Aadlisuguvõsade loendid

Siin on aadlisuguvõsade loendid

Baltisaksa aadlisuguvõsad
Vasallisuguvõsad
 ja Harju-Viru rüütelkond

Baltisaksa aadel pärines XIII sajandil tekkinud Vana-Liivimaa vasalkonnast. Selle moodustasid peaasjalikult rüütliseisusest isikud ja ministeriaalide hulgast pärit suurfeodaalide sõjamehed, vähesel määral oli nende seas kõrgaadlikke ja kohaliku päritolu ülikute järglasi. Taani kuninga Taani Eesti valduste Eestimaa hertsogkonna, Riia peapiiskopkonna, Tartu piiskopkonna, Saare-Lääne piiskopkonna, Kuramaa piiskopkonna, Saksa ordu Liivimaa ordu vasallisuguvõsadest kujunes XVI sajandiks välja pärusaadel. Keskajal Liivimaale saabunud suguvõsad loeti põlis- ehk vana aadli hulka.

Vt. ka :Kategooria:Vasallisuguvõsad: Riia peapiiskopkonna vasallisuguvõsad, Saare-Lääne piiskopkonna vasallisuguvõsad,  Liivi ordu vasallisuguvõsad,  Saksa ordu vasallisuguvõsad,  Taani kuninga vasallisuguvõsad, Tartu piiskopkonna vasallisuguvõsadMatrikliaadel

Pärast aadlimatriklite koostamist XVIII sajandi keskel (Kuramaal ja Piltenes juba XVII sajandil) jagunes baltisaksa aadelkond matrikliaadliks ja immatrikuleerimata aadliks. Matrikliaadel oli koondunud Eestimaa, Kuramaa, Liivimaa, Piltene (kuni 1819) ja Saaremaa rüütelkonda. XVIII sajandi alguses lühikest aega eksisteerinud Tartumaa rüütelkonnas eraldi registrit ei peetud.

Immatrikuleerimata aadel

Need baltisaksa aadlisuguvõsad, keda rüütelkonna matriklisse ei võetud, olid osa maiskonnast (saksa keeles Landschaft''). Paljud neist kanti kubermangu aadliraamatusse.

Rootsi aadlisuguvõsad

Rootsi aadel jagunes kahte gruppi: rüütelkonda introdutseeritud aadel ja introdutseerimata aadel.

Soome aadlisuguvõsad

Enne Soome Venemaaga ühendamist XIX sajandi algul kuulusid mitmed Soome aadlisuguvõsad Rootsi rüütelkonda. 1818. aastal loodi Soome suurvürstiriigis omaette Soome rüütelkond.

Vaata ka
Dünastiate loend


Kategooria:Ajaloo loendid