Türi

Türi on linn Järva maakonnas Türi vallas. Asub Pärnu jõe ääres. Türi linna läbib Tallinna–Viljandi raudteeliin ja Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee, pealinnaga ühendab teda Tallinna–Rapla–Türi maantee.

Tänapäevane Türi kui aedlinn on kuulus igal aastal toimuva Türi lillelaada järgi. Türi on ka Eesti kevadpealinn.

Türil tegutsevad Eesti Ringhäälingumuuseum ja Türi muuseum.

 Ajalugu 
Enne ristiusustamist kuulus Türi ala Alempoisi muinasmaakonda.

Pärast Eesti ristiusustamist 13. sajandi alguses loovutas 1238. aastal Taani kuningas tänapäeva Türi piirkonna koos kogu endise Järvamaa muinasmaakonna aladega Stensby lepingu alusel Saksa ordule.
Türi Püha Martini kirik rajati 1250. aastatel ja sellest sai (samanimelise kihelkonna) kihelkonnakirikAndres Tšumakov, „Usuelu ja kirikud“, Järvamaa. Loodus, aeg, inimene, Taavi Pae, Henn Sokk, (Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2009), 457..

1564. aastast pärinevad esimesed kirjalikud andmed Türi (Turgel) küla kohta.
pisi|vasakul|Türi linnavaade (1929)
pisi|vasakul|Türi raudteejaam ja rongid (1936)

1899. aastal hakati ehitama puupapivabrikut, millest hiljem sai paberivabrik. Alates paberivabriku rajamise ajast hakkas Türi elanike arv tublisti suurenema.

1901. aastal sai valmis kitsarööpmeline Tallinna–Viljandi raudtee (1896. aastal valminud Valga–Ruhja–Pärnu raudtee haru), mis oli kasutusel kuni 1971, mõned lõigud kuni 1972; Tallinna–Viljandi raudteelõik asendati laiarööpmelise raudteega aastatel 1971–1973.

1917. aastal sai Türi aleviks ja 2. juulil 1926 linnaks. Türi linnavalitsus tegutses hoones Paide tänav 7.

1926. aastal oli Türil 2500 elanikku ja 30 tänavat. Hakati rajama parke ja puiesteid. Töötas Türi tellise- ja keraamikavabrik.

Kuna 1934. aastal valitud Türi linnavolikogu sattus makseraskustesse, pandi tema tegevus Vabariigi Valitsuse otsusega 4. jaanuaril 1935 seisma. Linnavolikogu tegevus taastati alles pärast uue linnavolikogu valimist, 1. detsembril 1939. 9. detsembril 1939 pidas uus linnavolikogu esimese koosoleku ja valis senise linnavanema Ants Viirmaa ainsa kandidaadina ametisse tagasi (8 häälega poolt, 3 vastu, 1 erapooletu), jättes tema palgaks endiselt 150 krooni kuus.

1936. aastal oli Türil juba 3100 elanikku ja 50 tänavat, linna pindala oli 8,21 km². Linnas asus Türi põllumeeste konvent. 1936. aastal hakati Türil rajama raadiosaatejaama, mis kujunes Eesti peasaatejaamaks, sest see asus enam-vähem igast Eesti otsast umbes ühekaugusel. 15. detsembril 1937 alustas Türi raadiosaatejaam koos 197 meetri kõrguse mastiga tööd.

Raadiosaatejaama õhkis Nõukogude hävituspataljon 1941. aasta suvel. Sakslased taastasid selle kiiresti.

Aastatel 1915–1972 oli Türil kitsarööpmelise raudtee otseühendus läbi Paide Tamsaluga (Türi–Paide–Tamsalu raudtee, 61 km). Algselt oli see raudteeliin plaanitud sõjaliseks otstarbeks. Viimane reisirong sõitis sel liinil 3. mail 1972.

1950. aastal sai Türist Türi rajooni keskus. Elanikkond kasvas järjest. Hakati ehitama kultuurimaja.

Aastatel 1959–1991 kuulus Paide rajooni. Elanikele andsid tööd Pärnu Õmblusvabriku Türi tsehh, Türi Metsakombinaat, Türi Piimakombinaat ja Türi Leivakombinaat.

20. detsembril 1990 taastati Türi omavalitsusliku linna staatus.

2004. aastal astus Türi Euroopa Liidu linnade ühenduse Douzelage liikmeks.

23. oktoobril 2005 moodustati Türi linna, Türi valla, Oisu valla ja Kabala valla ühinemisel uus omavalitsusüksus Türi vald.

 Haridus 
pisi|Türi Põhikool ja spordihoone
Türil on töötanud talurahvakool (alates 1715), koolmeistrite seminar (alates 1834), kihelkonnakool (alates 1872), tütarlaste ministeeriumikool (alates 1900), kroonu algkool (alates 1913), aiandusgümnaasium (alates 1924) ja gümnaasium (alates 1938).

Türi Muusikakool alustas tegevust 1990. aastal.

Kuni 2011. aastani oli Türil kaks gümnaasiumi – Türi Gümnaasium ja Türi Majandusgümnaasium – ning Tartu Ülikooli Türi Kolledž.

2026. aasta seisuga tegutsevad Türil Türi Ühisgümnaasium, Türi Põhikool, Türi Lasteaed, Türi Kevade Kool (erikool) ja Türi Muusikakool.

 Rahvastik 
+ Rahvuslik koosseis aastatel 1970–2011Rahvus197019791989200020112021arv % arv % arv % arv % arv % arv % eestlased  5482  87,36  5989  90,39  6236  90,88  5885  93,06  5125  94,73  4839  94,35 venelased  385  6,14  397  5,99  316  4,61  229  3,62  137  2,53  122  2,38 ukrainlased  90  1,43  66  1,00  136  1,98  87  1,38  68  1,26  69  1,35 soomlased  69  1,10  68  1,03  73  1,06  57  0,90  31  0,57  30   valgevenelased  5  0,08  14  0,21  11  0,16  6  0,09  4  0,07  5   leedulased  19  0,30  13  0,20  11  0,16  6  0,09  4  0,07  4   poolakad  ...  ...  0  0  3  0,04  1  0,02  1  0,02  0  0 tatarlased  ...  ...  2  0,03  2  0,03  0  0  0  0  0  0 lätlased  7  0,11  8  0,12  4  0,06  5  0,08  5  0,09  12   sakslased  ...  ...  56  0,84  47  0,68  17  0,27  9  0,17  8   juudid  5  0,08  8  0,12  2  0,03  0  0  0  0  0  0 armeenlased  ...  ...  ...  ...  ...  ...  ...  ...  ...  ...  3   muud  200  3,19  5  0,08  21  0,31  32  0,51  26  0,48  24  0,47 Kokku  6275  100  6629  100  6862  100  6324  100  5410  100  5129  100

 Sport 
Türi spordihoone avati 2020. aastal."Reedel avati uus Türi põhikooli ja spordihoone kompleks" ERR, 28. august 2020 Linnas on ka Türi linnastaadion ja ujula.Türi spordirajatised Türi vald

Alates 1982. aastast korraldatakse sügiseti Paide-Türi rahvajooksu.

Türi Ganvix JK mängib Eesti klubijalgpalli tugevuselt viiendas liigaastmes (III liiga).

 Tuntud inimesi 

 Vaata ka 

 Viited 

 Välislingid 

 Türi 360° aeropanoraam / aerofoto
 Codex of Türi: Study traces origins of Estonia's oldest dated manuscript covers, Phys.org, 06.04.2025

Kategooria:Eesti linnad
Kategooria:Eesti endised alevid