Jeemen

Jeemen on riik Lähis-Idas Araabia poolsaarel. Jeemen piirneb põhjas Saudi Araabia ja idas Omaaniga, läänes Punase mere ja lõunas Adeni lahega. Jeemeni territooriumi hulka kuulub ka üle 200 saare, suurim neist on Sokotra.

 Haldusjaotus 
pisi|350px|Jeemeni kubernerkonnad

Jeemen on halduslikult jaotatud 21 kubernerkonnaks (muḩāfaz̧ah) ja keskalluvusega linnaks (Sanaa).

 Abyāni kubernerkond ( ابيان )
 Adeni kubernerkond
 ‘Amrāni kubernerkond ( عمران )
 Al-Bayḑā’ kubernerkond ( البيضاء )
 Aḑ-Ḑāli‘ kubernerkond ( الضالع )
 Dhamāri kubernerkond ( ذمار )
 Ḩaḑramawti kubernerkond ( حضرموت )
 Ḩajjah' kubernerkond ( حجة )
 Al-Ḩudaydah' kubernerkond ( الحديدة )
 Ibbi kubernerkond ( اب )
 Al-Jawfi kubernerkond ( الجوف )
 Laḩiji kubernerkond ( لحج )
 Al-Mahrah' kubernerkond ( المهرة )
 Al-Maḩwīti kubernerkond ( المحويت )
 Ma'rībi kubernerkond ( مأريب )
 Raymah' kubernerkond (ريمة)
 Şa‘dah' kubernerkond ( صعدة )
 Sanaa kubernerkond ( صنعاء )
 Shabwah' kubernerkond ( شبوة )
 Sokotra kubernerkond
 Ta‘izzi kubernerkond ( تعز )

 Ajalugu 
Varaseimad asustuse leiud Jeemeni aladelt on ajastust 2400 eKr. Hiljem tekkinud linnad olid Lõuna-Aasiast pärineva mürri ja viirukikaubanduse tähtsad kaubanduskeskused, kust kaubad karavanidega toimetati Ktesiphoni, Süüriasse ja Vahemere maadesse. Tänu edukale kaubandusele õitses piirkond ajavahemikul 1200 eKr kuni 255 pKr.

Piiblis mainitud Seeba kuningriik arvatakse olevat asunud tänapäeva Etioopia, Jeemeni ja/või Eritrea aladel. 

Alad vallutati Vana-Rooma keisri (98–117) Traianuse poolt. Piirkonda hoidsid enda kontrolli all seejärel pisiriigid, Aksumi kuningriik, Pärsia, Umaijaadide ja Abbassiidide kalifaat.
pisi|Jeemeni lipp
pisi|Jeemeni vapp

 Sümboolika 

 Lipp 
Jeemeni lipp on punase, valge ja musta horisontaalse triibuga trikoloor. Must sümboliseerib tumedat minevikku, valge säravat tulevikku ja punane verd, mis valati, et saavutada vabadus ja ühtsus.

 Vapp 
Jeemeni vapil on kujutatud kuldset kotkast, kellel on kirjarull küüniste vahel. Rulli peal on riigi nimi araabia keeles. Kotka ees oleval kilbil on kujutatud kohvitaime ja Maribi tamme, mis sarnaneb endise Põhja-Jeemeni sümboliga. Kotkast mõlemal pool on kujutatud lipuvarraste otsas Jeemeni riigilippu.

 Rahvastik 
Rahvastiku soolist ja vanuselist struktuuri vaadates on näha, et tegemist on noore rahvastikuga. 
+Rahvastiku soolis-vanuseline struktuurVanusMehi, %Naisi, %0–14-aastased19,9219,2315–24-aastased10,7810,4825–54-aastased16,7616,0255–64-aastased1,832,17üle 65-aastased1,281,53

 Sündimus ja suremus 
Jeemeni naiste keskmine vanus esimese lapse sünnitamisel on 21,4 aastat ning keskmine laste arv ühe sünnituseas naise kohta on 3,2. Imikusuremus on keskmiselt 41,9 surma 1000 elus sünni kohta.

Jeemenis on oodatav eluiga keskmiselt 66,44 aastat. Meestel on keskmine oodatav eluiga 64,72 aastat ning naistel 68,16 aastat.

Jeemeni rahvastiku aastane juurdekasv on 2,17%. Sellest võib järeldada, et Jeemeni rahvastik kasvab.

 Migratsioon 
Riigi rändeiive promillides on –1,1. Immigrantide osatähtsus riigi rahvastikust on 1,3%. Immigrandid pärinevad peamiselt Somaaliast, Etioopiast ja Sudaanist. Jeemenis oli 2019. aasta seisuga 14 638 Etioopia põgeniku ning 2020. aasta seisuga on Jeemenis 253 755 Somaalia põgeniku.

 Rahvastiku paiknevus 
Valdav osa elanikkonnast elab Sarawati mägedes, mis asuvad riigi lääneranniku juures.

 Majandus 
Jeemeni peamised tootmisharud on toornafta tootmine ja nafta rafineerimine, väikesemahuline puuvilla tekstiilide ja nahktoodete tootmine, toiduainete töötlemine, käsitöö, kaubalaevade remont alumiiniumtoodete, tsemendi ja maagaasi tootmine. Põllumajanduses tegeletakse teravilja, puuvilja, köögivilja, kaunvilja, kata, kohvi, puuvilla, piimatoodete, kariloomade (lambad, kitsed, veised, kaamelid), kodulinnude ja kala kasvatamise ning tootmisega. Enamik inimesi töötab põllumajanduses. Vähem kui üks neljandik riigi tööjõulisest elanikkonnast töötab teeninduses, ehituses, tööstuses ja kaubanduses.

Töötute osakaal riigis oli 2018. aastal 12,93%.

 Rahvusvaheline kaubandus 
Jeemeni väärtuslikumad eksportkaubad on toornafta, kohv, kuivatatud ja soolatud kala ja veeldatud maagaas. Suurimad ekspordi partnerriigid 2017. aastal olid Egiptus, Tai, Valgevene, Omaan, Araabia Ühendemiraadid ja Saudi Araabia.

Jeemenisse imporditakse peamiselt toitu, elusloomi, masinaid ja seadmeid ning kemikaale. Suurimad impordi partnerriigid olid 2017. aastal Araabia Ühendemiraadid, Hiina, Türgi, Brasiilia, Saudi Araabia, Argentina ja India.

 Turism 
2018. aastal moodustas turism 5,7% Jeemeni sisemajanduse kogutoodangust. Kõige enam külastatakse Jeemenis UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvaid paiku.

Välisministeerium soovitab Jeemenit reisisihtkohana vältida seoses pingelise olukorraga regioonis.

 Terrorism 
Jeemenis on väga suur terrorioht.

 Al-Qā‘idah Araabia poolsaarel (AQAP) 
Al-Qā‘idah eesmärgiks on kukutada Jeemeni valitsus ja Huthi väed ning lõpuks luua islami kalifaat. Likvideerida USA ja Lääne mõju ja kohalolek Jeemenis ja ülejäänud Araabia poolsaarel.

2018. aasta seisuga oli Al-Qā‘idah terrorirühmitus kõige aktiivsem Lõuna-, Ida- ja Kesk-Jeemenis.

 Iraagi ja Levandi Islamiriik (ISIS-Jeemen) 
Iraagi ja Levandi Islamiriigi eesmärgiks on asendada Jeemeni valitsus ja Huthi väed Islamiriigiga ning rakendada ISIS-e šariaadi range tõlgendus. 

2018. aasta seisuga tegutses Iraagi ja Levandi Islamiriik peamiselt Jeemeni lõuna- ja keskosas, kus operatiivtöötajad korraldavad rünnakuid Huthi vägede, šiia moslemite ning valitsuse rajatiste ja personali vastu.

 Islami revolutsiooniline kaardivägi 
Islami revolutsiooniline kaardiväe eesmärgiks on levitada Iraani mõjuvõimu ning võidelda Saudi Araabia ja Araabia Ühendemiraatide vastu, toetades Jeemeni Houthi valitsust rahastuse, väljaõppe, logistilise toe ja relvade kaudu, sealhulgas ballistiliste rakettide ja mehitamata õhusõidukite (UAV) tehnoloogia näol.

 Vaata ka
Al-Qā‘idah Jeemenis
Jeemeni Rahvademokraatlik Vabariik
Jeemeni Demokraatlik Vabariik
Jeemeni kodusõda (1994)

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Riigid
Kategooria:Aasia maad
Kategooria:Lähis-Ida