Leedu riigipeade loend

Leedu riigipeade loend sisaldab iseseisva Leedu riigipäid. 

Loendis on esitatud Leedu suurvürstid perioodist 1235–1569, Riiginõukogu esimehed aastatel 1917–1919 ning Leedu presidendid ajavahemikel 1919–1940 ja uuesti alates 1990. aastast.

Muude Leedu valitsejate loendid on leitavad artiklis sisalduvate linkide kaudu.

Leedu suurvürstid

Riikluse ajalugu Leedu territooriumil ulatub tagasi 11. sajandisse, kuid enne Mindaugase valitsusaega ei eksisteerinud ühtset Leedu riiki ja seetõttu loendatakse Leedu valitsejaid alates tema võimuletulekust 1230. aastatel. 

Aastatel 1253–1261 kandis Leedu esimene suurvürst Mindaugas kuninga tiitlit.

Alates 1385. aastast olid Leedu ja Poola personaalunioonis, kuigi sageli oli see unioon vaid nimeline. Aastatel 1392–1440 valitsesid Leedu suurvürstid sisuliselt Poola kuningast sõltumatult, alates 1440. aastast oli Leedu troonil sageli mõni Poola kuninga poegadest, mitte kuningas ise.

Alates Jogaila tõusmisest Poola troonile 1386. aastal on Gediminaste dünastia tuntud ka Jagelloonide nime all, iseäranis selle Poola haru.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Mindaugas  (u 1203–1263)  1235 v 1236  1263, 12. september Treniota  (u 1210–1264)  1263  1264 Vaišvilkas  (u 1220–1268)  1264  1267 Švarnas  (surnud u 1271)  1267  1269 v 1270 Traidenis  (surnud 1282)  1269 v 1270  1282 Daumantas  (surnud 1285)  1282  1285, märts Gediminaste dünastia   1285  1569 Butigeidis  (surnud u 1291)  1285 v 1286  1291 v 1292 Butvydas  (surnud u 1295)  1291 v 1292  1294 v 1295 Vytenis  (u 1260– u 1316)  1294 v 1295  1315 v 1316 Gediminas  (u 1275–1341)  1316  1341, detsember Jaunutis  (u 1300 > 1366)  1341, detsember  1345 Algirdas  (u 1296–1377)  1345  1377, mai Kęstutis (kaasvalitseja)  (u 1297–1382)  1345  1377 Jogaila  (u 1362–1434)  1377  1381 Kęstutis  (u 1297–1382)  1381  1382, august Jogaila (teist korda)  (u 1362–1434)  1382, august  1392, 4. august Vytautas  (u 1352–1430)  1392, 4. august  1430, 27. oktoober Švitrigaila  (u 1370–1452)  1430, 7. november  1432, 31. august Žygimantas Kęstutaitis  (u 1365–1440)  1432, 1. september  1440, 20. märts Kazimieras  (1427–1492)  1440, 29. juuni  1492, 7. juuni Aleksandras Jogailaitis (Aleksander Jagiellończyk)  (1461–1506)  1492, 30. juuli  1506, 19. august Žygimantas Senasis  (1467–1548)  1506, 20. oktoober  1544, 6. oktoober Žygimantas Augustas  (1520–1572)  1529, 18. oktoober  1569, 1. juuli

1. juulil 1569 sõlmitud Lublini uniooniga sai Leedust sisuliselt Poola osa ja edaspidi kuulus Leedu suurvürsti tiitel automaatselt Poola kuninga muude tiitlite hulka – see ei olnud enam eraldi päritav. Seetõttu leiab Leedu valitsejad perioodist 1569–1795 Poola riigipeade loendist.

Poola jagamise järel 1795. aastal läks Leedu Venemaa koosseisu ja Leedu suurvürsti tiitel lisati Venemaa keisri muudele tiitlitele. Seetõttu leiab Leedu valitsejad perioodist 1795–1917 Venemaa riigipeade loendist.

Leedu Riiginõukogu

Esimese maailmasõja käigus okupeerisid Leedu territooriumi 1915. aastal Saksamaa väed. Pärast keisrivõimu kukutamist Venemaal 1917. aastal puudus Leedus tegelikult legitiimne võim, sest tsaar Nikolai II oli viimane Leedu suurvürst.

Septembris 1917 moodustati rahvuslikel alustel toimiv Leedu Nõukogu, hilisema nimega Leedu Riiginõukogu, mis kuulutas 16. veebruaril 1918 välja Leedu iseseisvuse. Reaalset võimu, nii palju kui see okupatsiooni tingimustes võimalik oli, teostasid Riiginõukogu esimehed.

Juulist novembrini 1918 oli Leedu nominaalselt kuningriik, kuid valitud kuningas reaalselt ei valitsenud ja Leedu territooriumil ei viibinud. Nii kuningriigi ajal kui ka pärast seda, kuni esimese presidendi ametisseastumiseni 1919. aastal täitis riigipea ülesandeid Riiginõukogu esimees.

Veebruarist aprillini 1919 eksisteeris osal Leedu territooriumist ka Leedu-Valgevene NSV, mille riigipead on esitatud vastava riigi kohta käivas artiklis.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Riiginõukogu esimees   1917  1919 Antanas Smetona  (1874–1944)  1917, 24. september  1919, 4. aprill Kuningas   1918  1918 Mindaugas II  (1864–1928)  1918, 9. juuli  1918, 2. november

Leedu presidendid

4. aprillil 1919 valis Leedu Riiginõukogu riigile esimese presidendi, kes samal päeval ka ametisse astus. Alates sellest ajast kuni Leedu NSV moodustamiseni 1940. aastal oli Leedu riigipea ametinimetuseks president.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Antanas Smetona  (1874–1944)  1919, 4. aprill  1920, 19. juuni Aleksandras Stulginskis  (1885–1969)  1920, 19. juuni  1926, 7. juuni Kazys Grinius  (1866–1950)  1926, 7. juuni  1926, 18. detsember Jonas Staugaitis (kohusetäitja)  (1868–1952)  1926, 18. detsember  1926, 19. detsember Aleksandras Stulginskis (kohusetäitja)  (1885–1969)  1926, 19. detsember  1926, 19. detsember Antanas Smetona (teist korda)  (1874–1944)  1926, 19. detsember  1940, 15. juuni Antanas Merkys (kohusetäitja)  (1887–1955)  1940, 15. juuni  1940, 17. juuni Justas Paleckis (kohusetäitja)  (1899–1980)  1940, 17. juuni  1940, 21. juuli

21. juulil 1940 moodustati Leedu NSV, mis astus sama aasta 3. augustil Nõukogude Liidu koosseisu. Selles riigis oli riigipeaks kollektiivne organ Leedu NSV Ülemnõukogu Presiidium, mille esimehed on loetletud Leedu NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loendis.

Teise maailmasõja ajal oli Leedu okupeeritud Saksamaa vägede poolt. Täitevvõimu kõrgeimaks teostajaks oli aastatel 1941–1944 sakslaste määratud kindralkomissar Theodor Adrian von Renteln.

Leedu Vabariigi iseseisvus taastati 11. märtsil 1990. Esimesed kaks aastat täitis riigipea kohuseid Ülemnõukogu esimees, alates 1992. aastast on riigipea ametinimetuseks taas president.

 Nimi  Eluaastad  Valitsusaja algus  Valitsusaja lõpp Ülemnõukogu esimees   1990  1992 Vytautas Landsbergis  (1932–)  1990, 11. märts  1992, 25. november Presidendid   1992  Algirdas Brazauskas (kohusetäitja)  (1932–2010)  1992, 25. november  1993, 25. veebruar Algirdas Brazauskas  (1932–2010)  1993, 25. veebruar  1998, 25. veebruar Valdas Adamkus  (1926–)  1998, 26. veebruar  2003, 25. veebruar Rolandas Paksas  (1956–)  2003, 26. veebruar  2004, 6. aprill Artūras Paulauskas (kohusetäitja)  (1953–)  2004, 6. aprill  2004, 12. juuli Valdas Adamkus (teist korda)  (1926–)  2004, 12. juuli  2009, 12. juuli Dalia Grybauskaitė  (1956–)  2009, 12. juuli  [2019]], 12. juuli Gitanas Nausėda  (1964–)  2019, 12. juuli  

Vaata ka

Leedu NSV valitsusjuhtide loend
Leedu NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend
Leedu valitsusjuhtide loend

Riigipeade loend
Kategooria:Riigipeade loendid