1869

1869. aasta (MDCCCLXIX) oli 19. sajandi 69. aasta.

 Sündmused Eestis 
 Selle aasta esimesel poolaastal oli eriti Eestimaa kubermangus suur näljahäda. Kõige halvem oli seis Läänemaal. 
2.-3. veebruari öösel toimus Tallinna rannikul maavärin
 22. märts (vkj 10. märts) – Vene keisririigi senati ukaasiga määrati, et kroonutalupoegadel oli õigus oma rendikohta eluaeg kasutada, seda pärandada ja seda päriseks osta.
 Maikuus ilmus Ferdinand Johann Wiedemanni "Eesti-saksa sõnaraamat".
 Maikuus alustati Balti raudtee ehitust.
 30. juuni–2. juuli (vkj 18.–20. juuni) – Tartus toimus Johann Voldemar Jannseni ja Aleksander Kunileiu juhtimisel I üldlaulupiduEesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 141.
 28. august (vkj 16. august) – Venemaa keiser lubas korjata annetusi kavatsetud Eesti Aleksandrikooli heaks.
Suvel olid ilmad jahedad ja viljasaak osutus rahuldavaks või heaks ja nälga polnud enam karta.
 28. oktoober (vkj 16. oktoober) – asutati Viljandi laulu- ja mänguselts Koit.
Suvel alustati Tallinna–Peterburi raudtee (ühtlasi Balti Raudtee) rajamist.
Alustati Balti raudtee Raudteede peatehaste ehitamist Tallinna Kopli ja Telliskivi tänava nurgale.
2. detsember (vkj 20. november) – esimene vedur sõidab Tallinna sadamast Balti jaamani.
Suure näljahäda tõttu aasta esimesel poolel, sündis Eestimaa kubermangus sel aastal 9315 ja suri 14 324 inimest, seega iive oli –15,5%. See aasta on ka üks suurema suremusega aastaid 18.–19. sajandit vaadates.
Talurahva rekonversiooni luteri usku püüti Lõuna-Eestis takistada 6 kroonumõisa maa jagamisega õigeusku tulnutele.

 Sündmused maailmas 
Otago Ülikool on asutatud.
1. juuni – Thomas Alva Edison sai oma esimese patendi, elektrilise hääletusmasina kohta.
8. juuni – Chicago leiutaja Yves W. McGaffey patenteeris oma "pühkimismasina", mis oli põhimõtteliselt maailma esimene tolmuimeja.
12. juuli – Napoleon III võttis Prantsusmaal kasutusele parlamentaarse süsteemi.
15. juuli – Hippolyte Mege Mouris patenteeris Prantsusmaal margariini.
4. november – Ilmus Briti teadusajakirja Nature esimene number.
8. detsember – toimus Vatikani I kirikukogu avaistung.

 Sündinud 
10. jaanuar – Grigori Rasputin
15. jaanuar – Stanisław Wyspiański, poola kirjanik, kunstnik ja sisearhitekt
18. märts – Neville Chamberlain, Suurbritannia peaminister
26. veebruar – Nadežda Krupskaja
11. aprill – Gustav Vigeland, norra skulptor
21. aprill – Hauk Aabel, norra filmi- ja teatrinäitleja
2. juuli – Hjalmar Söderberg, rootsi kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija
26. juuli – Martin Andersen Nexø, taani kirjanik
2. oktoober – Mahatma Gandhi
22. november – André Gide
31. detsember – Henri Matisse, maalikunstnik

 Surnud 
 28. veebruar – Alphonse de Lamartine, prantsuse luuletaja 
 8. märts – Hector Berlioz, prantsuse helilooja 
 8. oktoober – Franklin Pierce, USA 14. president 1853–1857
 23. oktoober – Charles Augustin Sainte-Beuve, prantsuse kirjanik
 26. november – Albert, Schwarzburg-Rudolstadti vürst

Viited

 1869