Aruküla mõis (Koeru)

300px|pisi|Aruküla mõisa härrastemaja tagakülg

Aruküla mõis oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valla territooriumile Koeru, Koeru Maarja-Magdaleena kirikust 1 km kaugusele. 
 Ajalugu 
Aruküla mõis (saksa keeles Arroküll) rajati 17. sajandi esimesel poolel. Mõisaansamblisse kuuluvad peale klassitsistlikus stiilis härrastemaja (ehitatud 1830. aastatel) muu hulgas valitsejamaja, kelder ja klassitsistlik kaevumaja (härrastemaja ees väljakul). Härrastemaja, kaevumaja, härrastemaja ümbritsev park ning Tolli perekonna kabel 0,5 km häärberist lõunas on kultuurimälestistena kaitse all.  

Aruküla mõis kuulus Gerstenbergidele, aastatel 1635–1651 Rootsi kuninganna Kristiina valitsemisajal  Rootsi väejuhile Lennart Torstensonile, varem Klein-Arrokülliks nimetatud mõis kuulus koos Mäo mõisaga meeslääni õiguse järgi krahv Torstensonidele ning 1651–1669 Anders Torstensonile, kes müüs mõisa Liivimaa kuberner Fabian von Fersenile ja ratsaväekapten Frantz Strassburgile. Aastatel 1669–1732 Straszburgidele, 1753. aastast Adam Friedrich von Knorringule (maetud 1761),  Karl Georg von Knorringule (1773–1841)Knorring, Karl Georg v. (1773-1841), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital, 1820. aastani Friedrich von Knorringile, 1820–1842  krahv Karl Wilhelm von Tollile ja 1919. aastani Eugen von TollileAruküla mõis (Koeru khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis. Mõisal on olnud 15 omanikku. Knorringite ajal olid sagedasteks külalisteks Adam Johann von Krusenstern ja Karl von Morgenstern. 

1919. aasta maareformiga mõis riigistati.

Alates 1920. aastast on härrastemajas asunud kool. Tänapäeval asub seal Koeru Keskkooli algklasside osa ja Koeru Muusikakool. Kool kuulub Järvamaa Mõisakoolide Ühingusse. Kool kasutab ka valitsejamaja.

2015. aastal Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) kaasabil renoveeriti Aruküla mõisa peahoone. 

 Härrastemaja 

Kivist mõisamaja ehitati 1782–1789. 19. sajandi alguses oli hoones tulekahju. Taastamine lõpetati 1810. aastaks Friedrich von Knorringi ajal.

Krahv Karl Wilhelm von Tolli ajal tehti 1820. aastate keskel suuri ümberehitusi Peterburi ampiiri eeskujul. Sellest ajas pärineb hoone praegune kuju. Paekivist hoone on 2-korruseline. Fassaad on hilisklassitsistlik. Valdav on raske neljal sambal kolmnurkviiluga kõrge portikus. Saal asub võlvitud soklikorruse peal.  

Kabel
pisi|Kabel
pisi|Kabel tagantvaates
Krahvide Tollide hauakabel (19. sajandi II pool) on mõisahoonest mõnesaja meetri kaugusel parkmetsas teisel pool maanteed. Sinna on maetud Tollide suguvõsa krahvliku haru liikmeid. Kabel restaureeriti 1996. aastal.

Park
pisi|Park mõisahoone taga
Park on rajatud 19. sajandil. Pargi koosseisu kuuluvat tagaaeda ümbritseb kivipostide ning ampiirstiilis detailidega malmist aed. 

Vaata ka
Eesti mõisate loend
Kalju Lepiku luulevõistlus
Koeru Muusikakool

 Pildid 

 Viited 

Välislingid
Aruküla mõis Koeru Keskkooli kodulehel
Aruküla mõis Eesti mõisaportaalis
Aruküla mõis (Koeru khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Fotod; allikas
Vabariigi Valitsuse otsus 29. aprillist 1931 nr. XI–2
Aruküla mõis Facebookis
Aruküla mõisa lugu Mõisablogis

Kategooria:Järvamaa mõisad
Kategooria:Järva vald
Kategooria:Koeru kihelkond
Kategooria:Tollide mõisad