2. veebruar

2. veebruar on Gregoriuse kalendri 33. päev. Juliuse kalendri järgi 20. jaanuar (1901–2100).

 Sündmused 
Eestis
 1833 – Helme kihelkonna talupoeg Mats Erdell, kes oli vilja- ja linaäriga jõukaks saanud, ostis üles Roobe mõisa pantkirjad ja sai mõisa tegelikuks valdajaks. Pärast rüütlimõisate omamise vabaksandmist kõigi seisuste liikmetele ostis tema poeg Hans Erdell 1867. aastal Roobe mõisa päriseks ja temast sai esimene eesti soost rüütlimõisaomanik.
 1919 – Tartu kliinikus suri Paju lahingus raskelt haavata saanud Vabadussõja kangelane Julius Kuperjanov.
 1920 – sõlmiti Tartu rahuleping Eesti ja Vene SFNV vahel.
 1925 – kinnitati Kaitseliidu põhikiri.
 1932 – Tallinnas avati Põllutöökoda, mille esimeheks valiti Karl Einbund.
 1936 – Eesti meistrivõistlused vabamaadluses toimusid esimest korda maakohas – Kohilas.
 1937 – Tallinna Majaomanike Panga valminud hoones alustas tegevust Eesti modernseim kohvik Kultas.
 1939 – Kaunases algas Balti riikide välisministrite IX konverents.
 1939 – Šveitsi saadik Karl Egger esitas oma volitused Eesti presidendile Konstantin Pätsile.
1942 – saksa keel kuulutati okupeeritud idaaladel (sh Eestis) ametlikuks riigikeeleks. Siiski kindralkomissariaatide piires võis paralleelselt kasutada ka kohalikke keeli.
 1944 – Teine maailmasõda: Punaarmee ületas Narva jõe ja rajas mitu platsdarmi Narva-äärsetele aladele.
 1948 – Stockholmis võeti vastu Eesti Rahvusnõukogu statuut ja moodustati Eesti Rahvusnõukogu Presiidium, mille etteotsa valiti August Rei.
 1990 – Tartu rahulepingu 70. aastapäev. Tallinna Linnahalli kogunes Eesti NSV kõigi tasandite rahvasaadikute täiskogu, kus kiideti heaks deklaratsioon Eesti riikliku iseseisvuse kohta.
 1994 – Tallinna tuli NATO missioon, kes tutvustas algatuse "Partnerlus rahu nimel" võimalusi ja eesmärke. Samuti uuriti Eesti valmisolekut osalemaks selles programmis.
 1995 – Eesti Vabariigi välisministeeriumi, Jaan Tõnissoni Instituudi ja Tartu Ülikooli lähiajaloo õppetooli korraldusel toimus Tartus Tartu rahulepingu 75. aastapäeva puhul teaduskonverents.
 1995 – välisminister Jüri Luik kirjutas Strasbourgis alla Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioonile.
 1996 – Eesti ja Venemaa vahetasid Tallinnas 1994. aasta juulilepete ratifitseerimiskirju. Hiljem leping jõustus.
 2001 – asutati Eesti NATO Ühing.
 2005 – Tallinna piiskoplikus Toomkirikus pühitseti pidulikul jumalateenistusel ametisse järgmine EELK peapiiskop – Andres Põder.
 2015 – Tallinna piiskoplikus Toomkirikus pühitseti pidulikul jumalateenistusel ametisse järgmine EELK peapiiskop – Urmas Viilma.

Maailmas
962 – Otto I krooniti Saksa-Rooma keisriks.
1119 – Calixtus II sai uueks paavstiks.
1348 – Saksa ordu Leedu sõjad: Saksa ordu võitis Strėva lahingus kaks korda suuremat Leedu väge.
1536 – Hispaania maadeavastaja Pedro de Mendoza rajas Puerto de Nuestra Señora Santa María del Buen Ayre linna ehk tänapäeva Buenos Airese.
1556 – Hiinas toimus ajalooliselt enim ohvreid nõudnud Shaanxi maavärin. Katastroofis hukkus umbes 830 000 inimest.
1653 – Nieuw Amsterdam (praegune New York), kus tollal elas 800 inimest, sai Hollandilt linnaõigused.
1709 – Alexander Selkirk pääses laevahukust üksikule saarele; tänu sellele seigale sai temast hiljem Robinson Crusoe prototüüp.
1797 – Itaalia linn Mantova alistus prantslastele.
1808 – Prantsuse väed okupeerisid Rooma, kuna paavst Pius VII ei tunnustanud Napoli kuningriiki ning ei soovinud ühineda prantslaste liiduga Suurbritannia vastu.
1848 – Guadalupe Hidalgo lepinguga lõpetati Ameerika-Mehhiko sõda.
1848 – California kullapalaviku ajal randus San Franciscos esimene laev Hiina väljarändajatega.
1872 – Holland müüs Suurbritanniale Aafrika Kullaranniku kaubandussõlmed.
1878 – Kreeka kuulutas Türgile sõja.
1905 – Belgia Kongos Welle regioonis algas ülestõus.
1918 – Lenini juhitud Rahvakomissaride Nõukogu andis välja dekreedi kiriku lahutamisest riigist ja kooli lahutamisest kirikust.
1920 – Prantsusmaa okupeeris Memeli.
1924 – Türgi Rahvusassamblee tühistas kaliifi võimu.
1935 – Leonard Keeler testis esimesena valedetektorit.
1943 – Teine maailmasõda: lõppes Stalingradi lahing, Saksamaa 6. armee kapituleerus, Stalingrad langes Punaarmee kätte, 91 000 Saksa sõdurit võeti vangi.
1945 – Teine maailmasõda: Ecuador kuulutas sõja Jaapanile ja Saksamaale.
1959 – Venemaal toimus Djatlovi kuru intsident (üheksa kaugmatkajat hukkus teadmata põhjusel).
1971 – Iraanis Ramsaris võeti vastu Ramsari konventsioon.
1974 – Kambodža pealinna Phnom Penhi piiravad kommunistid pommitasid linna. Hiljem teatas valitsus, et kokkupõrkes hukkus 17 inimest.
1977 – Lääne-Saksamaa valitsus kiitis heaks plaani, mille kohaselt saadeti Indoneesiasse ja Türgisse ligi 625 miljoni USA dollari väärtuses allveelaevu, rakette ja tanke.
1990 – Lõuna-Aafrika Vabariigi president Frederik Willem de Klerk tühistas Aafrika Rahvuskongressi tegutsemiskeelu.
1991 – Afganistanis ja Pakistanis toimus maavärin. Hukkus vähemalt 109 ja kannatada sai üle 30 inimese.
1993 – Kabulis toimus Afganistani mässuliste raketirünnak, milles hukkus 72 inimest.
1995 – Kairos kohtusid Iisraeli, Jordaania, PVO ja Egiptuse juhid, et arutada Iisraeli-Palestiina lepingute taaskehtestamist.
1997 – Sri Lanka kirdeosa sõjaväebaasi ründasid tamili mässulised, hukkus umbes 48 inimest.
1998 – Filipiinide lõunaosas kukkus alla lennufirma Cebu Pacific Air reisilennuk, õnnetuses hukkusid kõik 104 reisijat.
1999 – Venezuelas valiti uueks presidendiks Hugo Chávez.
2009 – hüperinflatsiooni tõttu viidi Zimbabwes läbi rahareform: neljas Zimbabwe dollar võrdus triljoni kolmanda Zimbabwe dollariga.
 2009 – Venemaal korraldas noorteorganisatsioon Naši Moskvas Eesti saatkonna ees meeleavalduse pronksiöö korraldamises süüdistatud isikute toetuseks.
 2011 – Sudaani valitsus teatas, et aktsepteerib Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendumi tulemusi.

 Sündinud 

 1455 – Hans, Taani, Norra ja Rootsi kuningas
 1649 – Benedictus XIII, paavst
 1882 – James Joyce, iiri kirjanik
 1885 – Mihhail Frunze, Nõukogude sõjaväelane ja riigitegelane
 1890 – Charles Correll, ameerika näitleja
 1926 – Valéry Giscard d'Estaing, prantsuse poliitik, Prantsusmaa president 1974–1981
 1927 – Stan Getz, ameerika saksofonist
 1934 – Othar Ioseliani, gruusia filmilavastaja
 1947 – Farrah Fawcett, Ameerika Ühendriikide näitleja
 1947 – Harri Õunapuu, eesti poliitik
 1950 – Bárbara Rey
 1967 – Laurent Nkunda, Kongo DV sõjaväelane ja poliitik
 1972 – Airi Allvee, eesti laulja
 1973 – Aleksander Tammert, Eesti kettaheitja
 1977 – Shakira, colombia laulja
 1978 – Andres Mähar, eesti näitleja
 1979 – Urmo Aava, eesti rallisõitja
 1983 – Carolina Klüft, rootsi kergejõustiklane

 Surnud 

 1907 – Dmitri Mendelejev, vene keemik
 1919 – Julius Kuperjanov, Vabadussõja kangelane
 1930 – Gregor von Bochmann, baltisaksa maalikunstnik
 1956 – Pjotr Kontšalovski, vene maalikunstnik
 1969 – Boris Karloff, inglise filminäitleja
 1970 – Bertrand Russell, inglise filosoof
 1979 – Sid Vicious, inglise laulja ja filminäitleja
 1990 – Paul Ariste, eesti keeleteadlane
 2014 – Philip Seymour Hoffman, USA filminäitleja

 Tähtpäevad 
Tartu rahu aastapäev
Küünlapäev
Metsümiseja päev
Rahvusvaheline märgalade päev

 Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +6,4 °C (1914)
Tallinna miinimumtemperatuur −24,6 °C (1940)
Tartu maksimumtemperatuur +9,7 °C (1917)
Tartu miinimumtemperatuur −32,5 °C (1867)
 2011/2012. aasta talve madalaim õhutemperatuur −29,4 °C Jõgeval. Eelmine talve külmarekord oli registreeritud 31. jaanuaril

 Viited 

Veebruar 02