Kaugushüpe

thumb
Kaugushüpe on kergejõustiku ala, milles sportlased püüavad hüpata lähtepunktist võimalikult kaugele. 

Võistlejad sprindivad jooksurajal (mis tippspordivõistlustel on tavaliselt kaetud samasuguse kummeeritud rajakattega nagu jooksjate rajad), hüppavad maapinnast pisut kõrgemale ulatuvalt puust pakult nii kaugele kui suudavad, maandudes kastis, mis on täidetud peenikese kruusa või liivaga. Mõõdetakse vähimat kaugust paku ning võistleja poolt jäetud jälje vahel. Kui äratõukel jääb osa jalast pakust ettepoole (selle tuvastamiseks on pakust eespool plastiliinikiht), siis katse ei loe. 

Hüpe koosneb neljast osast: hoojooks, äratõuge, lend ja maandumine.

Võistluskorraldus võib olla erinev, kuid tavaliselt saab iga võistleja teatud arvu katseid pikima hüppe tegemiseks ning tulemuseks loetakse pikim määrustekohane hüpe. Võitjaks kuulutatakse võistleja, kes võistluse lõpuks on sooritanud pikima määrustekohase hüppe. Suurvõistlustel antakse tavaliselt kõigepealt 3 katset; need, kes 3 ületavad nõutud kauguse või teatud arv (tavaliselt 7) parematele kohtadele platseerunuid saavad veel 3 katset. Arvesse võetakse kõige pikem hüpe.

Edu sõltub kaugushüppes põhiliselt hoojooksu kiirusest ja kõrgest hüppest äratõukel. Paljud sprinterid on edukad ka kaugushüppes. Tuntuim näide on Carl Lewis.

Seda ala harrastati juba Vana-Kreekas. Antiikolümpiamängude kavas oli kaugushüpe pentatloni koosseisus. 

Kaugushüpe on olnud kaasaegsete olümpiamängude kavas algusest peale. Alates 1948. aastast on kavas naiste kaugushüpe. Samuti on kaugushüpe kõikide suuremate kergejõustikuvõistluste kavas. 

Kaugushüpe on ka kümnevõistluse ja seitsmevõistluse osa. 

Kaugushüppes on olnud üks pikaealisemaid kergejõustiku maailmarekordeid: Bob Beamon (USA) hüppas 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos 8.90. See tulemus ületati alles 1991: tolle aasta 30. augustil hüppas Mike Powell (USA) Tōkyōs 8.95. 

Naiste maailmarekord kuulub tulemusega 7.52	Galina Tšistjakovale.

Eesti sportlane Tõnu Lepik osales 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos ning tuli viiendaks tulemusega 8.09.

1924. aasta suveolümpiamängudel Pariisis osales Valter Ever, kes sai kvalifikatsioonivõistlustel tulemuseks 6.58,5.

1936. aasta suveolümpiamängudel Berliinis osales Ruudi Toomsalu, kes jäi kvalifikatsioonivõistlustel tulemuseta.

 Ajalugu 

Kaugushüpe oli üks olümpiaaladest antiikses Kreekas. Sportlased kandsid mõlemas käes raskust, mida kutsuti sumistiteks. Neid raskusi kiigutati hüppemomendil edasi, et suurendada äratõukejõudu ja maandumisele eelnevalt visati taha, et hüppajat kaugemalt viia. Märkimisväärne antiikses spordis on Chionis, kes 656 a e.Kr hüppas tulemuse 7.05 meetrit (23 jalga ja 15 tolli).
Kaugushüpe on olümpiamängude algusest (1896) alade nimekirjas olnud. Naised said olümpiamängudel õiguse kaugust hüpata aastal 1928.

 Treening 

Kaugushüpe nõuab mitmekülgset treeningut. Mõned võimalikud viisid on toodud allpool.

 Hüppamine 

Kaugushüppajatel on nädalas 2–3 hüppetrenni. Pakule lähenemist ja läbijooksu korratakse 6–8 korda.

 Koormuse suurendamine 

Atleedid töötavad treeningus suurema koormusega võrreldes võistlustingimustega. Näiteks 100 m sprinterid jooksevad 200 m korduseid. Seda kohtab eriti hooaja alguses, kui sportlane töötab vastupidavuse suurendamise kallal. Kaugushüppaja peaks sprintima kaks korda pikemat maad võrreldes tema hoojooksuga kaugushüppe katse ajal. See on kasulik ehitamaks kiiruse vastupidavust, eriti võistlusel, kus võistleja peab ennast kokku võtma 3–6 katseks.

 Jõutreening 

Eelhooajal ja hooaja alguses on suur rõhk jõutreeningul. On tavaline, et kaugushüppajal on nädalas kuni 4 jõutreeningut, keskendudes põhiliselt kiiretele liigutustele kaasates jalgu ja alakeha. Sportlased kasutavad väheseid kordusarve ja rõhuvad kiirusele et viia maksimumini jõu kasvu, samal ajal hoolega piirates kehakaalu suurenemist. 

 Polümeetria 

Plahvatuslikud liigutused, trepil üles alla jooksmised ja hüpped tõketel liidetakse treeningusse, tavaliselt 2 korda nädalas. See lubab sportlasel arendada väledust ja plahvatuslikku jõudu.

 Põrkamine 

Põrkamine on igat sorti katkematu ja korduv hüppamine. Põrketrenn sisaldab üldiselt põrkamist ühel jalal, kahel jalal või nende variatsiooni. Samuti võib kasutada kastiharjutusi või sügavushüppeid. Põrketreeningu põhimõte on veeta võimalikult vähe aega maapinnal (maandumiselt kohe üles põrgata); töötada tehnilise täpsuse, voolavuse ning hüppe vastupidavuse ja kiiruse kallal.

 Painduvus 

Painduvus on liiga tihti unustatud tööriist kaugushüppajate juures. Efektiivne painduvus on kindel abinõu vigastuste vastu, mis kaugushüpet arvestades kindlasti vajalik on.

Kirjandus

Vladimir Borissovitš Popov. Kaugushüpe, Tallinn 1979.
Leonid Gorjanov. Kaks mõõdupuud, Tallinn 1965.

Kaugushüpe Eestis

10 parimat sportlast
Eesti 10 parimat kaugushüppajat nende isiklike rekordite järgi (välitingimustes). ''Seisuga 18. juuni 2019.https://estonia.opentrack.run/ranking/
Tulemus (tuul)  Sportlane  Aeg 8.10 (+0.3)8.22 (+3.0)   27. mai 199515. juuni 1996 8.09A (+2.0)   18. oktoober 1968 7.99 (−0.8)   3. juuni 2008 7.98 (+0.6)   6. juuni 2018 7.93 (+1.8)   2. juuni 1990 7.86 (+1.1)   24. august 19977.86 (+1.6)
7.98 (+2.7)Hans-Christian Hausenberg 12. juuli 2019
11. juuli 2019 7.85 (+0.7)   16. juuni 2013 7.84 (+1.9)   22. mai 2006 7.84 (+1.1)   1. august 2007 7.82 (−1.2)   11. aprill 2013

27px Olümpiamängude medalivõitjad

 Mehed 

Aasta20px20px20px1896 Ellery Clark  6.35Robert Garrett  6.18James Connolly  6.11 1900 Alvin Kraenzlein  7.18Meyer Prinstein  7.17Patrick Leahy  6.95
 1904 Meyer Prinstein  7.34Daniel Rank  6.89 Robert Stangland  6.88 1908 Frank Irons  7.48Dan Kelly  7.09 Calvin Bricker  7.08 1912 Albert Gutterson  7.60Calvin Bricker  7.21Georg Åberg  7.18 1920 William Petersson  7.15Carl Johnson  7.09Eric Abrahamsson  7.08 1924 DeHart Hubbard  7.44Ed Gourdin  7.27Sverre Hansen  7.26 1928 Edward Hamm  7.73Silvio Cator  7.58Alfred Bates  7.40 1932 Edward Gordon  7.64Lambert Redd  7.60Chuhei Nambu  7.45 1936 Jesse Owens  8.06Luz Long  7.87Naoto Tajima  7.74 1948 Willie Steele  7.82Thomas Bruce  7.55Herbert Douglas  7.54 1952 Jerome Biffle  7.57Meredith Gourdine  7.53Ödön Földessy  7.30 1956 Greg Bell  7.83John Bennett  7.68Jorma Valkama  7.48 1960 Ralph Boston   8.12Bo Roberson  8.11Igor Ter-Ovanesjan  8.04 1964 Lynn Davies  8.07Ralph Boston  8.03Igor Ter-Ovanesjan  7.99 1968 Bob Beamon  8.90 MRKlaus Beer  8.19Ralph Boston  8.16 1972 Randy Williams  8.24Hans Baumgartner  8.18Arnie Robinson  8.03 1976 Arnie Robinson  8.35Randy Williams  8.11Frank Wartenberg  8.02 1980 Lutz Dombrowski  8.54Frank Paschek  8.21Valeri Podlužnõi  8.18 1984 Carl Lewis  8.54Gary Honey  8.24Giovanni Evangelisti  8.24 1988 Carl Lewis  8.72Mike Powell  8.49Larry Myricks  8.27 1992 Carl Lewis  8.67Mike Powell  8.64Joe Greene  8.34 1996 Carl Lewis  8.50James Beckford  8.29Joe Greene  8.24 2000 Iván Pedroso  8.55Jai Taurima  8.49Roman Ššturenko  8.312004 Dwight Phillips  8.59John Moffitt  8.47Joan Lino Martinez  8.322008 Irving Saladino  8.34Khotso Mokoena  8.24Ibrahim Camejo  8.202012 Greg Rutherford  8.31Mitchell Watt  8.16Will Claye  8.122016 Jeff Henderson  8.38Luvo Manyonga  8.37Greg Rutherford  8.29

 Naised 

Aasta20px20px20px1948 Olga Gyarmati  5.69 Noëmi Simonetto  5.60Ann-Britt Leyman  5.571952 Yvette Williams  6.24Aleksandra Tšudina  6.14Shirley Cawley  5.921956 Elzbieta Krzesinska  6.35 MRWillye White  6.09Nadežda Dvalishvili  6.071960 Veera Krepkina  6.37Elzbieta Krzesinska  6.27Hildrun Claus  6.211964 Mary Rand  6.76 MRIrena Szewinska  6.60Tatjana Štšelkanova  6.421968 Sheila Sherwood  6.68 Tatjana Tališeva  6.661972 Heide Rosendahl  6.78Diana Yorgova  6.77Eva Suranová  6.671976 Angela Voigt  6.72Kathy McMillan  6.66Lidia Alfejeva  6.601980 Tatjana Kolpakova   7.06Brigitte Wujak  7.04Tatjana Skaško  7.011984 Anisoara Stanciu  6.96Valy Ionescu  6.81Sue Hearnshaw  6.801988 Jackie Joyner-Kersee  7.40Heike Drechsler  7.22Galina Tšistjakova  7.111992 Heike Drechsler  7.14Inessa Kravets  7.12Jackie Joyner-Kersee  7.071996 Chioma Ajunwa  7.12Fiona May  7.02Jackie Joyner-Kersee  7.002000 Heike Drechsler  6.99Fiona May  6.92*Tatjana Kotova  6.832004 Tatjana Lebedeva  7.07Irina Simagina  7.05Tatjana Kotova  7.052008 Maurren Higa Maggi  7.04Tatjana Lebedeva  7.03Blessing Okagbare  6.912012 Brittney Reese  7.12Jelena Sokolova  7.07Janay Deloach  6.892016 Tianna Bartoletta  7.17Brittney Reese  7.15Ivana Španović  7.08
        * Rahvusvaheline Olümpiakomitee tühistas kõik Marion Jonesi 2000. aasta OM-il Sydneys saadud tulemused nii üksikaladel (100 m, 200 m ja kaugushüpe), kui ka teatejooksudes (4×100 m ja 4×400 m) dopingu kasutamise pärast. Tema pronksmedal anti hiljem venelanna Tatjana Kotovale.

 Maailmameistrivõistluste medalivõitjad 

 Mehed 

 AastaKuldHõbePronks 1983 Helsingi Carl Lewis  8.55Jason Grimes  8.29Mike Conley  8.12 1987 Rooma Carl Lewis  8.67Robert Emmijan  8.53Larry Myricks  8.33 1991 Tokio Mike Powell  8.95 MRCarl Lewis  8.91Larry Myricks  8.42 1993 Stuttgart Mike Powell  8.59Stanislav Tarasenko  8.16Vitali Kirilenko  8.15 1995 Göteborg Iván Pedroso  8.70James Beckford  8.30Mike Powell  8.29 1997 Ateena Iván Pedroso  8.42Erick Walder  8.38Kirill Sosunov  8.18 1999 Sevilla Iván Pedroso  8.56Yago Lamela  8.40Gregor Cankar  8.36 2001 Edmonton Iván Pedroso  8.40Savante Stringfellow  8.24Carlos Calado  8.21 2003 Pariis Dwight Phillips  8.32James Beckford  8.28Yago Lamela  8.22 2005 Helsingi Dwight Phillips  8.60Ignisious Gaisah  8.34Tommi Evilä  8.25 2007 Osaka Irving Saladino  8.57Andrew Howe  8.47Dwight Phillips  8.30 2009 Berliin Dwight Phillips  8.54Mitchell Watt  8.37 2011 Daegu Dwight Phillips  8.45Mitchell Watt  8.33Ngonidzashe Makusha  8.292013 Moskva Aleksandr Menkov  8.56Ignisious Gaisah  8.29Luis Riveraa  8.27 2015 Peking Greg Rutherford  8.41Fabrice Lapierre  8.24Wang Jianan  8.18 2017 London Luvo Manyonga  8.48Jarrion Lawson  8.44Rushwahl Samaai  8.32 2019 Doha Tajay Gayle  8.69Jeff Henderson  8.39Juan Miguel Echevarría  8.34 

 Naised 

 AastaKuldHõbePronks1983 Halsingi  Heike Daute-Drechsler  7.27Anisoara Stanciu  7.15Carol Lewis  7.041987 Rooma Jackie Joyner-Kersee  7.36Jelena Belevskaja  7.14 Heike Daute-Drechsler  7.13 1991 Tokio Jackie Joyner-Kersee  7.32Heike Drechsler  7.29Larissa Berežnaja  7.11 1993 Stuttgart Heike Drechsler  7.11Larisa Berežnaja  6.98Renata Nielsen  6.76 1995 Göteborg Fiona May  6.98Niurka Montalvo  6.86Irina Mušailova  6.83 1997 Ateena Ljudmila Galkina  7.05Níki Xánthou  6.94Fiona May  6.91 1999 Sevilla Niurka Montalvo  7.06Fiona May  6.94Marion Jones  6.83 2001 Edmonton Fiona May  7.02Tatjana Kotova  7.01Niurka Montalvo  6.88 2003 Pariis Eunice Barber  6.99Tatjana Kotova  6.74Anju Bobby George  6.70 2005 Helsingi Tianna Madison  6.89Eunice Barber  6.76Yargelis Savinge  6.69 2007 Osaka Tatjana Lebedeva  7.03Ljudmila Koltšanova  6.92Tatjana Kotova  6.90 2009 Berliin Brittney Reese  7.10Tatjana Lebedeva  6.97Karin Mey-Melis  6.80 2011 Daegu Brittney Reese  6.82Olga Kutšerenko  6.77Ineta Radēviča  6.76 2013 Moskva Brittney Reese  7.01Blessing Okagbare  6.99Ivana Španović  6.82 2015 Peking Tianna Bartoletta  7.14Shara Proctor  7.07Ivana Španović  7.01 2017 London Brittney Reese  7.02Darja Klišina ANA 7.00Tianna Bartoletta  6.97 2019 Doha Malaika Mihambo  7.30Marõna Behh-Romantšuk  6.92Ese Brume  6.91

Vaata ka
Kaugushüppe Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

Viited

Välislingid

 IAAF-i kaugushüppe koduleht
 IAAF-i kaugushüppe rekordite loend XML-is
 Powelli ja Lewise duell Tokyo 91 MM-il (video)
 Meeste kaugushüppe kõigi aegade edetabel
 Naiste kaugushüppe kõigi aegade edetabel
 Meeste kaugushüppe edetabelid: 2001 – 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011 – 2012 – 2013 – 2014 – 2015 – 2016 – 2017 – 2018 – 2019 – 2020 – 2021
 Naiste kaugushüppe edetabelid: 2001 – 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011 – 2012 – 2013 – 2014 – 2015 – 2016 – 2017 – 2018 – 2019 – 2020 – 2021