Nobeli auhind

pisi|Video Jennifer Doudnale Nobeli medali üleandmisest Berkeleys 2020. aastal
Nobeli auhind (ka Nobeli preemia) on rootsi keemiku, leiduri ja töösturi Alfred Nobeli testamendi põhjal asutatud iga-aastane rahvusvaheline füüsika-, keemia-, füsioloogia- ja meditsiini-, kirjandus- ning rahuauhind. Selle pälvinu on nobelist.

Nobeli auhinna saajad määravad Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia (füüsika ja keemia alal), Kuninglik Meditsiiniinstituut (füsioloogia ja meditsiini alal), Rootsi Akadeemia (kirjanduse alal) ja Norra parlamendi Nobeli komitee (rahuauhinna). Komiteesid abistavad nelja Nobeli instituudi esindajad (3 instituuti asuvad Stockholmis, 1 on Oslos). Need komiteed pöörduvad iga aasta septembris kogu maailma teadlaste, kirjandustegelaste ja varasemate Nobeli auhinna laureaatide poole, et nad teeksid ettepanekuid, keda auhinnata. Valimised toimuvad oktoobri viimasel neljapäeval. Nobeli surma-aastapäeval, 10. detsembril annab Rootsi kuningas valituile Stockholmis kätte Nobeli bareljeefiga kuldmedali, diplomi ja tšeki. Samal ajal annab Norra kuningas Oslos kätte rahuauhinna.

Lisaks nendele auhindadele annab 1969. aastast Rootsi Riigipank välja Alfred Nobeli mälestusauhinda majanduse alal. Selle saaja otsustab samuti Rootsi Teaduste Akadeemia.

Nobeli auhind määratakse ühele isikule harilikult ainult üks kord, erandina on kaks auhinda saanud Marie Curie, Linus Pauling, John Bardeen ja Frederick Sanger. Surnud isikule auhinda ei määrata, erandina on postuumselt pälvinud auhinna rootsi kirjanik Erik Axel Karlfeldt (1931) ja ÜRO peasekretär Dag Hammarskjöld (1961. aasta rahuauhind). 

Esimesed auhinnad anti välja Alfred Nobeli viiendal surma-aastapäeval 1901. aastal. Mõnel aastal pole sobivaid kandidaate leitud või on auhinnad andmata jäänud sõja tõttu.

Nobeli auhinna suurus (Rootsi kroonides)
Nobeli auhinna fondi haldab Nobeli Fond. Esialgu koosnes fond Alfred Nobeli pärandist 31 miljoni Rootsi krooni väärtuses. Fondi raha on investeeritud rahvusvahelistel börsidel üle maailma ja protsentidest laekuv summa jaotatakse igal aastal viieks võrdseks osaks, mis antakse isikuile, kelle töö on toonud inimkonnale kõige suuremat kasu.

Fond kaotas 2008. aasta majanduskriisi tõttu oma väärtusest 22,3 protsenti. 2009. aasta lõpuks oli fondi väärtus 3,11 miljardit Rootsi krooni, mis on kolmandiku võrra väiksem kui buumi tipus kümme aastat varem, siiski on kõigi kuue preemia hind, mis 2010. aastal välja anti, jätkuvalt kümme miljonit Rootsi krooni.

AastaÜhe auhinna summa1901150 7821910140 7031920134 1001923114 9351930172 9471940138 5701950164 3041960225 9871970400 0001980880 00019904 000 00020009 000 000200410 000 000201010 000 00020128 000 00020168 000 00020179 000 000

Vaata ka
Nobeli füüsikaauhind
Nobeli keemiaauhind
Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
Nobeli kirjandusauhind
Nobeli rahuauhind
Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks
Õige elamisviisi auhind

 Välislingid 

 Tiit Kändler, "100 aastat Nobeli preemiate saatel" – Horisont 2002, nr 1
 Tiit Kändler, Väärikaim teaduspreemia vananeb kiiresti, Eesti Päevaleht, 22. oktoober 2008

Kategooria:Auhinnad