||
|-bgcolor="#EDD296"
!18)
| 27,0?||||Assauwe müüritorn (Assowen torne)
| 1370||1380||?||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!19)
| 25,0?||||Hattorpe-tagune müüritorn 
| ?||?||?||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!20)
| 25,0?||||Nunnadetagune müüritorn 
| 1370||?||?||sadultorn||
|-bgcolor="#EDD296" 
!21)
| 23,0?||||Talli müüritorn (Marstallthurm)
| ?||?||?||sadultorn, matkib Visby linna eeskuju Rootsis||
|-bgcolor="#EDD296" 
!22)23)
| 22,0017,0?||||Paks Margareeta (Rosencrantzi suurtükitorn)Suure Rannavärava eesväravatorn (strantporte)
| 15101518||15311529||1683–1704||tänapäeval meremuuseum, rekonstrueeriti tarbeks 1938–1940
||
|-bgcolor="#EDD296" 
!24)
| 21,60||||Bremeni müüritorn 
| ?||?||1957–59||||
|-bgcolor="#EDD296" 
!25)
| 20,0?||||Sauna müüritorn 
| 1371||1422||2004||sadultorn||
|- bgcolor="#EDD296"
!26)27)
| 16,0?16,0?||||Viru eesväravatornViru eesväravatorn||1370||1446||1980 ja 2003
||vanalinna põhi- ja esindusvärav||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!28)
| 16,0?||||Hinke müüritorn 
| ?||1410–1414||?||kehand säilinud||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!29)
|??,??||||Saunatagune müüritorn (Bastowen torne) 
| 1355||1370||?|| osaliselt säilinud||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!30)
|??,??||||Lippe müüritorn (Tulleman torne)
| ?||?||?|| osaliselt säilinud||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!31)
|??,??||||Kitse müüritorn (Zeghen torne)  
| 1410||?||1845||säilinud alaosa kehand naaberehitistes||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!32)
|??,??||||Renteni müüritorn 
| 1372||?||?|| säilinud alaosa kehand naaberehitises||
|-bgcolor="#D9D9D9" 
!33)
| 5,5?||||Wulfardi-tagune müüritorn 
| ?||?||?|| säilinud alaosa kehand||
|-bgcolor="#B3B3B3" 
!34)
|??,??||||Vana vene kiriku juures asunud müüritorn 
| ?||?||?|| lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3" 
!35)
|??,??||||Kuradiema müüritorn (Düvels torne)
| ?||?||?|| lammutati 1882. aastal||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!36)37)38)
|31,00??,????,??||||Karja peaväravatorn (Karripforte, porta karie)Karja eesväravatornKarja eesväravatorn
| ???||???||???|| väravasüsteem lammutati 1820. aastatellammutatudlammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3" 
!39)
| 18,00 ||||Lurenburgi müüritorn (Luerborch torne) 
| 1538||1554||?||20,4 m diameetriga Paksu Margareetaga sarnanenud torn lammutati 1767. aastal||
|-bgcolor="#B3B3B3" 
!40)
| 16,5? ||||Seegitagune müüritorn (de Nye torne)
| 1450||?||?|| lammutati 19. sajandil||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!41)
|??,??||||Sadama vahitorn (port torn) 
| 1367||?||?|| lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!42)
|??,??||||Püssirohutorn 
| ?||?||?|| lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!43)
|??,??||||Väikese Rannavärava väravatorn
| ?||?||?|| lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!44)
|??,??||||Suure Rannavärava peaväravatorn
| ?||?||?|| lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!45)46)47)
|??,????,????,??||||Nunna peaväravatorn (porta monialium)Nunna eesväravatornNunna eesväravatorn
| ???
||???||???|| lammutatudlammutatudlammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!48)49)50)
|??,????,????,??||||Harju peaväravatorn (porta fabrorum)Harju eesväravatornHarju eesväravatorn
| 1326??||???||???|| lammutatudlammutatudlammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!51)
|??,??||||Viru peaväravatorn (porta argillae)
| ?||?||?||lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3" 
!52)53)
|??,????,??||4

?
||Väike-Ordukindluse kindlustorn Stür den KerlVäike-Ordukindluse eeskaitseala väravatorn
| 1371?||??||??|| lammutati enamasti aastatel 1767–1773, lõplikult 1930. aastate lõpuslammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!54)55)
|??,????,??||||Suur-Ordukindluse kaitsemüüritornSuur-Ordukindluse kaitsemüüritorn
| ??||??||??|| säilinud alaosa kehand naaberehitisessäilinud alaosa kehand naaberehitises
||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!56)57)58)59)60)61)62)63)64)65)66)
|??,????,????,????,????,????,????,????,????,????,????,?? || ||Suur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltornSuur-Ordukindluse kaitseringmüüri konsooltorn
|??????????? ||??????????? ||??????????? || lammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatudlammutatud ||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!67)
|??,??||||Suur-Ordukindluse toomväravatorn ehk Kellatorn
| ?||?||?||lammutatud||
|-bgcolor="#B3B3B3"
!68)69)
|??,????,?? || ||Roosikrantsi suurtükitornOrdulinnuse eesväravatorn 
| ?? ||?? ||?? || lammutatud; asus Pika Hermanni vahetusläheduses Rootsi bastionillammutatud ||
|-
|}

Kesklinna kõrghoonestik
LiigitusnimetusmeetreidkorruseidÜlikõrgepilvelõhkujad124<...35<...Kõrgekõrghooned45–12415–35Poolkõrgepoolkõrghooned28–459–14Keskminekõrgemad majad16–285–8Madalmadalamad majad...<16...<4
pisi|vasakul|Südalinna kõrghoonete kogu
Kesklinnas asuvas südalinna kommertspiirkonnas (ingliskeelselt city ehk central business district või lühendatult CBD'') kõrguvad uusehitistena kolmteist modernset ja postmodernset kõrghoonet, moodustades stiilselt enam-vähem ühtse, kuid kõrguses varieeruva hooneansambli. Nüüdisaegne kommertskeskus paikneb umbes 800 meetri kaugusel UNESCO-vööndis asuvast vanalinna ajaloolisest tsentrumist, ning üldisemalt kooldub idakagus noorkuukujulise kaarena koos tihedama ja kompleksema hoonestusega selle ümber.

Esimeste kõrghoonetena valmisid 1972. aastal Viru hotell ja Olümpia hotell 1980. aastal, seda Nõukogude Liidu okupatsiooni kestel. Viru ülakorrusel asub praegu ka KGB muuseum.

Eesti Vabariigi taasiseseisvumise järel ehitati aastail 1997–2007 enamik uusi kõrghooneid koos madalama Stockmanni kaubamajaga kesksesse Maakri kvartalisse Tornimäe piirkonnas. Maakri Kvartali üks esimesi kõrghooneid oli luksuslik elumajaks ehitatud 20. korruseline hoone aadressil Maakri 36. Piirkond sai 1944. aasta märtsipommitamise õhurünnakus kannatada, seal hävis muuhulgas ka 1884. aastal ehitatud vana juudi sünagoog. Varem, sellele eelnenud aastakümnetel, asus Maakris tööstusasum mitmete vabrikute, töökodade ja Härjapea jõega külgnevate vesiveskitega. Keskajast teati piirkonda kui ühte vanemat asustusala väljaspool vanalinna, mille Jaani seeki mainitakse juba 1237. aastal, ja mida tänapäeval tähistab väike kirik, ning seegi varemeid eksponeeriv, maast väljaulatuv paviljonmuuseum. 2001. ja 2004. aastal, kaubamaja ja kaksiktornide vundamentide ning maa-aluse autoparkla rajamisel Tornimäe tänavas, maeti endiselt sajandeid kasutusel olnud Jaani seegi surnuaialt Liiva kalmistule ümber hinnanguliselt kokku 2315 maa alt paljastunud luustikku. Tänaseks säilinud kaitsealuste juugendstiilis majadega ääristatud Maakri tänavat ümbritses vaesem puithoonestusega agul või ka geto, mille krundid on paarikümne aastaga Tartu maantee läbimurdega ja kõrghoonete aluste koondkruntidega asendunud. 2013. aastaks madalseisu ületanud kinnisvaraarenduse tulemusel teostatakse linnapildis uuemaid ehitusprojekte. 2016. aastal on Kesklinna linnaosas ehitusjärgus kolm kõrghoonet ja üks poolkõrghoone; mitu projekti on planeerimisstaadiumis.

+ Tallinna kesklinna kõrghoonete loend  rkKNimi või aadressRajatiValmisUuendusKommentaaridak! 125,0?https://elon.ee/ideevoistlus202442Tartu maantee 17 ??detailplaneering algatatud 2016130,0? 120,0?https://www.err.ee/1609588616/tallinn-kehtestas-eelk-korghoone-planeeringu-maakri-kvartalis36Maakri tänav 29 ??detailplaneering algatatud 2014130,012 117,00116,983030Swissôtel TallinnTornimäe 7 20042004  20072006134,0312 111,0063,002815Arteri Kvartal202120244 110,0030Maakri Kvartal 20142018+ 105,00https://eedu.ee25Eedu 19532027EBS-i ehitusjärgus laiendus5 104,8025Radisson Collection Tallinn 19992001+ 101,20https://www.err.ee/1608309914/tallinna-kaubamaja-korvale-kerkib-sajameetrine-korghoone28City Plaza 2 2022https://arileht.delfi.ee/artikkel/94554053/kindel-tallinna-kaubamaja-korvale-ehitatakse-korghoone-arendaja-loodab-2022-aasta-kevadsuvel-ehitustoodega-alustada2025City Plaza ehitusjärgus laiendus106,06 95,0026Skyon 20192021100,07 94,4024SEB-i peakontor 199719998 84,0026Radisson Blu Hotel Olümpia 19741980108,09 78,0023City Plaza 2002200410 68,5023Sokos Viru Hotell(Viru Keskus) 196619722002–200411 64,1020Maakri Maja 2002200313 58,6017Neutra Torn 199920002021–20221415 56,5?49,0?1612Vektor IVektor II 20212021  2023202316 56,0016Lelle 24 2013201517 55,6016Osten Tor 2004200618 55,0014Fahle Maja 20042006Fahle Linnaku esimene kõrghoone19 55,0016Pirita tee 26f 2002200320 54,2014Nordea Maja 20072009+ 53,7016Stellar Residence 20252027ehitusjärgus21 53,1015Novira Plaza 201420162223 53,0053,001414Ministeeriumite Ühishoone 2015201520172017III24 52,4014Kentmanni 6 2007201425 51,0014Lelle 22 2013201526 50,5014Delta Plaza 2007200827 49,0014Äripäeva Maja 1997199828 48,0013Hilton Tallinn Park Hotell 20142016Kungla hotelli asemel (1969–2013)29 47,0013 Euroxi Maja 2001200266,230 47,0013 Büroo 113 20192021+ 46,40https://fahle.ee/wp-content/uploads/2024/09/fahle-vasepada-t80m-ee-2024.pdf14Fahle Vasepada20252027Fahle Linnakus ehitusjärgus! 45,0?14Fahle Portaal 2028Fahle Linnakus planeerimisjärgushttps://fahle.ee/portaal31 45,0013City Residence 20042006*** 44,5044,5044,50141414Kalevi Panorama 2017201984,25* 44,5012Töökoja tänav 3 20182019* 42,0012Tartu maantee 16 20012002* 42,0011Tartu maantee 16b 20002001* 42,0012Tartu maantee 18 20002001* 41,0013Liivalaia tänav 8 19941995* 41,0013Tartu maantee 52 20142016 * 40,0013Tartu maantee 50a 20102012* 40,0007Tartu maantee 24 19541957Eesti ehtsaim uusklassitsistlik stalinismi režiimi ehitis

Äärelinnade tornhooned
Kõrgemad hoonekogumid koos tornelamutega tekkisid suurema asustustihedusega kesklinna kõrval ka 1970.–1990. aastatel magalapiirkondadesse Õismäele, Mustamäele ja Lasnamäele. Lisaks asuvad uuemad kõrghooned veel Rocca al Mares ja Sikupillis. Kõrghooneliste kogumite, elamu- ja ärikvartalite asukohtadena nähakse tulevikus perspektiivselt ka Haabersti, Sääse, Sitsi, Endla, Järve, Kitseküla, Järvevana, Tselluloosi, Katleri ja Tondiraba piirkonda. Tõenäoliselt tulevikus muutub ametlikult ka Õismäe miljööväärtuslikuks alaks, kui sealsed korruselamud, paneelmajad ja kauplused võetakse 20. sajandist pärit Eesti nõukogude arhitektuuripärandi näidetena kaitse alla.

+ Tallinna äärelinnade kõrghoonete loend rkKNimi või aadressRajatiValmisUuendusKommentaarak?? 116,0?99,5?3024WOW Ülemiste City Tower ??planeerimisel158,5?142,0?1 64,5?20 Kristiine Torn 201820202 63,0016 Rocca Al Mare Büroohoone 2008200934 63,0062,001918 Järve Torn AJärve Torn B 201820215 60,4018 Rocca T2 202120226 60,4018 Rocca T3 202120227 ??,??16 Rocca T4 202220248 56,0014WoHo II 20172018 9 55,0014WoHo I 20162017 10 50,0017 Ehte 2 ??11 50,0017 Sõpruse puiestee 222 ?199112 50,0017 Mustamäe tee 159 ?197513 50,0017 Kalevipoja põik 10 ?198914 50,0017 Pinna 19 ??15 50,0017 Koorti 18 ??16 48,60https://endover.ee/endover/galerii-rocca-tower-i-saavutas-tipukorguse15 Rocca T1 2020202117 47,0017 Vikerlase 24 ?198618 47,0017 Paldiski maantee 153 ?198219 47,0017 Paldiski maantee 149 ?198220 47,0017 Paldiski maantee 147 ??21 47,0017 Õismäe tee 173 ?198122 47,0017 Õismäe tee 134 ?198023 47,0017 Õismäe tee 112 ?198024 47,0017 Õismäe tee 90 ?197925 47,0017 Õismäe tee 68 ?197826 47,0017 Õismäe tee 48 ?197927 47,0017 Õismäe tee 10 ?197928 47,0017 Ehitajate tee 115 ?198329 47,0017 Ehitajate tee 113 ?198430 47,0017 Ehitajate tee 111 ?198431 47,0017 Sinimäe 11 ?199132 47,0017 Sinimäe 7 ?199033 47,0017 Sinimäe 5 ?198834 47,0017 Sinimäe 3 ?199035 47,0017 Ümera 60 ?198736 47,0017 Ümera 54 ?198737 47,0017 Kivila 3 ?198538 47,0017 Kivila 1 ?198539 47,0017 Virbi 7 ?198540 46,0016 Virbi 12 2006200741 46,0016 Tammsaare tee 143 ??42 46,0016 Tammsaare tee 139 ?198143 46,0016 Tammsaare tee 85/87 ?198644 46,0015 Kolde puiestee 102 ??45 46,0015 Kolde puiestee 100 ?197846 46,0015 Kolde puiestee 98 ?198247 46,0015 Õismäe tee 109 ?197948 46,0015 Õismäe tee 105 ?197049 46,0015 Vilde tee 114 ??50 46,0015 Vilde tee 112 ?197051 46,0015 Kolde puiestee 104 ?197052 46,0015 Pae 68/78 ?197053 45,0014Paepargi 49 20142015? 45,0014Paepargi 47 20152016heaks kiidetud? 45,0014Paepargi 45 20162017heaks kiidetud54 45,0015 Virbi 4 ?198955 45,0014Pöörise 22 2014201556 45,0014Pöörise 20 2013201557 45,0014Pöörise 18 20152016 58 45,0014Pöörise 16 20152016 59 45,0014Pöörise 14 2016201760 45,0014Pöörise 12 2016201761 45,0014Pöörise 10 2016201862 ??,??12Pöörise 7 2019202063 ??,??12Pöörise 5 2019202164 ??,??12Pöörise 3 2021202365 45,0014Harkuranna Torn 20212023666768 45,0045,0045,00131313Skyline Residence 20162018 69 45,0013 PERHi Mustamäe Korpus 197219792011

Kõrgeimad rajatised
Pirita Kloostrimetsas 1980. aastal Moskva Olümpiamängude Tallinna purjeregatiks valminud teletorn on tänase Tallinna kõrgeim rajatis ‒ 314 meetrit. 338-meetrise absoluutkõrgusega ehk kõrgusega merepinnast jääb see küll alla Eesti ja terve Baltikumi kõrgeima mäe Suure Munamäe tipus asuvast vaatetornist Lõuna-Eestis Võrumaal, mille absoluutkõrgus on 348 meetrit. Teletorn võiks kõrguse poolest olla pilvelõhkuja, kuid rajatise struktuuri erisuse tõttu seda selleks ei liigitata. Teletornist sai 1. jaanuaril 2013 Maailma Suursuguste Tornide Föderatsiooni (WFGT) 40. liige. Tallinna teletorn on ühtlasi Põhja-Euroopa kõrgeim külastajaile avatud hoone.

Kõrgeim platvorm, millele Eestis saab astuda, on Iru soojuselektrijaama korstna ots (kõrgus 202,4 meetrit maapinnast), kuigi üles saavad väikese liftiga vajaduse korral vaid elektrijaama töölised.

+ Tallinna ja selle naabruskondade kõrgemate rajatiste loend rkKNimi või aadressRajatiValmisUuendusKommentaarak1 314,0023Teletorn 197519802010–12külastajaid teenindav vaateplatvorm asub 170 meetri kõrgusel338,02 204,10Iru soojuselektrijaama korsten 197619782014–15on rajatud 35 meetri laiusele betoonvundamendile3 130,00Kristiine katlamaja korsten ?19734 125,00Mustamäe katlamaja korsten ?19635 ??,??Tallinna (Väo) Elektrijaama korsten ?20096 97,00Kristiine raadiomast ??7  87,00Tallinna Elektrijaama korsten ?19482011–188  85,00Ülemiste katlamaja korsten ?19629  ??,??Rotermann City kvartali korsten 191019122013–1610  60,0?Muuga sadama viljaelevaator ??11  ??,??Hiiu viljaelevaator ??asub Nõmmel12 45,702 Metodisti kirik 19942000* 44,00Laululava tuletorn 19581960* 42,006Bekkeri laevatehase veetorn 19121914* ??,??Tuletõrjemuuseum 193619392015* 25,50Tuletõrjemaja 18711872x 192,00 Telemast 19531955raadiomaja õuel asunud telemast võeti maha 1984. aastalx 55,00 Baltika telliskivitehase korsten ??lammutati 1937. aastalx ??,?? Tallinna sadama viljaelevaator 18911893hävinud

 Legend+ehitamisstaadiumis objekt!heaks kiidetud projekt?planeerimise või projekteerimise staadiumis kontseptsioon ehk subjektxhävinud või lammutatud ehitis/rajatis-ehitamisest on loobutud või projekt on tühistatud*märkimisväärne poolkõrghoone, mille kõrgus on vähem kui 45 meetrit

Panoraamvaade Tallinnale merelt ehk nõukogude ajal "kilukarbi siluetiks" nimetatu on üks paremini väljajoonistatud hoonekogumeid Põhja- ja Baltimaades ning seega Läänemere regioonis. Eesti pealinnale lähimad ja suuremad linnakeskused asuvad Helsingis (83 km kaugusel) ja Riias (279 km), Peterburis (318 km) ja Stockholmis (379 km). Kõrgemad hoonekogumid asuvad aga suurlinnades – Varssavis (835 km) ja Moskvas (868 km). Lähim kohalik mainimist väärt linnakeskus paikneb 185 kilomeetri kaugusel Eesti suuruselt teises linnas – Tartus. Sealt võib näiteks tuua Tigutorni koos teaduskeskuse Ahhaa ning Emajõe ja Tasku keskusega ja Tartu keskkatlamaja korstnaga.

 Vaata ka 
 Tallinna arhitektuur
 Tallinna ajalugu
 Tallinna vanalinn
 Tallinna kesklinn
 Tallinna linnamüür
 Tallinna bastionid
 Tallinna muldkindlustusvöönd
 Valglinnastumine
 Uus-urbanism
 Linnauuendus
 Linnaökoloogia
 Säästev linnaplaneerimine
 Inseneriteadused
 Kunstiteadus
 Ehitis
 Eesti kõrgeimate ehitiste loend

Viited

 Kirjandus 
Tõnu Raid, "Tallinn ajaloolistel linnaplaanidel: 1634–1989", Kirjastus: Grenader Grupp, ISBN 9789949448548, Lohkva : Greif 2011, 184 lk
Rein Zobel, "Tallinn (Reval) keskaegsed kindlustused", Kirjastus: Eesti Kunstiakadeemia, ISBN 9789949467129, Tallinn : Tallinna Raamatutrükikoda 2011, 287 lk
Rein Zobel, "Tallinn (Reval) keskajal. Linnaehitus 13.–14. sajandil", Kirjastus: Eesti Kunstiakadeemia, ISBN 9789985994641, Tallinn : Tallinna Raamatutrükikoda 2009, 191 lk
Rein Zobel, Juhan Maiste, Mart Kalm, "Toompea loss", Kirjastus: Riigikogu Kantselei, ISBN 9789985953167, Tallinn : Iloprint 2009, 165 lk

 Välislingid 
 3D-mõõtmeline Tallinna virtuaalne makett
 Estonica artikkel keskaegsest vanalinnast
 Linnamuuseumi keskaegse linnamüüri skeem
 ERRi arhiivi raadiosaade „Ta tornid paistvad kaugele. Maale ja merele”, 1967 Eesti Raadio
 Teemaplaneering „Kõrghoonete paiknemine Tallinnas”

Kõrghooned