Teivashüpe

Teivashüpe on kergejõustiku ala, kus eesmärgiks on ületada kõrgel asuv latt, kasutades hüppamiseks pikka ja painduvat teivast. 

Teivashüpe on üks neljast kergejõustiku hüppealast lisaks kaugus-, kolmik- ja kõrgushüppele. Samuti on teivashüpe osa kümnevõistlusest. Seda loetakse üheks tehniliselt raskeimaks kergejõustikualaks, sest lisaks kiirusele ja tugevusele on kõrgele hüppamiseks vaja ka julgust, akrobaatilist osavust ning head kehatunnetust õhus. Mitmed maailma tipud on noorena tegelenud võimlemisega, nende hulgas ka Jelena Issinbajeva ja Valeri Bukrejev.  

Olümpiamängude kavas on meeste teivashüpe olnud alates 1896. aasta suveolümpiamängudest ja naistele alates 2000. aasta Sydney olümpiamängudest. 

Meeste teivashüppe maailmarekord on 6,30 meetrit, mis kuulub rootslasele Armand Duplantisele ja on püstitatud 15. septembril 2025. Naiste maailma tippmark on 5,06 meetrit, mis kuulub Jelena Issinbajevale ning on püstitatud 2009. aastal. 

Meeste teivashüppe Eesti rekord on 5,86 m, selle püstitas Valeri Bukrejev 3. juulil 1994 Someros. Naiste Eesti rekord on 4,55 m, selle püstitas Marleen Mülla 25. veebruaril 2023 USA-s Dakotas.

 Ajalugu 
Teivashüpe ei ole kuulunud antiikolümpiamängude kavasse, kuid varaseid tõendeid teivaste kasutamisest on leitud iidsete kultuuride kunstiteostest. Näiteks Vana-Kreeka potte ja vaase kaunistavatelt maalingutelt, mis kujutavad puidust teivaste abil hobuste selga hüppamist. Pikemaid teibaid kasutasid keldid ja hilisemad Inglismaa ning Friisimaa põllumehed jõgede või kraavide ületamiseks. Kusjuures seal polnud oluline saavutatav kõrgus vaid kaugus. Sellest kujunes Hollandis siiani harrastatav populaarne ekstreemspordiala Fierljeppen. 

Teivashüppe pärislevitajateks peetakse Põhja-Inglismaal elavaid ulverstoulasi, kes korraldasid esimesed võistlused 1840. aastatel. Esimesed ametlikud Inglismaa meistrivõistlused teivashüppes peeti 1866. aastal, kui J. E. Wheeler saavutas algul 3,05 m ja siis 3,20 m. Sellest algas maailmarekordite fikseerimine. 

1850. aastatel kogus ala kiirelt populaarsust Saksamaa võimlemisseltsides. Sajandi lõpuks oli see levinud juba Ameerikas ja mujal Euroopas. Esimeseks teivashüppe olümpiavõitjaks sai 1896. aasta Ateena mängudel William Hoyt. 1898. aastal jõudis esimese ameeriklasena maailmarekordilehele R. G. Clapp, püstitades tulemuse 3,62 m, millest algas USA domineerimine teivashüppes. 1920. aastatel viis norralane Charles Hoff põhjaliku hüppetehnika uurimise tulemusel rekordi 4,09 m-lt 4,25 m-ni, misjärel kutsusid ameeriklased ta USA-sse võistlusreisile, et norralaselt hüppestiili õppida. See õnnestus ning ameeriklaste edu maailmarekordite püstitamisel jätkus.
pisi|247x247px|Cornelius Warmerdam
USA teivashüppe suurkujuks sai hollandi päritolu Californias sündinud Cornelius Warmerdam, kes 1942. aastal hüppas maailmarekordi 4,77 m. Warmerdam oli ühtlasi viimane rekordi püstitaja, kes kasutas hüppamiseks bambusteivast. Kokku püstitas ta välitingimustes 6 maailmarekordit ja ületas sisetingimustes kõrguse 4,79 m, teenides Euroopas hüüdnime Dutch.

Kõik järgnevad mehed kasutasid juba muust materjalist teibaid. Alumiiniumist ja terasest teivastega hüpati alates 1945. aastast. 1960. aastatel muutis hüppetehnikat tohutult uute klaaskiust valmistatud fiiberteivaste kasutuselevõtt, mis võimaldasid suuremat teiba paindumist, sellest tulenevat kõrgemat hoiet ja paremat hoojooksul saavutatud kineetilise energia muundumist potentsiaalseks energiaks. Uudse tehnoloogiaga toodetud teivaste kasutuselevõtt tagas maailmarekordi hüppelise tõusu 4,8 meetrilt edasi. Teiste hulgas püstitas rekordi soomlasest teivashüppaja Pentti Nikula, hüpates 1962. aastal maailmarekordiks 4.94 m, olles pärast 37 aastat pausi esimene eurooplane, kes suutnud ameeriklastega teivashüppes konkureerida. Esimene 5 meetri ületaja oli Brian Sternberg. 6 meetri kõrgusele asetatud latist suutis esimesena üle hüpata Sergei Bubka. Praeguse maailmarekordi omanik on Armand Duplantis.

Kuigi naised on teivast hüpanud juba varem, tunnustas IAAF ala alles 1994. aastal. Tiitlivõistlustest oli naiste teivashüpe kavas esimest korda 1999. aasta MM-il Sevillas, kus esimeseks maailmameistriks krooniti Stacy Dragila.  Praeguse naiste maailmarekordi omanik on Jelena Issinbajeva.

 Reeglid 
Kõrgus- ja teivashüppe võistluse korraldus on sarnane. Iga võistleja saab valida endale algkõrguse, millest ta hüppamist alustab. Võistlejal on kolm katset, et kõrgus alistada. Kõrguse ületamisel latti tõstetakse. Juhul kui kolme katsega latti ületada ei õnnestu, on võistlus sportlase jaoks lõppenud. Algkõrguse mitteületamise korral märgitakse protokolli tähed "NH" ehk "no height". Kõrgusi saab vahele jätta või viia oma katseid uuele kõrgusele. Sportlane, kes ületab kõige kõrgema kõrguse on võitja. Juhul kui lõpetatakse samal kõrgusel, vaadatakse viimase kõrguse eksimuste arvu. Kui need on võrdsed, vaadatakse kogu võistluse käigus tehtud eksimuste arvu. Võidakse võrrelda ka valitud algkõrgusi, mille puhul kõrgemalt alustanu saavutab parema koha. Ümberhüppeid on võimalik korraldada vaid esikoha selgitamiseks.

Hüpe loetakse ebaõnnestunuks juhul, kui võistleja takistab käega lati mahakukkumist või ronib teibast üles, muutes hüppe ajal käte järjekorda teibal. Teiba purunemise korral saab hüppaja uue katse.

 Tehnika 
Hüppetehnikaid oli palju. Levis erinevaid arusaamu teiba hoidmisest, kätetööst ja hoojooksust. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses enamlevinud hüppestiilil hoiti käsi üksteisele väga ligidal, et oleks võimalik end üles tõmmata ja ära tõugata mõlema käega. Tollal kasutuses olevad teibad olid jäigast puidust, ega võimaldanud paindumist, mistõttu oli säärane käte asetus efektiivne. Leiutati ka teine stiil - ronimine, kus kasutati alt kolmjalaga varustatud pikka ja rasket teivast, mis asetati maha ning mida mööda hakati käte abil üles ronima. See stiil aga keelati, sest niimoodi polnud lati ületamiseks vaja ei kiirust ega jõudu, vaid ainult balansseerimisoskust. 

Huvitavaid mooduseid teivashüppeks otsiti veel. Näiteks sooritas Nõukogude Liidu teivashüppaja G. Rajevski hoojooksu nii, et hoidis teivast vaid ühes käes, samal ajal kui teine käsi poolkõverdatult ette-taha liikus, haarates alles viimasel hetkel enne hüppesse minekut teibast kinni. Nii lootis Rajevski hoojooksul suuremat kiirust arendada. USA kümnevõistleja Bruce Jenner sooritas hüppesse minekul äratõuke teiselt jalalt, kuigi teivast hoidis ta ikkagi paremas käes ning Scott Huffman sai kuulsaks oma erilise lati ületamise tehnika poolest, kus ta viib jalad üle lati kordamööda ning sooritab enne matile maandumist õhus 360 kraadise pöörde (“The Huffman Roll”).

Need on siiski erandlikud näited teivashüppe tehnikast ja üldiselt toovad häid tulemusi üldtunnustatud tehnilise mudeli järgi sooritatud hüpped. Teivashüpe jaotatakse erinevateks faasideks:

 Hoojooks 
Hoojooks on soorituse esimene osa. Hoojooks on järjest kiirenev ja selle eesmärk on saavutada maksimaalne kiirus äratõuke hetkel. Igal sportlasel on maha mõõdetud enda märk, millest ta jooksmist alustab. Tippklassi teivashüppajate hoojooksu pikkus on tavaliselt 18–22 sammu. Teivast hoitakse kahe käega ning käte vahe on umbes 60 cm. Hoojooksu alguses on teiba ots üleval. Jooksu käigus hakatakse teivast langetama nii, et see jõuaks enne kolme viimast sammu horisontaalsesse asendisse. 

 Teiba auku asetamine ja äratõuge 
Teiba auku viimiseks valmistutakse viimasel kolmel sammul. Eelviimasel sammul suunab vasak käsi teiba auku ja parem käsi tõuseb õla kohale. Äratõuke hetkel sirutuvad mõlemad käed üles ja parem põlv tõuseb ette.

 Ripe 
pisi|253x253px|Hüppetehnika
Teivashüppe kolmas faas on ripe. Kohe kui hüppaja kerkib maapinnalt, jääb ta rippesse. Selles asendis on tal mõlemad käed sirutatud. Vasaku käe sirutamine tekitab teiba paindumise efekti. Edasiliikumine jätkub. Pärast rippe algosa algab jalgade kiire ülestõstmine. Selle hõlbustamiseks hakatakse kallutama õlavööd taha. 

 Sirutamine ja pööre 
Sirutamine toimub, kui õlavöö ja pea on jõudnud alla tagurpidi asendisse ning teivas hakkab sirgenema. Hüppaja sirutab jalad otse üles ning hoiab käed keha lähedal. Teiba sirgenemine annab hüppaja kehale kiireneva liikumise üles, mille käigus sooritatakse kätest tõmme ja keha pööre nii, et hüppaja kere pöördub 180 kraadi, jõudes rinnaga latti poole. Vasak käsi vabaneb teibalt varem. Parem käsi annab viimase hoo lati ületamiseks. 

 Lati ületamine 
Lati ületamine on hüppe viimane faas. Hüppaja lükkab teiba tagasi hooraja suunas. Latt ületatakse asendis, kus keha on kaarekujuliselt veidi ette painutatud ning puus on üleval. Maandutakse selili matile.

 Teivashüpe Eestis 
Organiseeritud sporditegevus ja kergejõustiku arendamine algas Eestis 1900. aastal, kui asutati jõukarastusselts Kalev ja Tartus hakati rajama spordiväljakut. 1907. aastal leidsid seal aset esmalt Saksa koolide õpilastele mõeldud esimesed “võiduturnimise” võistlused, misjärel 1909. aastal toimusid Tartus Tallinna tänava spordiväljakul, Eesti esimesed ametlikud kergejõustikuvõistlused. Tallinnas hakkasid toimuma Leopold Tõnsoni, Anton Õunapuu ja seltsi Kalev eestvedamisel kergejõustiku võistlused "Lootuse” aias. Teivashüpe võeti võistluste kavva 1910. aastal. 

Populaarsust kogus ala düünapoiste seas, kellest Aleksander Klumberg ja Anton Ohaka Eesti teivashüppe rekordit ka parandasid. Tegeleti paljude aladega ning ühele alale spetsialiseerumist esines harva, mistõttu head mitmevõistlejad olid samuti edukad teivashüppajad.

On tõendeid, et teivashüppega tegelesid ka kooliõpilased. Näiteks toimus 1915. aastal koolidevaheline sõpruskohtumine kergejõustikus Nikolai gümnaasiumi, Aleksandri gümnaasiumi ja Tallinna Peetri Reaalkooli noorte vahel, kus üheks võistlusalaks oli teivashüpe. 

1920. aastal toimusid Eesti Spordi Liidu korraldusel Eesti kergejõustikuesivõistlused, kus esimeseks teivashüppe meistriks sai Johann Martin. Johann Martin oli Lätis sündinud Eesti päritolu teivashüppaja, kes uuendas korduvalt Eesti rekordit, oli mitmekordne Eesti ja Venemaa meister ning osales Stockholmi ja Antwerpeni olümpiamängudel. 1915. aastal võitis ta Helsingis toimunud rahvusvahelised kergejõustikuvõistlused tulemusega 3,45 m.

1910. aastatel parandas Eesti rekordit keskmaajooksja ja kiiruisutaja Johannes Villemson. 

1920. aastatel tõusis esinumbriks Valter Ever, kes esindas Eesti koondist 1924. olümpiamängudel kõrgus-, teivas- ja kaugushüppe kvalifikatsioonivõistlustel ning kümnevõistluses. 

1930. aastatel näitas häid tulemusi Evald Äärmaa, võisteldes 1936. aasta Berliini olümpiamängudel ja viies Eesti rekordi üle 4 meetri. 1937. ja 1939. aastal võitis ta üliõpilaste MM-il pronksmedali. 

1950. aastatel parandasid rekordit Otto Tillmann ja Martin Kutman. Martin Kutmanist sai tuntud kergejõustikutreener ja mitmekordne veteranide maailmameister, kes alistas veel 75-aastaselt 2,70 meetrit. 

1960. aastatel olid parimad teivashüppajad Helmut Raamat, Aavo Luigela ja Ülo Ilter. Ülo Ilter oli ühtlasi Eesti esimene 5 meetri ületaja.

1970. aastatel viis seitsmekordne Eesti meister Ramon Lindal teivashüppe rekordi 5,31 meetrini.

1980. ja 1990. aastatel oli teivashüppe esinumbriks Valeri Bukrejev, kes tegi Eesti ajaloo suurima teivashüppe rekordiparanduse, viies rekordi 5,32 meetrilt 5,86 meetrini. Bukrejev osales 1992 Barcelona ja 1996 Atlanta OM-il. 3. juulil 1994 Someros hüpatud 5,86 meetrit tähistab kehtivat Eesti rekordit.

Naiste teivashüpet hakati Eestis, nagu ka mujal maailmas, harrastama 1990. aastatel. Kehtiv Eesti rekord on Marleen Mülla hüpatud 4,57 m.

Eesti läbi aegade edetabel
Kümme parimat teivashüppajat, .Läbi aegade edetabel. Eesti Kergejõustikuliit.

Mehed
Tulemus  Sportlane  Aeg  Koht 5.86  Valeri Bukrejev   5. september 1993  Chiari  5.61  Eerik Haamer  7. mai 2021  Vermillion     	  5.60  Erki Nool  5. juuli 1978  Tallinn 5.50  Maicel Uibo  5. august 2021  Tokyo 	 5.50  Robert Kompus  11. juuni 2025  Lahti  5.40  Robin Nool  13. juuli 2019  Gävle  	 	 5.39  Sander Moldau  20. aprill 2018  Azusa  5.37  Johannes Erm  15. september 2024  Talence  5.36i  Ramon Lindal  16. jaanuar 1977  Vilnius  5.33  Rein Sokk  28. mai 1985  Tallinn

Naised
Tulemus  Sportlane  Aeg  Koht 4.57  Marleen Mülla  15. mai 2025  Vermillion 4.52  Allika Inkeri Moser  1. juuli 2025  Skopje 	 4.36  Reena Koll  25. juuli 2018  Tartu  	 4.25i  Miia Tillmann  28. jaanuar 2024  Tallinn  		 	 4.23i  Lembi Vaher  25. veebruar 2012  Tallinn  4.10i  Margit Kalk  31. jaanuar 2016  Tallinn	 	 4.01i  Tiina Tikk  9. veebruar 2012  Tartu 	 	 4.01  Getter Marie Lemberg  6. aprill 2019  Bowling Green  4.00i  Kristina Loboda  6. märts 2006  Moskva	 4.00  Eva Kutman  2. juuli 2025  Rakvere 

 Maailmarekordi areng 
 Mehed 
Tulemus (m)SportlaneRiikAegKoht4,02 Marc WrightUSA8. juuni 1912 Cambridge4,05 Frank FossUSA23. august 1919 Chicago4,09 Frank Foss USA20. august 1920 Antwerpen4,12 Charles HoffNorra22. juuli 1922 Kopenhaagen4,15 Charles Hoff Norra22. juuli 1923 Kopenhaagen4,21 Charles HoffNorra22. juuli 1923Kopenhaagen4,21 Charles Hoff Norra22. juuli 1923 Kopenhaagen4,22 Ralph SpearowUSA5. november 1924 Tokyo4,23 Charles HoffNorra13. august 1925 Oslo4,25 Charles HoffNorra27. september 1925 Turu4,27 Sabin CarrUSA27. mai 1927 Philadelphia4,30  Lee BarnesUSA28. aprill 1928Fresno4,32  Charles Hoff Norra27. september 1931 Hønefoss4,37  William GraberUSA16. juuli 1932 Palo Alto4,39 Keith BrownUSA1. juuni 1935 Boston4,43 George VaroffUSA4. juuli 1936 Princeton4,45  Bill SeftonUSA10. aprill 1937Los Angeles4,48 Earle MeadowsUSA8. mai 1937 Stanford 4,54William SeftonUSA29. mai 1937 Los Angeles4,54 Earle Meadows USA29. mai 1937 Los Angeles...6,10Sergi BubkaNõukogude Liit 5. august 1991 Malmö6,11Sergi BubkaUkraina13. juuni 1992 Dijon6,12Sergi BubkaUkraina30. august 1992 Padua6,13Sergi BubkaUkraina19. september 1992 Tokyo6,14Sergi BubkaUkraina31. juuli 1994 Sestriere6,16Renaud LavilleniePrantsusmaa15. veebruar 2014 Donetsk6,17Armand DuplantisRootsi8. veebruar 2020 Toruń6,18Armand DuplantisRootsi15. veebruar 2020 Glasgow6,19Armand DuplantisRootsi7. märts 2022 Belgrad6,20Armand DuplantisRootsi20. märts 2022 Belgrad6,21Armand DuplantisRootsi24. juuli 2022 Eugene6,22Armand DuplantisRootsi2023 Clermont-Ferrand6,23Armand DuplantisRootsi2023 Eugene6,24Armand DuplantisRootsi20. aprill 2024 Xiamen6,25Armand DuplantisRootsi5. august 2024 Pariis6,26Armand DuplantisRootsi25. august 2024 Chorzów6,27Armand DuplantisRootsi28. veebruar 2025 Clermont-Ferrand6,28Armand DuplantisRootsi15. juuni 2025 Stockholm6,29Armand DuplantisRootsi12. august 2025 Budapest

Olümpiamedalistid 
 Mehed 
Aasta 1896 William Hoyt  3,30Albert Tyler  3,25Evangelos Damaskos  2,60Ioannis Theodoropoulos  2,60 1900 Irving Baxter  3,30Meredith Colkett  3,25Carl Andersen  3,20   1904 Charles Dvorak  3,50Leroy Samse  3,43Louis Wilkins  3,43  1908 Edward Cooke  3,71Alfred Gilbert  3,71  Edward Archibald  3,58Charles Jacobs  3,58Bruno Söderström  3,58 1912 Harry Babcock  3,95Frank Nelson  3,85Marcus Wright  3,85Bertil Uggla  3,80William Happenny  3,80 Frank Murphy  3,80 1920 Frank Foss  4,09 MRHenry Petersen  3,70Edwin Myers  3,60  1924 Lee Barnes  3,95Glenn Graham  3,95James Brooker  3,90  1928 Sabin Carr  4,20William Droegemuller  4,10Charles McGinnis  3,95  1932 William Miller  4,31Shuhei Nishida  4,30George Jefferson  4,20  1936 Earle Meadows  4,35Shuhei Nishida  4,25Sueo Oe  4,25  1948 Guinn Smith  4,30Erkki Kataja  4,20Bob Richards  4,20  1952 Bob Richards  4,55Don Laz  4,50Ragnar Lundberg  4,40 1956 Bob Richards  4,56Bob Gutowski  4,53Georgios Roubanis  4,50  1960 Don Bragg  4,70Ron Morris  4,60Eeles Landström  4,55  1964 Fred Hansen  5,10Wolfgang Reinhardt  5,05Klaus Lehnertz  5,00  1968 Bob Seagren  5,40Claus Schiprowski  5,40Wolfgang Nordwig  5,40  1972 Wolfgang Nordwig  5,50Bob Seagren  5,40Jan Johnson  5,35  1976 Tadeusz Slusarski  5,50Antti Kalliomäki  5,50Dave Roberts  5,50  1980 Konstantin Volkov  5,65Tadeusz Slusarski  5,65    1984 Pierre Quinon  5,75Mike Tully  5,65Earl Bell  5,60Thierry Vigneron  5,60 1988 Sergei Bubka  5,90Rodion Gataullin  5,85Grigori Jegorov  5,80  1992 Maksim Tarassov  5,80Igor Trandenkov  5,80Javier García  5,75  1996 Jean Galfione  5,92Igor Trandenkov  5,92Andrei Tivontšik 5,92   2000 Nick Hysong  5,90Lawrence Johnson  5,90Maksim Tarassov  5,90  2004 Timothy Mack  5,95Toby Stevenson  5,90Giuseppe Gibilisco  5,85 2008 Steve Hooker  5,96Jevgeni Lukjanenko  5,85Deniss Jurtšenko  5,70 2012 Renaud Lavillenie  5,97Björn Otto  5,91Raphael Holzdeppe  5,91 2016 Thiago Braz da Silva  6,03Renaud Lavillenie  5,98Sam Kendricks  5,85 2020 Armand Duplantis  6,02Christopher Nilsen  5,97Thiago Braz da Silva  5,87 2024 Armand Duplantis  6,25Sam Kendricks  5,95Emmanouil Karalis  5,90

 Naised 
Aasta 2000 Stacy Dragila  4,60Tatiana Grigorieva  4,55Vala Flosadóttir  4,50  2004 Jelena Issinbajeva  4,91 MRSvetlana Feofanova  4,75Anna Rogowska  4,70  2008 Jelena Issinbajeva  5,05 MRJennifer Stuczynski  4,80Svetlana Feofanova  4,75 2012 Jennifer Suhr  4,75Yarisley Silva  4,75Jelena Issinbajeva  4,70 2016 Ekateríni Stefanídi  4.85Sandi Morris  4.85Eliza McCartney  4.80 2020 Katie Nageotte  4.90Anzhelika Sidorova (ROC) 4.85Holly Bradshaw  4.85 2024 Nina Kennedy  4.90Katie Moon  4.85Alysha Newman  4.85

 Maailmameistrivõistluste medalivõitjad 
 Mehed 
 AastaKuldHõbePronks 1983 Helsingi Sergei Bubka  5,70Konstantin Volkov  5,60Atanas Tarev  5,60 1987 Rooma Sergei Bubka  5,85Thierry Vigneron  5,80Rodion Gataullin  5,80 1991 Tokio Sergei Bubka  5,95Istvan Bagjula  5,90Maksim Tarassov  5,85 1993 Stuttgart Sergei Bubka  6,00Grigori Jegorov  5,90Maksim Tarassov  5,80 1995 Göteborg Sergei Bubka  5,92Maksim Tarassov  5,86Jean Galfione  5,86 1997 Ateena Sergei Bubka  6,01Maksim Tarassov  5,96Dean Starkey  5,91 1999 Sevilla Maksim Tarassov  6,02Dmitri Markov  5,90Aleksandr Averbuhh  5,80 2001 Edmonton Dmitri Markov  6,05Aleksandr Averbuhh  5,85Nick Hysong  5,85 2003 Pariis Giuseppe Gibilisco  5,90Okkert Brits  5,85Patrik Kristiansson  5,85 2005 Halsingi Rens Blom  5,80Brad Walker  5,75Pavel Gerassimov  5,65 2007 Osaka Brad Walker  5,86Romain Mesnil  5,86Danny Ecker  5,81 2009 Berliin Steven Hooker  5,90Romain Mesnil  5,85Renaud Lavillenie  5,80 2011 Daegu Paweł Wojciechowski  5,90Lázaro Borges  5,90Renaud Lavillenie  5,85 2013 Moskva Raphael Holzdeppe  5.89Renaud Lavillenie  5.89Björn Otto  5.82 2015 Peking Shawnacy Barber  5.90Raphael Holzdeppe  5.90Paweł Wojciechowski  5.80Renaud Lavillenie  5.80Piotr Lisek  5.80 2017 London Sam Kendricks  5.95Piotr Lisek  5.89Renaud Lavillenie  5.89 2019 Doha Sam Kendricks  5.97Armand Duplantis  5.97Piotr Lisek  5.87 2022 Eugene Armand Duplantis  6.21Chris Nilsen  5.94Ernest John Obiena  5.94 2023 Budapest Armand Duplantis  6.10Ernest John Obiena  6.00Kurtis Marschall  5.95

 Naised 
 AastaKuldHõbePronks 1999 Sevilla Stacy Dragila  4,60Anzhela Balahonova  4,55Tatiana Grigorieva  4,45 2001 Edmonton Stacy Dragila  4,75Svetlana Feofanova  4,75Monika Pyrek  4,55 2003 Pariis Svetlana Feofanova  4,75Annika Becker  4,70Jelena Issinbajeva  4,65 2005 Helsingi Jelena Issinbajeva  5,01 MRMonika Pyrek  4,60Pavla Hamáčková  4,50 2007 Osaka Jelena Issinbajeva  4,80Katerina Badurova  4,75Svetlana Feofanova  4,75 2009 Berliin Anna Rogowska  4,75Chelsea Johnson  4,65Monika Pyrek  4,65 2011 Daegu Fabiana Murer  4,85Martina Strutz  4,80Svetlana Feofanova  4,75 2013 Moskva Jelena Issinbajeva  4,89Jennifer Suhr  4,82Yarisley Silva  4,82 2015 Peking Yarisley Silva  4.90Fabiana Murer  4.85Nikoléta Kiriakopoúlou  4.80 2017 London Ekateríni Stefanídi  4.91Sandi Morris  4.75Robeilys Peinado  4.65Yarisley Silva  4.65 2019 Doha Anželika Sidorova 4.95  (Neutraalne sportlane)Sandi Morris  4.90Ekaterini Stefanidi  4.85 2022 Eugene Katie Nageotte  4.85Sandi Morris  4.85Nina Kennedy  4.80 2023 Budapest  Nina Kennedy  4.90  Katie Moon  4.90 Wilma Murto  4.80

Vaata ka 

 Teivashüppe Eesti meistrivõistluste medalivõitjad‎

 Viited 

Välislingid
Meeste teivashüppe kõigi aegade edetabel
Naiste teivashüppe kõigi aegade edetabel
 Meeste teivashüppe edetabelid: 2002 - 2003 -2004 - 2005 - 2006 -2007 - 2008 - 2009
Naiste teivashüppe edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009
Rootslased marus: meilt rööviti MMil korraldajate vea tõttu medal, Postimees, 7. august 2017