1920

1920. aasta (MCMXX) oli 20. sajandi 20. aasta. See oli liigaasta.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 

 ...

 Veebruar 
 2. veebruar – sõlmiti Tartu rahuleping.

 Märts 

 ...

 Aprill 
 20. aprill – algasid VII suveolümpiamängud Belgias Antwerpenis.

 Mai 

 ...

 Juuni 

 7. juuni – aurikul Lembit naasid Prantsusmaalt Tallinna 421 Prantsusmaal interneeritud eesti sõjaväelast.

 Juuli 
2. juuli – 120 meetri pikkune tsepeliin tegi Bodensee kohal esimese lennu, mis kestis 18 minutit.
12. juuli – avati ametlikult Panama kanal.

 August 
 11. august – Läti Vabadussõda: Läti ja Nõukogude Venemaa sõlmisid Riia rahulepingu.

 September 

 ...

 Oktoober 
 14. oktoober – Tartus kirjutati alla Vene-Soome rahulepingule.

 November 

 ...

 Detsember 

 ...

 Sündmused Eestis 

 3. jaanuar – jõustus vaherahu Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel, mis lõpetas Vabadussõja sõjategevuse.
6. jaanuar – Viljandi Teatri- ja Kunstiühing "Ugala" harrastusnäitlejad andsid esimese etenduse.
Jaanuaris asutati Eesti Koolinoorsoo Keskliit.

 2. veebruar – Tartus kirjutati alla Eesti ja Nõukogude Venemaa vahelisele Tartu rahulepingule, mis lõpetas Vabadussõja.
24. veebruar – asutati üliõpilasselts Veljesto.

 11. aprill – Tallinnas Nõmmel toimus Eesti Vabariigi esimene murdmaajooksuvõistlus, mille võitis Heinrich PaalESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014).
20. aprill – ilmus Eesti Spordilehe esimene number.
 21. aprill – Eesti sai ametliku kutse, et esineda Antwerpeni olümpiamängudel iseseisva riigina.

7. mai – vastu võeti avalikkude algkoolide seadus. Senised erinevat tüüpi algkoolid asendati ühtse avaliku algkooliga, õpetus muudeti emakeelseks ja maksuvabaks, kehtestati 6-klassiline koolikohustus ning deklareeriti ühtluskooli põhimõtet.
19. mai – Mereobservatoorium liideti Tartu Ülikooli Meteoroloogia Observatooriumiga.ILMATEENISTUS 100 ilmateenistus.ee

 1. juuni – tegevust alustas Eesti Jalgpalli Liit.
 7. juuni – Jaan Luha valiti Jõgeva alevivanemaks.
 7. juuni – Tallinnas toimus esimene ametlik korvpallimäng Eestis, kui kohtusid Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi ja Tallinna Reaalkooli meeskond.
15. juuni – Eesti Asutav Kogu kiitis heaks Eesti vabariigi esimese põhiseaduse.

3. juuli – Tallinnas algasid Eesti esimesed meistrivõistlused kergejõustikus.
 5. juuli – Tallinnas toimunud kergejõustikuvõistlusel tegi Aleksander Klumberg kümnevõistluses maailmarekordi (tollaste tabelite järgi 8025,5 punkti), ent tulemus ei läinud rekordina kirja, kuna Eesti polnud veel IAAFi liige.
  – Soome tunnistas de jure Eesti Vabariiki.

 22. august – Antwerpeni olümpiamängud: Jüri Lossmann võitis olümpiamängudel esimese Eesti kergejõustiklasena medali – hõbemedali maratonijooksus.
 27. august – jõustus seisuste kaotamise seadus. 
 29. august – Antwerpeni olümpiamängud: tõstja Alfred Neuland tuli esimese eestlasena olümpiamängudel olümpiavõitjaks.
6. september – valitsus võttis vastu seaduse, mille järgi pidi asutatama Valga ja Alutaguse maakond (viimane jäi siiski loomata).
10. september – registreeriti osaühing Estonia-Film.

 11. oktoober – Paul Sepp rajas Tallinnas esimese teatrikooli – draamakunsti erastuudio, hilisema Draamastuudio teatrikooli.
 14. oktoober – Tartus kirjutati alla Vene-Soome rahulepingule.
 16. oktoober – asutati esimene korporatsioon iseseisvas Eesti Vabariigis, korp! Leola.
17. oktoober – Eesti esimene maavõistlus jalgpallis: Helsingis peetud kohtumine kaotati Soomele 6:0.
27. oktoober – Tartus asutati Eesti esimene naisüliõpilaskorporatsioon: Filiae Patriae.

 8. november – otsustati hakata rajama Eesti Vabadussõjas langenute mälestussambaid.
13. november – Tallinnas algas II naiskongress.
20. november – registreeriti Eesti Spordi Liidu põhikiri.

 3. detsember – Tartu Ülikooli valitsus kinnitas korporatsiooni Revelia põhikirja.
 Detsembris valisid Tartu üliõpilased Üliõpilaskonna Edustuse

Selle aasta tähtsaim kirjandussündmus oli luulekogude "Ohvrisuits" (Gustav Suits) ja "Verivalla" (Marie Under) ilmumine.
Sel aastal jõudis Eestis lõpule mõisamajandus.

 Sündinud 

 1. jaanuar – Ilmar Mikiver, eesti ajakirjanik
 2. jaanuar – Isaac Asimov, USA ulmekirjanik ja biokeemik
 20. jaanuar – Federico Fellini, Itaalia filmilavastaja
 23. jaanuar – Gottfried Böhm, saksa arhitekt
 29. jaanuar – Valda Raud, eesti tõlkija
 2. veebruar – Heikki Suolahti, soome helilooja
 11. veebruar – Fārūq I, Egiptuse kuningas 1936–1952
 19. veebruar – Jaan Kross, eesti kirjanik
 1. märts – Ilmar Kimm, eesti maalikunstnik
 10. märts – Boris Vian, prantsuse kirjanik, laulja ja muusik
 11. märts – Kenneth Dover, Briti klassikaline filoloog
 11. märts – Nicolaas Bloembergen, USA füüsik
 21. märts – Georg Ots, eesti laulja
 21. märts – Éric Rohmer, prantsuse filmilavastaja ja filmikriitik
 1. aprill – Toshiro Mifune, Jaapani näitleja
 7. aprill – Ravi Shankar, India sitarimängija ja helilooja
 15. aprill – Richard von Weizsäcker, Saksamaa president
 17. aprill – Edmonde Charles-Roux, prantsuse kirjanik
 6. mai – Kamisese Mara, Fidži poliitik
 9. mai – Richard Adams, inglise kirjanik
 18. mai – Johannes Paulus II, paavst
 21. mai – John Chadwick, Briti keeleteadlane ja klassikaline filoloog
 26. mai – John Dall, USA näitleja
 17. juuni – François Jacob, prantsuse bioloog
 17. juuni – Setsuko Hara, Jaapani näitleja
 11. juuli – Yul Brynner, USA näitleja
 17. juuli – Juan Antonio Samaranch, Hispaania spordiametnik
 21. juuli – Isaac Stern, USA viiuldaja
 22. juuli – Valter Taal, eesti vaimulik
 23. juuli – Amália Rodrigues, Portugali laulja
 24. juuli – Bella Abzug, USA jurist, poliitik ja aktivist
 25. juuli – Rosalind Franklin, Briti teadlane
 3. august – Elmar Tampõld, eesti arhitekt
 3. august – P. D. James, inglise kirjanik, kriminaalromaanide autor
 14. august – Holger Pukk, eesti lastekirjanik
 16. august – Charles Bukowski, USA luuletaja ja kirjanik
 17. august – Maureen O'Hara, Iiri-USA näitleja
 18. august – Shelley Winters, USA näitleja
 22. august – Ray Bradbury, USA ulmekirjanik
 29. august – Charlie Parker, USA džäss-saksofonist ja -helilooja
 23. september – Mickey Rooney, USA näitleja
 25. september – Sergei Bondartšuk, Nõukogude Liidu filminäitleja ja -lavastaja
 1. oktoober – Walter Matthau, USA näitleja ja koomik
 7. oktoober – Kalju Lepik, eesti luuletaja
 8. oktoober – Frank Herbert, USA ulmekirjanik
 15. oktoober – Mario Puzo, USA kirjanik
 18. oktoober – Melína Merkoúri, Kreeka näitleja, laulja ja poliitik
 31. oktoober – Dick Francis, USA kirjanik ja džoki
 3. november  Oodgeroo Noonuccal, Austraalia luuletaja ja poliitaktivist
 5. november – Douglass North, USA majandusteadlane
 15. november – Ülo Torpats, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija
 21. november – Jan Frenkel, Vene helilooja
 21. november – Ilmar Külvet, väliseesti kirjanik ja ajakirjanik
 21. november – Stan Musial, USA pesapallur
 30. november – Voldemar Panso, eesti näitleja ja lavastaja
 6. detsember – Dave Brubeck, USA džässpianist ja helilooja
 14. detsember – Clark Terry, USA trompetist
 19. detsember – Little Jimmy Dickens, USA kantrilaulja
 20. detsember – Väinö Linna, soome kirjanik
 23. detsember – Zenta Ērgle, läti lastekirjanik
 29. detsember – Viveca Lindfors, Rootsi-Ameerika näitleja

 Surnud 

 22. jaanuar – Georg Lurich, eesti maadleja
 15. veebruar – Aleksander Aberg, eesti maadleja
 7. märts – Jaan Poska, eesti riigimees
 3. august – Peeter Süda, eesti helilooja.
 14. detsember – Clas von Ramm, baltisaksa poliitik

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Charles Édouard Guillaume
keemia – Walther Nernst
meditsiin – Schack August Steenberg Krogh
kirjandus – Knut Hamsun
rahu – Léon Victor Auguste Bourgeois

 Viited 

Kategooria:1920