Sahha

Sahha (jakuudi keeles Саха Сирэ, vene keeles Саха või Якутия, ametlikult Sahha (Jakuutia) Vabariik) on Ida-Siberis asuv Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluv vabariik. Vabariigi nimerahvuseks on jakuudid, kes moodustavad vabariigis enamusrahvuse. Vabariigi ametlikeks keelteks on sahha ja vene keel. 

Kaug-Ida föderaalringkonnas asuv Sahha on pindalalt suurim Venemaa 1. järgu haldusüksus (18% Venemaa territooriumist) ja samuti suurim haldusüksus maailmas. Ulatus läänest itta on 2000 km (kolm ajavööndit) ja põhjast lõunasse 2500 km. 40% territooriumist asub põhjapolaarjoone taga.

Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea kohusetäitja on alates 2018. aasta maist Aissen Nikolajev. Sahha valitsuse esimees on alates 2018. aastast Vladimir Solodov.
pisi|Sahha ajavööndid

 Loodus 
pisi|Pobeda mägi, Sahha Vabariigi kõrgeim tipp|vasakul
 Pinnamood 
Üle 2/3 Sahha territooriumist hõlmavad mäestikud ja kiltmaad, ülejäänu madalikud. Kõrgeim tipp on Pobeda mägi (3003 m) Tšerski mäestikus.

Sahha lääneosas paikneb üks maailma suurematest kiltmaadest Kesk-Siberi kiltmaa. Vabariigi keskosas on Verhojanski mäestik, idaosas Tšerski mäestik, mille kõrgeimad tipud ulatuvad üle 3000 m merepinnast. Lõunapiiril on Stanovoi mäestik.

Suurimad madalikud on Kesk-Jakuutia ja Kolõma ning Põhja-Siberi madalik, mille idaosa on Sahha territooriumil.

 Jõed 
Suuremad jõed on Leena, Olenjok, Jana, Indigirka ja Kolõma.

 Järved 
Sahhas on üle 700 järve. Suurem osa järvedest asub vabariigi kirdeosas.

 Maavarad 
Sahha on maavarade poolest väga rikas. Seal leidub naftat, maagaasi, kulda, teemante, kivisütt, tina, volframit ja hõbedat. 99% Venemaa teemantidest (13% maailma toodangust) on pärit Sahhast.

 Kliima 
Sahha on kontinentaalse kliimaga. Oimjakonist 40 km kaugusel on ilmajaam, kus madalaim mõõdetud õhutemperatuur oli −67,7 °C 1933. aastal ja ekstrapoleerimise teel saadi 1924. aastal õhutemperatuuriks −71,2 °C, mis võimaldas end arvata põhjapoolkera külmapooluseks, aga tegelikult on külmapoolus Verhojansk. Juulis võib temperatuur tõusta üle 30 °C.

 Rahvastik 
2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 995 686 inimest, kellest 55,3% olid jakuudid, 32,3% venelased, 2,9% evengid, 1,6% eveenid, 1,3% kirgiisid, 0,8% ukrainlased, 0,6% burjaadid, 0,6% tadžikid, 0,5 tatarlased, 0,4% armeenlased, 0,2% dolgaanid, 0,1% jukagiirid ja 0,1% tšuktšid. Teiste seas elas Sahhas ka 13 eestlast.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 958 528 inimest, kellest 49,9% olid jakuudid, 37,8% venelased, 2,2% ukrainlased, 2,2% evengid, 1,6% eveenid, 0,9% tatarlased, 0,8% burjaadid, 0,5% kirgiisid, 0,4% armeenlased, 0,3% tadžikid, 0,2% dolgaanid, 0,1% jukagiirid ja 0,1% tšuktšid. 

Suuremad linnad Sahhas on pealinn Jakutsk, Nerjungri, Mirnõi, Lensk ja Aldan.

 Rahvusgrupp 1926 1939 1959 1970 1979 1989 2002 20102021 Arv % Arv % Arv % Arv % Arv % Arv % Arv % Arv %Arv % Jakuudid 235 926 81,6 233 273 56,5 226 053 46,4 285 749 43,0 313 917 36,9 365 236 33,4 432 290 45,5 466 492 48,7469 34855,3 Venelased 30 156 10,4 146 741 35,5 215 328 44,2 314 308 47,3 429 588 50,4 550 263 50,3 390 671 41,2 353 649 36,9276 98632,3 Evengid 13 145 4,7 10 432 2,5 9505 2,0 9097 1,4 11 584 1,4 14 428 1,3 18 232 1,9 21 008 2,224 3342,9 Ukrainlased 138 0,0 4229 1,0 12 182 2,5 20 253 3,0 46 326 5,4 77 114 7,0 34 633 3,6 20 341 2,171690,8 Eveenid 738 0,3 3133 0,8 3537 0,7 6471 1,0 5763 0,7 8668 0,8 11 657 1,2 15 071 1,613 2331,6 Tatarlased 1671 0,6 4420 1,1 5172 1,1 7678 1,2 10 976 1,3 17 478 1,6 10 768 1,1 8122 0,842620,5 Burjaadid 11 0,0 699 0,2 757 0,2 2126 0,3 4508 0,5 8471 0,8 7266 0,8 7011 0,765720,6 Valgevenelased 21 0,0 1572 0,4 2548 0,5 4090 0,6 6769 0,8 9900 0,9 4236 0,4 2527 0,38910,09 Sakslased 17 0,0 250 0,06 1754 0,4 1540 0,2 2416 0,3 4099 0,4 2283 0,2 1540 0,26350,06 Dolgaanid 1 0 0,0 – – – – 10 0,0 64 0,01 408 0,04 1272 0,13 1906 0,221470,2 Jukagiirid 396 0,14 267 0,06 285 0,06 400 0,06 526 0,06 697 0,06 1097 0,12 1281 0,1315100,1 Tšuktšid 1281 0,4 400 0,1 325 0,07 387 0,06 377 0,04 473 0,04 602 0,06 670 0,077090,07 Teised 5585 1,9 7782 1,9 9897 2,0 12 014 1,8 19 026 2,2 36 830 3,4 34 273 3,6 58 910 6,1187 890218,9 Kokku 289 085 100 413 198 100 487 343 100 664 123 100 851 840 100 1 094 065 100 949 280 100 958 528 100995 6861001 <small>Dolganid loendati 1939. ja 1959. aastal jakuutideks2 <small>Sinna hulka kuulub ka 146 918 inimest, kelle info võeti andmebaasidest ja kes ei määratlenud oma etnilist tausta.

 Haldusjaotus 
Vabariigi koosseisus on järgmised ulussid (rajoonid) ja 2 linnamaakonda (vene keeles):

Linnamaakonnad:
 Jakutsk
 Žatai

 Ajalugu 
Arheoloogilised leiud näitavad, et Jakuutia oli asustatud juba varases paleoliitikumis.

I aastatuhande keskel saabusid Jakuutiasse evenkide ja eveenide esivanemad. 13. sajandil asusid Leena keskjooksule turgi hõimud, kellest said jakuutide esivanemad, ning sundisid evenke ja eveene minema Leenast lääne või ida poole. Oletatavasti toimus turgi hõimude sisseränne mitme lainena, viimane neist 15. sajandil. Turgi hõimud tõid endaga karjakasvatuse kombe ja paikse eluviisi.

17. sajandi alguses hakkasid Jakuutiasse saabuma kasakad, nende järel Venemaa kolonistid. Paljud Jakuutia linnad on rajatud 17. sajandil. 18. sajandil põlisrahvad ristiti. Alates 19. sajandi algusest hakati Jakuutiasse inimesi asumisele saatma.

1783. aastal moodustati Jakuudi oblast Irkutski kubermangu koosseisus, 1805. aastal eraldati see kubermangust; iseseisvaks administratiivüksuseks sai oblast 1852. aastal. 1922. aastal moodustati Jakuudi ANSV, mis 1990. aastal nimetati Jakuudi-Sahha NSV-ks ja 1991. aasta detsembris Sahha (Jakuutia) Vabariigiks.

Aastatel 2016–2018 oli Sahha valitsuse esimehe ametikohal Jevgeni Tšekin.

 Sahha uurijaid 
 Otto von Böhtlingk (1815–1904), turkoloog, aastatel 1848–1851 Peterburis ilmunud jakuudi keelt käsitleva monograafia "Über die Sprache der Jakuten. Grammatik" autor
 Richard Maack (1825–1886), maadeuurija, uuris Jakuutia geograafiat ja kliimat
 Alexander Theodor von Middendorff, (1815–1894), uurimisreisija, naasnud 1845. aastal uurimisretkelt Põhja-Siberisse ja Kaug-Itta andis ta jakuudi keele ja folkloori kohta ekspeditsioonil kogutud rikkaliku materjali edasiseks uurimiseks ja töötlemiseks üle Peterburi teaduste akadeemias Otto von Böhtlingkile
 Aimar Ventsel (1970–), sotsiaalantropoloog, uurinud Sahha folkloori ja nüüdisaegset muusikat

 Vaata ka 
 Sahha teaduste akadeemia
 Jakuudi teaduskeskus

 Viited 

 Välislingid 

 Sahha Vabariigi veebileht
 Jaanus Piirsalu, "Alles miinus 52 kraadi tähendab Sahhas külmapüha", Eesti Päevaleht, 28. märts 2009

Kategooria:Venemaa vabariigid