1999

1999. aasta (MCMXCIX) oli 20. sajandi 99. aasta.

 Sündmused maailmas 
 Jaanuar 
 1. jaanuar – euro võeti kasutusele elektroonilise valuutana.
 3. jaanuar – Cape Canaveralilt startis Mars Polar Lander.

 Veebruar 
 7. veebruar – suri Jordaania kuningas Hussein. Uueks kuningaks krooniti tema poeg Abdullah.
 10. veebruar – Prantsusmaal algas kohtuprotsess kolme endise ministri üle, keda süüdistati kuritegelikus hoolimatuses seoses 1980. aastatel tehtud vereülekannetega, kus veri oli HI-viiruse suhtes kontrollimata. Vereülekannete teel sai AIDSi vähemalt 3600 inimest, kellest tuhat oli kohtupidamise ajaks surnud.
 11. veebruar – Pluuto liikus oma orbiidil Päikesest kaugemale kui on Neptuun, saades taas Päikesesüsteemi kaugeimaks planeediks.
 21. veebruar – Helsingis hukkus tulistamises neli inimest.
 23. veebruar – laviin hävitas Austrias Galtüri küla, hukkus 31 inimest.
 25. veebruar – USA-s mõisteti mõrvas süüdi kõmuline arst Jack Kevorkian, kes oli patsientidel aidanud enesetappe sooritada.

 Märts 
 4. märts – Ameerika Ühendriikide merejalaväe piloot, kelle lennuk Alpides õppuste ajal suusatõstuki kaabli purustas, põhjustades 20 inimese surma, mõisteti õigeks.
 12. märts – Ungari, Poola ja Tšehhi liitusid NATOga.
 17. märts – Rahvusvaheline Olümpiakomitee heitis välja kuus liiget, keda süüdistati 2002. aasta taliolümpiamängude kandidaadilt Utah'lt raha, reiside ja kingituste vastuvõtmises.
 23. märts – Uruguays hukkus atentaadis asepresident Luis María Argaña.
 24. märts – NATO alustas õhurünnakuid Jugoslaavia vastu.
 24. märts – Mont Blanci tunnelis hukkus põlengus 39 inimest.
 27. märts – Kosovo sõda: Jugoslaavia väed tulistasid alla Ameerika Ühendriikide vargründelennuki F-117 Nighthawk.

 Aprill 
 1. aprill – Kanadas loodi riigi kolmas territoorium Nunavut.
 9. aprill – Nigeris hukkus atentaadis president Ibrahim Baré Maïnassara.
 20. aprill – USA-s Colorados Columbine'is toimus koolitulistamine, milles hukkus 12 õpilast ja üks õpetaja.

 Mai 
 7. mai – Ameerika Ühendriigid pommitasid Belgradis ekslikult Hiina saatkonda. Hukkus kolm ja vigastada sai 20 inimest.
 27. mai – Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal mõistis Slobodan Miloševići ja veel neli kohtualust süüdi sõja- ja inimsusvastastes kuritegudes.
 28. mai – kurjategijad tapsid Rootsis kaks politseinikku.
 29. mai – Jeruusalemmas, Iisraelis toimus Eurovisiooni lauluvõistlus, mille võitis Rootsi.

 Juuni 
 9. juuni – Kosovo sõda: NATO ja Jugoslaavia Liitvabariik sõlmisid rahulepingu.

 Juuli 
 15. juuli – Hiina teatas, et on leiutanud oma neutronipommi, avalikustades USA tuumaspionaažisüüdistuse peale pretsedenditult oma tuumaarsenali.
 19. juuli – lennuk John Fitzgerald Kennedy juuniori, tema naise ja tolle õega kukkus New Yorgist põhja pool merre.
 22. juuli – töötu jaapanlane tappis piloodi ja kaaperdas All Nippon Airwaysi lennuki. 516 reisijaga lennuk maandus 49 minutit hiljem Tokyos ja mees ütles, et tahtis lihtsalt ehtsat lennukit juhtida.
 23. juuli – Cape Canaveralilt startis Chandra kosmoseteleskoop.
 26. juuli – New Yorgis lõppes Woodstocki rokkfestivali 30. aastapäeva tähistamine vägivallaga. Põletamise ja vandaalitsemise lõpetas 500 politseiniku sekkumine.

 August 
 7. august – sajad islamistlikud sissid suundusid Tšetšeeniast Dagestani, võitlema Venemaa relvajõududega, alustades Dagestani sõda.
 26. august – algas Teine Tšetšeenia sõda.

 September 
 3. september – Kanadas Ontario provintsis põrkas kiirteel kokku 87 autot. Hukkus kaheksa inimest.
 7. september – Ateenas toimus 5,9-magnituudine 143 hukkunu ja rohkem kui 2000 haavatuga maavärin.
 14. september – Kiribati, Nauru ja Tonga liitusid ÜROga. 

 Oktoober 
 4. oktoober – teadaolevalt viimane veel elav Teise maailmasõja aegne koonduslaagriülem, 78-aastane Dinko Sakic mõisteti 20 aastaks vanglasse Horvaatia Jasenovaci koonduslaagri ülemana korda saadetud kuritegude eest.
 5. oktoober – Londonis hukkus rongiõnnetuses 31 inimest.
 12. oktoober – ÜRO hinnangul ületas maailma rahvaarv 6 miljardi piiri.
 27. oktoober – relvastatud kurjategijad avasid Armeenia parlamendis tule. Hukkus kaheksa inimest, kelle hulgas olid peaminister Vazgen Sargsjan ja parlamendi esimees Karen Demirtšjan.

 November 
 6. november – austraallased lükkasid referendumil tagasi ettepaneku asendada kuninganna ja kindralleitnant presidendiga ning muuta Austraalia vabariigiks.
 7. november – Cape Canaveralilt startis Marssi uurima kosmosesond Mars Global Surveyor.
 20. november – startis Hiina Rahvavabariigi esimene kosmoselaev Shenzhou.

 Detsember 
 1. detsember – teadlased teatasid, et inimese kromosoom on peaaegu täies ulatuses kaardistatud.
 2. detsember – jõustus Belfasti leping.
 3. detsember – NASA kaotas ühenduse Mars Polar Landeriga.
 11. detsember – paavst Johannes Paulus I õnnistas pärast kaks aastakümmet kestnud renoveerimistöid sisse Vatikani Sixtuse kabeli.
 30. detsember – kurjategija pussitas eksbiitel George Harrisoni ja tema abikaasat abielupaari kodus, kuus päeva hiljem esitati sissetungijale süüdistus mõrvakatses.
 31. detsember – Ameerika Ühendriigid andsid Panamale üle Panama kanali.
 31. detsember – Boriss Jeltsin astus Venemaa presidendiametist tagasi. Presidendi kohusetäitjaks sai Vladimir Putin.

 Sündmused Eestis 
pisi|Tartu Pauluse kirik saab taas tornikiivri
 7. märts – toimusid Riigikogu valimised, mille võitis Keskerakond.
 25. märts – ametisse asus Mart Laari teine valitsus.
 30. mai – Tartus avati Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur.
 2.–4. juuli – toimusid XXIII üldlaulupidu ja XVI üldtantsupidu.
 11. august – Eestis oli võimalik vaadata sajandi viimast päikesevarjutust.
 13. august – politsei viis arestikambrisse kainenema Jõgeva linnapea Kalev Lillo.
 20. august – Kuressaare Linnateatri näitlejakohtadele ei laekunud mitte ühtegi nõuetekohast avaldust.
 12. september – toimus Krooni valuutavahetuspunkti rööv.
 12. oktoober – Tallinnas hukkus atentaadis ettevõtja ja endine Tallinna abilinnapea Mait Metsamaa.

Sündinud

13. aprill – Mikael Raihhelgauz, Eesti esseist ja kirjanduskriitik

 Surnud 

 4. jaanuar – Jaak Tamm, Eesti poliitik
 10. jaanuar – Ilmar Torn, eesti graafik 
 14. jaanuar – Jerzy Grotowski, poola teatrilavastaja 
 15. jaanuar – Urmas Mikk, eesti graafik 
 23. jaanuar – Vaike Rannet, eesti kirjanik
 5. veebruar – Wassily Leontief, USA majandusteadlane
 7. veebruar – Ḩusayn, Jordaania kuningas 
 8. veebruar – Iris Murdoch, inglise-iiri kirjanik 
 15. veebruar – Hugo Lepnurm, eesti organist ja helilooja 
 22. veebruar – Voldemar Vaga, eesti kunstiajaloolane 
 7. märts – Stanley Kubrick, ameerika filmilavastaja
 7. märts – Elle Tikerpäe, eesti graafik ja karikaturist
 12. märts – Yehudi Menuhin, ameerika viiuldaja ja dirigent
 12. märts – Abi Zeider, Eesti trompetist 
 13. märts – Anton Raadik, eesti poksija 
 21. märts – Hardi Tiidus, eesti ajakirjanik ja tõlkija
 30. märts – Aksel Küngas, eesti näitleja ja pedagoog 
 17. aprill – Vladimír Macura, tšehhi kirjanik ja kirjandusteadlane 
 20. aprill – Anna Klas, Eesti pianist ja pedagoog 
 20. aprill – Ivar Trikkel, eesti ajakirjanik ja pedagoog 
 25. aprill – Michael Morris, kolmas parun Killanin, iiri spordijuht
 29. aprill – Toivo Aare, eesti ajakirjanik 
 8. mai – Heino Kask, eesti spordiajakirjanik  
 14. mai – Vambola Maavara, eesti bioloog 
 16. mai – Lembit Oll, eesti maletaja 
 19. mai – Helene Johani, eesti raamatukogu- ja raamatuteadlane 
 30. mai – Kalju Lepik, eesti kirjanik
 27. juuni – Anatoli Paal, eesti tööstusjuht 
 1. juuli – Viktor Tšebrikov, Nõukogude riigitegelane
 2. juuli – Madis Oviir, eesti vaimulik
 2. juuli – Mario Puzo, ameerika kirjanik
 17. juuli – Harry Õiglane, eesti füüsik
 23. juuli – Hassan II, Maroko kuningas 
 3. august – Tarmo Pihlap, eesti laulja 
 5. august – Anu Narusk, eesti sotsioloog
 8. august – Paavo Rintala, soome kirjanik 
 14. august – Harry Matskin, Eesti spordiajakirjanik
 31. august – Erna Abel, eesti suusataja ja treener
 2. september – Madis Oviir, eesti vaimulik 
 8. september – Birgit Cullberg, rootsi baleriin ja koreograaf
 8. september – Henn Saari, eesti keeleteadlane
 20. september – Raissa Gorbatšova, Mihhail Gorbatšovi abikaasa
 21. september – Aulin Rimm, eesti skulptor 
 26. september – Uno Kaljulaid, eesti matemaatik 
 26. september – Helgi Ridamäe, eesti muusikaajaloolane
 30. september – Dmitri Lihhatšov, vene kirjandusteadlane ja kultuuriloolane 
 3. oktoober – Aleksander Gavrilov, Eesti onkoloog
 11. oktoober – Voldemar Pinn, eesti pedagoog ja psühholoog 
 12. oktoober – Wilt Chamberlain, ameerika korvpallur 
 12. oktoober – Mait Metsamaa, eesti ettevõtja
 14. oktoober – Julius Nyerere, Tansaania riigitegelane
 17. oktoober – Voldemar Peil, eesti teatrikunstnik 
 19. oktoober – Nathalie Sarraute, prantsuse kirjanik 
 21. oktoober – Raul Roomeldi, eesti matemaatik 
 26. oktoober – Johannes Käbin, EKP tegelane 
 28. oktoober – Rafael Alberti, hispaania kirjanik
 3. november – Peeter Müürsepp seenior, eesti mehaanikateadlane ja teadusajaloolane
 6. november – Mihkel Aitsam, eesti pedagoog ja kodu-uurija 
 12. november – Iko Maran, eesti kirjanik 
 23. november – Arvi Siig, eesti luuletaja 
 5. detsember – Karin Mark, eesti antropoloog 
 10. detsember – Franjo Tudjman, Horvaatia riigitegelane 
 18. detsember – Robert Bresson, prantsuse filmilavastaja 
 19. detsember – Desmond Llewelyn, Briti (Walesi) näitleja
 24. detsember – Erika Esop, eesti kirjanik

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Gerardus 't Hooft, Martinus Veltman
keemia – Ahmed Zewail
meditsiin – Günter Blobel
kirjandus – Günter Grass
rahu – Piirideta Arstid
majandus – Robert Mundell

 1999