2005

2005. aasta (MMV) oli 21. sajandi 5. aasta.

Vasted teistes kalendrites
Juudi kalender: 5767, 5768
Hinduistlik kalender: 5106, 5107 
Islami kalender: 1425, 1426
Iraani kalender: 1383, 1384
Sirvikalender: 10218

Teema-aasta
Eesti kultuurivaldkonna aasta peateemade loetelu

 Sündmused maailmas 
 Jaanuar 
 5. jaanuar – Michael E. Browni juhitud rühm avastas 21. oktoobril 2003 Palomari observatooriumis tehtud fotodelt kääbusplaneet Erise.
 14. jaanuar – Euroopa Kosmoseagentuuri maandur Huygens laskus Titani pinnale.
 18. jaanuar – Toulouse'is toimus maailma suurima reisilennuki Airbus A380 esmaesitlus.
 20. jaanuar – George W. Bush alustas teist ametiaega USA presidendina.
 30. jaanuar – Iraagis toimusid esimesed vabad parlamendivalimised.

 Veebruar   
 10. veebruar – Põhja-Korea teatas ametlikult, et omab tuumarelva.
 14. veebruar – hakkas tööle veebisait YouTube.
 14. veebruar – Liibanoni peaminister Rafic Hariri hukkus Beirutis toimunud autopommiplahvatuses.
 17.–27. veebruar – toimusid suusaalade maailmameistrivõistlused Saksamaal Oberstdorfis.

 Märts 

 24. märts – Kõrgõzstanis kukutati Tulbirevolutsiooni käigus president Askar Akajev, kes põgenes Venemaale.

 Aprill 
2. aprill – suri Poola päritolu paavst Johannes Paulus II, kes juhtis katoliku kirikut 26 aastat ja mängis olulist rolli kommunismi kokkuvarisemises Euroopas. 
 19. aprill – konklaavil valiti paavstiks Joseph Ratzinger, kes võttis nimeks Benedictus XVI.

 Mai  
 10. mai – Saksamaa avas pealinnas Berliinis memoriaali natsismi ajal tapetud juutidele.
 13. mai – Usbekistanis Fergana orus Andijonis toimus Andijoni veresaun.
 21. mai – Kiievis peeti 50. Eurovisiooni lauluvõistlus.
 29. mai – Prantsusmaa valijad hääletasid Euroopa põhiseaduse leppe vastu.

 Juuni 
 1. juuni – Hollandi valijad hääletasid Euroopa põhiseaduse leppe vastu.

 Juuli 
 7. juuli – Londonis toimusid pommiplahvatused metroos ja bussis. 
 22. juuli – Londonis metroojaamas tapsid politseinikud brasiilia päritolu elektriku Jean Charles de Menezesi, kelle puhul nad kahtlustasid, et too võib olla terrorist. Hiljem küll selgus, et mees oli süütu.
 26. juuli – NASA taasalustas kosmosesüstiku lende, kui esimest korda pärast kosmosesüstiku Columbia katastroofi startis kosmosesüstik Discovery missioonile STS-114.

 August 
 12. august – Cape Canaveralilt startis NASA Mars Reconnaissance Orbiter.
 14. august – Kreekas kukkus alla Helios Airwaysi lend 522. Hukkus 121 inimest.
 29. august – USA Louisiana, Mississippi ja Alabama osariiki räsis orkaan Katrina. Enim sai kannatada New Orleans. Tormi ja sellele järgnenud üleujutuste tõttu hukkus piirkonnas vähemalt 1417 inimest.

 September 
 12. september – Gaza sektorist lahkus viimane Iisraeli sõdur. Sellega jõudis lõpule piirkonna üleminek palestiinlastele.
 30. september – Taani päevaleht Jyllands-Posten avaldas nime all Muhamedi nägu 12 Muhamedi karikatuuri. Millele järgnesid islami organisatsioonide, kohati vägivaldsed, protestid üle maailma.

 Oktoober 
 27. oktoober – Prantsusmaal said elektrilöögist surma kaks politseinike eest põgenenud ja elektrijaamast varju otsinud noorukit. See sündmus sai ajendiks rassirahutustele algul Pariisi eeslinnades, hiljem aga ka juba mujal Prantsusmaal.

 November 
 22. november – Angela Merkelist sai Saksamaa esimene naisliidukantsler.

 Sündmused Eestis 
 9. jaanuar – 2005. aasta jaanuaritorm: torm tekitas merevee taseme tõusu ja üleujutuse Lääne-Eesti saartel ning Lääne-Eesti rannikul, sealhulgas Pärnus ja Haapsalus.  
 2. veebruar – Tallinna Toomkirikus pühitseti ametisse EELK peapiiskop Andres Põder.
23. veebruar – Eesti Draamateatri direktoriks sai Kristian Taska.
24. veebruar – esilinastus film "Röövlirahnu Martin".
 15. mai – avati Tallinna Ülikool.
 18. mai – kirjutati alla Eesti-Vene piirilepingule.
 19. juuni – avati Eduard Tubina monument.
 27. juuni – Tartus avati Antoniuse õu.
 1. juuli – Viljandi Kultuuriakadeemia ühines Tartu Ülikooliga.
 10. august – Tallinna lahel kukkus helikopter merre. Hukkus 14 inimest.
 8. september – asutati Sillamäe narkorehabilitatsioonikeskus.
 16. oktoober – toimusid kohalike omavalitsuste valimised.

 Asutati Kaksikdiagnoosiga Klientide Päevakeskus.

 Sündinud 
Pikem nimekiri leheküljel Sündinud 2005
 21. jaanuar – IShowSpeed, ameerika juutuuber
 24. jaanuar – Karmen Bruus, eesti kõrgushüppaja
 30. jaanuar – Hashem bin al-Abdullah, Jordaania prints
 8. aprill – Leah Isadora Behn, Norra kuningliku perekonna liige
29. aprill – Dipangkorn Rasmijoti, Tai prints
 5. juuni – Irene, Hispaania kuningliku perekonna liige
7. juuni – Henry Russell, Tavistocki markii, Briti aristokraat
 23. juuli – Georgina, Liechtensteini printsess
 26. juuni – Alexia, Madalmaade printsess
 26. juuni – Luana, Madalmaade kuningliku perekonna liige
 4. oktoober – Emmanuel Leopold Guillaume François Marie, Belgia prints
 15. oktoober – Christian Valdemar Henri John, Taani prints
 31. oktoober – Leonor, Hispaania infanta
 28. november – Arlet Levandi, eesti iluuisutaja
 3. detsember – Sverre Magnus, Norra prints
 13. detsember – Nicolas Casimir Marie, Belgia prints
 13. detsember – Aymeric Auguste Marie, Belgia prints

 Surnud 
Pikem nimekiri leheküljel Surnud 2005

 8. jaanuar – Aksella Luts, eesti filmitegija
 9. jaanuar – Leo Urge, eesti jurist
21. jaanuar – Kaljo Raid, eesti helilooja
 3. veebruar – Ernst Mayr, evolutsioonibioloog 
3. veebruar – Sirje Kuusk, eesti ajakirjanik 
   3. veebruar – Zurab Žvania, Gruusia poliitik
 10. veebruar – Arthur Miller, USA näitekirjanik
27. veebruar – Heino Gustavson, eesti ajaloolane  
 8. märts – Aslan Mashadov, tšetšeeni iseseisvuslaste juht
25. märts – Riho Laanemäe, Eesti diplomaat
 26. märts – James Callaghan, Suurbritannia poliitik
28. märts – Aivo Lõhmus, eesti kirjanik 
31. märts – Rein Tuus, eesti laulja 
 2. aprill – Johannes Paulus II, Rooma paavst
 5. aprill – Saul Bellow, kirjanik 
 6. aprill – Rainier III, Monaco vürst
 9. aprill – Andrea Dworkin, USA feminist
16. aprill – Herbert Kuurme, EELK vaimulik
20. aprill – Ea Jansen, eesti ajaloolane 
24. aprill – Ezer Weizmann, Iisraeli poliitik
24. veebruar – Arkadi Vainer, Vene kirjanik
30. aprill – Kaarel Kilvet, eesti näitleja, lavastaja ja laulja 
12. mai – Monica Zetterlund, rootsi laulja ja näitleja 
17. mai – Eduard Vääri, eesti keeleteadlane
20. mai – Paul Ricœur, prantsuse filosoof 
21. mai – Olav Neuland, eesti filmirežissöör
31. mai – Viktor Maamägi, eesti ajaloolane
4. juuni – Helju-Liidia Tauk, eesti muusik
6. juuni – Anne Bancroft, USA näitleja
10. juuni – Helle Mustonen, eesti laulja
11. juuni – Rolf Uusväli, eesti orelikunstnik 
11. juuni – Vasco Gonçalves, portugali poliitik
13. juuni – Álvaro Cunhal, portugali poliitik
25. juuni – Olga Lauristin, eesti kommunistlik revolutsionäär
6. juuli – Claude Simon, prantsuse kirjanik 
17. juuli – Edward Heath, Suurbritannia poliitik 
25. juuli – Jaakko Kaurinkoski, Soome diplomaat 
31. juuli – Wim Duisenburg, Hollandi pankur ja poliitik 
1. august – Fahd, Saudi Araabia kuningas 
3. august – Ruth Peramets-Püss, eesti telediktor ja saatejuht 
6. august – Gunnar Kilgas, eesti näitleja ja lavastaja 
6. august – Robin Cook, Suurbritannia poliitik 
16. august – vend Roger, Taizé kloostri asutaja
16. august – Aleksandr Gomelski, Vene korvpallitreener
22. august – Mati Unt, eesti kirjanik ja lavastaja 
27. august – Aleksander Rjabov, Eesti klarnetimängija
31. august – Jaan Kiivit juunior, eesti kirikutegelane  
18. september – Michael Park, Markko Märtini kaardilugeja 
20. september – Simon Wiesenthal, sõjakurjategijate jälitaja 
26. september – Ain Sarv, eesti pärimusmuusika propageerija
7. oktoober – Arnold Keyserling, Austria filosoof
14. oktoober – Oleg Lundström, vene džässmuusik 
18. oktoober – Aleksandr Jakovlev, Nõukogude poliitik 
18. oktoober – Märt Tiru, Eesti sõjaväelane
20. oktoober – Liis Bender, eesti näitleja 
24. oktoober – Rosa Parks, kodanikuõiguste eest võitleja USA-s
3. november – Aenne Burda, Saksa kirjastaja 
3. november – Otto Lācis, Vene ajakirjanik 
5. november – John Fowles, inglise kirjanik
17. detsember – Haljand Udam, eesti tõlkija ja entsüklopedist

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Roy J. Glauber, John L. Hall, Theodor W. Hänsch 
keemia – Robert Grubbs, Richard Schrock ja Yves Chauvin
meditsiin – Barry J. Marshall, J. Robin Warren
kirjandus – Harold Pinter
rahu – Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur (IAEA) ja Muḩammad al-Barāda‘ī
majandus – Robert Aumann, Thomas Schelling

 2005