Koeru

pisi|Aruküla mõisa peahoone
Koeru on alevik Järva maakonnas Järva vallas.

Koerus asus enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal Koeru valla keskus.

Koeru asub maanteede ristumiskoha ümbruses: Mäeküla-Kiltsi maantee läbib Koeru edela-kirde suunas, Järva-Jaani–Väinjärve maantee loode-kagu suunas. Vana Tallinna-Tartu maantee möödub Koerust 2 km kauguselt. 

Aleviku territooriumile jääb ka Aruküla mõis ja selle ümbrus. Aruküla küla jääb Koerust edelasse.  

Koerus elas 2021. aasta lõpu seisuga 1121 inimest. 2000. aastal oli elanike arv 1332 ja 1970. aastal oli Koerus 649 elanikku.

Ajalugu

Aruküla küla (Arrenküll) ja mõisa (Arroküll) on esimest korda mainitud 17. sajandi esimesel poolel.

Koeru alevik kujunes Koeru Maarja-Magdaleena kiriku ja Koeru kõrts-postijaama juurde 19. sajandi lõpus. 

Koeru on olnud Koeru külanõukogu ja Majaka kolhoosi keskus. Ajaloos asus Koeru kihelkonnas.

Majandus
Koerust kirdes Kapu külas, valla kõrgeimas punktis Haagi mäel töötab Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS-i Koeru Raadio- ja Televisioonijaam (masti kõrgus 349,70 m), masti taldmik Kroonlinna nullist 106 m.

Endises autoremonditehases tegutseb AS Konesko (metallitöötlus), Jutron Baltic Assemblies OÜ (elektroonika), Päästeameti Koeru depoo. Veel on Koerus AS Natural (puidutöötlus) ja AS Koeru Kommunaal (elumajade hooldus).

Koerus on olnud Paide Piimakombinaadi tsehh.

Kultuuriline ja sotsiaalne infrastruktuur
Koerus on kaks kogudust, kool, kultuurimaja, raamatukogu, postkontor, arstikeskus (varem haigla ja ambulatoorium), hooldekeskus (varem invaliididekodu) ja apteek.

Haridus
On teada, et hiljemalt 1724. aastal on Koeru kiriku juures lapsi õpetatud ning 1727 töötas Koeru kihelkonnas kool. 

1920 kolis kool Koeru Algkooli nime all Aruküla mõisa. 

1974 valmis uus koolihoone ja tegevust alustas Koeru Keskkool. Keskkooli esimene lend lõpetas 1978. Õpilaste arv oli 2002./2003. õppeaastal 378. Direktor on Tiit Kalda.

Religioon
Alevikus tegutsevad EELK Koeru Maarja-Magdaleena kogudus (Koeru Maarja-Magdaleena kirikus; õpetaja Allan Praats) ja Koeru Vabakogudus.

Kultuuripärand
Koerus asuvad Koeru Maarja-Magdaleena kirik, Koeru kõrts-postijaam ja Aruküla mõis. 

Kiriku ees on Vabadussõja mälestussammas. Sammas avati 1934. aastal ja taastati 1998. aastal.

Endisel saksa erakooli hoonel on Eduard Viiralti mälestusmärk. Viiralt õppis seal 1911–1913.

1935 rajati 1905. aasta revolutsiooni monument (skulptor Juhan Raudsepp).

Koerust on pärit luuletaja Kalju Lepik.

Vaatamisväärsused
Koeru Maarja-Magdaleena kiriku ajalugu arvestatakse sisseõnnistamisest 22. juulil 1287. 

Koeru kõrts-postijaam on L-kujulise põhiplaaniga kahe talliga maanteekõrts, mis asub Järva-Jaani, Ervita ja Paide tee ristil. Selle ehitas 1825–1833. aastal Aruküla mõis samas paigas asetsenud kõrtsi kohale; 1860. aastal kohandati see postijaamaks. Hoone keskel asus mantelkorstenköök, paremale jäi talupoegadele mõeldud suur kõrtsituba ja vasakul olid sakstetoad. Välisilme on klassitsistlik. Kõrtsil oli täiskelpkatus. Kasutatud ka elamuna. 1954–1964 kõrts restaureeriti. 1960–1965 kohandati sööklaks (arhitekt Kalvi Aluve), nüüd tegutseb seal kauplus.

 Pilte 

Vaata ka
Koeru Maarja-Magdaleena kogudus
Koeru vallamuuseum
Koeru Raamatukogu
"Majak"

Viited

Välislingid

Koeru valla arengukava aastateks 2001-2003, visioon aastaks 2010
Reportaaž: Koeru lood (Postimees) 
Koeru kutsub Rakke valda ühinema
Samal teemal eelmisega
Koerust pilte Vanadpildid.net veebilehel  

Kategooria:Eesti alevikud
Kategooria:Koeru kihelkond