25. veebruar

25. veebruar on Gregoriuse kalendri 56. päev. Juliuse kalendri järgi 12. veebruar (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
 1890 – kaotati Saaremaa ja Tallinna konsistoorium.
1918 – Saksa okupatsioon Eestis: eelmisel päeval välja kuulutatud iseseisvuse lõpetasid faktiliselt keskpäeval Tallinna sisenenud Saksa väeosad.
1928 – Helsingis peetud kiiruisutamisvõistlustel tegi Aleksander Mitt 5000 m-s Eesti rekordi ajaga 9.18,8 ja jäi sellega 10. kohale.ESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014)
1934 – Alma Ostra-Oinas esitas August Rei Riigivanema kandidaadiks 22. ja 23. aprilliks ette nähtud Riigivanema valimisteks.
 1939 – Eesti malemeeskond võitis Riias Lätit 10,5:5,5.
 1939 – vehklemisvõistlused Tallinnas, kus Tallinna vehklejad võitsid Riia vehklejaid 17:15.
1940 – Elmar Paldra valiti Järva-Madise koguduse õpetajaks.
1949 – moodustati kaks uut maakonda. Ida-Virumaast eraldus Jõhvimaa ning Põhja-Tartumaa ja Kirde-Viljandimaa ühendati Jõgevamaaks. Tapa linnast sai Virumaa osa.
1951 – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu valimised. Esinduskogu liikmeks valiti tagasi ka Jossif Stalin, kes ülemnõukogu töös kunagi ei osalenud.
1977 – alevike ja külade nimekirja kinnitamisega viidi lõpule 1975–1976 toimunud maa-asulate arvestuse korrastamine, mille käigus anti suurematele maa-asulatele aleviku staatus ning vähendati tunduvalt külade arvu, ühendades väikesed külad omavahel või liites suurematega. Kui enne oli Eestis 7023 mitmesugust maa-asulat (küla, asundust, keskust, alevikku), siis nüüd jäi alles 3444, nendest 3279 küla ja 165 alevikku.
1987 – fosforiidisõda: Juhan Aare avalikustas telesaates "Panda" Moskva otsuse uute fosforiidikaevanduste rajamiseks Eestis.
1989 – Tartus asutati Eesti Ingerisoomlaste Liit.Eesti rahvaste raamat : rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Tallinn, 1999, lk. 443
1997 – korteriskandaali tõttu astus ametist tagasi peaminister Tiit Vähi.
1999 – Tartus avati kolme Balti riigi koostöös sõjaväeline õppeasutus Balti Kaitsekolledž.

Maailmas
138 – Vana-Rooma keiser Hadrianus adopteeris Antoninus Piuse, tehes temast oma järeltulija ja troonipärija.
1570 – paavst Pius V ekskommunitseeris Inglise kuninganna Elizabeth I.
1634 – Egeris mõrvati väejuht Albrecht von Wallenstein.
1836 – Samuel Colt sai oma revolvri patendi.
1837 – Thomas Davenport sai patendi elektrimootorile.
1870 – Hiram Rhodes Revels, vabariiklane Mississippi osariigist, valiti Ameerika Ühendriikide Senatisse ja temast sai esimene mustanahaline Kongressi liige.
1885 – Saksamaa liidendas Tanganyika ja Sansibari.
1901 – J. P. Morgan asutas pärast Andrew Carnegie teraseettevõtte ostu koos Elbert H. Garyga United States Steel Corporationi, millele kuulus asutamisaastal 2/3 USA teraseturust.
1921 – Gruusia pealinnas Thbilisis kuulutasid bolševikud Punaarmee toel välja Gruusia NSV, lõpetades sellega sisuliselt kaks aastat eksisteerinud Gruusia Demokraatliku Vabariigi olemasolu.
1924 – NSV Liit ja Austria sõlmisid diplomaatilised suhted.
1932 – Adolf Hitler sai Saksa kodakondsuse.
1954 – Egiptuse peaministriks nimetati Jamāl ‘Abd an-Nāşir.
1956 – NLKP 20. kongressil esines Nikita Hruštšov kõnega, milles mõistis hukka Jossif Stalini isikukultuse. Algas Hruštšovi sula.
1986 – Filipiinidel põgenes rahvarahutuste tõttu riigist president Ferdinand Marcos. Tema asemel vannutati presidendiks Corazon Aquino, esimene naine sellel ametikohal.
1996 – Teodoro Obiang Nguema Mbasogo valiti 97,85% häältega kolmandat korda Ekvatoriaal-Guinea presidendiks. Opositsioon boikoteeris valimisi.

 Sündinud 

1707 – Carlo Goldoni, itaalia dramaturg
1737 – August Wilhelm Hupel, baltisaksa publitsist ja keeleteadlane
1778 – José de San Martín, Argentina sõjaväelane ja vabadusvõitleja
1841 – Pierre-Auguste Renoir, prantsuse maalikunstnik
1842 – Karl May, saksa kirjanik
1861 – Rudolf Steiner, Austria filosoof
1871 – Lesja Ukrainka, ukraina kirjanik
1873 – Enrico Caruso, itaalia tenor
1877 – Norbert Jokl, albanoloog
1881 – Aleksei Rõkov, Nõukogude Liidu riigitegelane
1888 – John Foster Dulles, USA poliitik
1917 – Anthony Burgess, Briti kirjanik
1917 – Ilmar Tammelo, eesti õigusteadlane ja filosoof
1918 – Aarne Vinkel, eesti kirjandusteadlane
1926 – Raimond Kaugver, eesti kirjanik
1929 – Olaf-Mihkel Klaassen, eesti ajaloolane
1932 – Kiira Kahn, eesti ajakirjanik
1935 – Mart Mäger, eesti kirjandus- ja keeleteadlane
1941 – Hille Palm, eesti skulptor
1943 – George Harrison, inglise kitarrist ja laulja
1943 – Tiina Käesel, eesti metallikunstnik
1949 – Arvi Mägi, eesti näitleja ja lavastaja
1950 – Néstor Kirchner, Argentina poliitik
1950 – Jaak Tamm, Eesti poliitik ja omavalitsustegelane
1951 – Don Quarrie, Jamaica kergejõustiklane
1953 – José María Aznar, Hispaania poliitik
1957 – Martin Zobel, eesti geobotaanik ja taimeökoloog
1962 – Andres Ammas, Eesti ajakirjanik ja poliitik
1962 – Birgit Fischer, saksa aerutaja
 1962 – Andres Siim, eesti arhitekt
1963 – Kaido Ole, eesti maalikunstnik
1970 – Sandor Liive, eesti majandustegelane
1972 – Jaak Mae, eesti murdmaasuusataja
1978 – Maian Kärmas, eesti helilooja ja laulja

 Surnud 

1553 – Hirate Masahide, Jaapani diplomaat
1558 – Austria Eleonore, Portugali ja Prantsusmaa kuninganna
1634 – Albrecht von Wallenstein, keisririigi väejuht ja poliitik
1682 – Alessandro Stradella, itaalia helilooja
1713 – Friedrich I, Preisimaa kuningas 1701–1713
1899 – Paul Julius von Reuter, saksa päritolu briti ajakirjanik, teadeteagentuuri Reuters asutaja
1906 – Anton Arenski, vene helilooja ja pianist
1912 – Guillaume IV, Luksemburgi suurhertsog 1905–1912
1917 – Paul Rubens, inglise muusikalihelilooja ja libretist
1950 – George Richards Minot, USA arst, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat 1934
1971 – Theodor Svedberg, rootsi keemik, Nobeli keemiaauhinna laureaat 1926
1983 – Tennessee Williams, USA näitekirjanik
1983 – Aleksander Prima, eesti aiandusspetsialist
1997 – Andrei Sinjavski (Abram Terts), vene kirjanik ja kirjandusteadlane
1999 – Glenn T. Seaborg, USA keemik, Nobeli keemiaauhinna laureaat 1951
2001 – Paul Huber, Šveitsi helilooja
2005 – ‘Āţif Şidqī, Egiptuse poliitik
2013 – Heikki Siren, soome arhitekt
2020 – Dmitri Jazov, Nõukogude Liidu sõjaväelane
2020 – Ḩusnī Mubārak, Egiptuse poliitik
2025 – Krista Aru, eesti ajakirjandusloolane ja museoloog

 Pühad 
Katoliku kirikus püha Walburga ja püha Nazianzi Cesariuse mälestuspäev
Õigeusu kirikus püha imetegija Aleksiuse mälestuspäev
Kuveidi rahvuspüha
 Nõukogude okupatsiooni päev Gruusias
Filipiinidel rahva võimu päev – Ferdinand Marcose kukutamise aastapäev (1986)

 Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +8,0 °C (1900)
Tallinna miinimumtemperatuur –30,6 °C (1844)
Tartu maksimumtemperatuur +10,2 °C (1900)
Tartu miinimumtemperatuur –25,1 °C (1953)

 Viited 

Veebruar 25