1933

1933. aasta (MCMXXXIII) oli 20. sajandi 33. aasta.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 
30. jaanuar – Adolf Hitler nimetati Saksamaa uueks riigikantsleriks.

 Veebruar 
 27. veebruar – süüdati Reichstag. Selle sündmuse tagajärjel välja antud dekreet tühistas suure osa Saksamaa kodanike põhiõigustest.

 Märts 
4. märts – demokraat Franklin Delano Roosevelt vannutati USA 32. presidendiks.
23. märts – Saksa Riigipäev andis Adolf Hitlerile diktaatorivõimu 1937. aasta aprillini.
24. märts – ilmus artikkel "Juudid kuulutavad Saksamaale sõja".
27. märts – briti keemikud Reginald Gibson ja Eric Fawcett said katseseadmete defekti tõttu laboris kogemata polüetüleeni, millest hiljem sai maailmas kõige enam kasutatud plast.

 Aprill 

 ...

 Mai 
1. mai – tähtaeg, mil Ameerika Ühendriikides tuli vastavalt president Franklin D. Roosevelti määrusele (Executive Order 6102) anda erasektori käes olev kuld üle föderaalreservi.
9. mai – Berliinis toimus esimene natslik raamatuhävitamine, tulle visati 25 000 raamatut.

 Juuni 

 ...

 Juuli 
14. juuli – Natsi-Saksamaal keelustati kõik parteid peale natsionaalsotsialistliku partei, samuti jõustus geneetiliste haiguste leviku piiramise seadus, mis viis sisse sundsteriliseerimise.
22. juuli – USA lendur Wiley Post lõpetas esimese üksinda sooritatud ümbermaailmareisi.

 August 

 ...

 September 

 ...

 Oktoober 

 ...

 November 
 19. november – riigivanem Konstantin Päts tegi ametliku visiidi Lätisse.

 Detsember 
23. detsember – Marinus van der Lubbe mõisteti Saksamaa Riigipäevahoone süütamises süüdistatuna surma.

 Sündmused Eestis 

1. jaanuar – majanduskriis on haripunkti jõudmas: registreeritud töötuid on 26 000. Töötute abistamiseks hakati kõikidelt tööstus- ja kaubandusettevõtetelt nõudma nn kriisimaksu.
 20. jaanuar – Eesti Spordileht ilmus esimest korda kuukirjana.
 21. jaanuar – algas Tallinnast Monte Carlosse kulgev tähesõit, millest võttis osa 21 autot. Tähesõidu võitis prantslane Maurice Vasselle.
 27. jaanuar – Noorte Meeste Kristliku Ühingu (NMKÜ) käsipallimeeskond lõpetas oma Euroopa turnee, mis oli alanud 2. jaanuaril. NMKÜ võitis korvpallis 4 mängu 12-st ja võrkpallis kõik 5 mängu.

 9. veebruar – Aleksander Hellat ja Rudolf Gabrel valiti riigikohtunikeks.
 15. veebruar – hakkas ilmuma Eesti Loodus.

 27. aprill – Eesti Spordi Keskliidu juhatuse esimehe kohalt lahkus Johan Laidoner ja tema asemele valiti Ado Anderkopp.

 13. mai – Robert Friedemann algatas 1-se Eesti allveelaeva ehitamise fondi algkapitali kogumise.
 28. mai – Riias toimus Eesti-Läti maavõistlusmäng, mille Läti võitis 2:0.
 31. mai – Vabariigi Valitsus kinnitas Allveelaevastiku Sihtkapitali põhikirja.
 11. juuni – Stockholmi olümpiastaadionil oli Eesti oma esimesel MM-võistluste valikturniiri mängul vastamisi Rootsiga, kellele kaotati 2:6.
 21. juuni – maailmakuulus soomlasest pikamaajooksja Paavo Nurmi jooksis neljandat korda Eestis. See jäi tema viimaseks jooksuks välismaal.
 23. juuni – Läti president Alberts Kviesis saabus Eestisse.
23. juuni – Tallinnas toimus 25. juunini X üldlaulupidu.
23.–24. juuni – Tallinnas toimus Esimene Ülemaaline Kurttummade Kongress.
 25. juuni – põlema süttis Soeva kool, mis asus ajaloolises Võlla mõisas.
30. juuni – valitsus teatas, et müüb moraalselt vananenud hävitajalaevad ("Lennuk" ja "Vambola") Peruule. Müük pälvis ühiskonnas suure pahameele.

 11. august – Vabariigi Valitsus kehtestas üleriigilise kaitseseisukorra.
 13. august – riigivanem Jaan Tõnisson sõitis eravisiidile Soome.

17. september – Tartus avati Vabadussõja mälestussammas "Kalevipoeg".
17. september – toimus esimene mootorrataste Eesti Suursõit ehk TT (Tourist Trophy).
29. september – Eestisse saabus Ameerika lendur Charles Lindbergh abikaasaga.
30. september – eestlane Ernst Birnbaum oli Nõukogude Liidu stratostaadi SSSR pardal, kui see purustas maailmarekordi õhukõrguses (19 km).

14.–16. oktoober – toimunud rahvahääletusel kiideti heaks vapside esitatud uue põhiseaduse eelnõu
 17. oktoober – Valkas tabati pornograafiliste fotode tegija Ned de Baggo.
 18. oktoober – asutati Tallinna Meistrite Kogu.
19. oktoober – Jaan Tõnissoni valitsus kaotas enda poolt sama aasta 11. augustil kehtestatud kaitseseisukorra alates 20. oktoobrist.
19. oktoober – Otto Pukk vannutati advokaadiks.
 – taastus vabadussõjalaste legaalne tegevus: loodi Eesti Vabadussõjalaste Liit.

 21. november – valiti Kaubandus-Tööstuskoja liikmed järgnevaks neljaks aastaks.
 24. november – konfiskeeriti ajaleht Võitluse Lipp, mis sisaldas riigivastaseid kirjutusi.
 26. november – Tallinna saabus Soome soomuslaev Väinämöinen.

 9. detsember – Balti Vendluse juhid Victor von zur Mühlen, Ernst Turmann, Emil Musso, Otto Haller ja Hans von Schulmann saadeti sisekaitseülema otsusega kaitseseisukorra piirkonnast välja.
 11. detsember – algas 2-sendiste metallvahetusrahade vermimine.
 14. detsember – Märt Gross valiti Valga linnapeaks.
 15. detsember – Rahvuslik Keskerakond otsustas riigivanema kandidaati mitte üles seada, vaid toetada Johan Laidoneri kandidatuuri.
 17. detsember – Jaan Kiivit valiti Viru-Jaagupi koguduse õpetajaks.
 18. detsember – Joakim Puhk valiti tagasi Kaubandus-Tööstuskoja esimeheks.
 21. detsember – tulistati Haljala vallavanemat Evald Valki.

 Sündinud 

7. jaanuar – Magda Szabó, Ungari kirjanik ja tõlkija
 18. veebruar – Vincenzo Consolo, itaalia kirjanik
 18. veebruar – Yoko Ono, Jaapani kunstnik
14. märts – Michael Caine, briti näitleja
 31. märts – Vladimir Agafonov, Venemaa kabetaja
9. aprill – Jean-Paul Belmondo, prantsuse näitleja
15. aprill – Boriss Strugatski, Vene kirjanik
25. aprill – Per Gunnar Evander, rootsi kirjanik
1. mai – Dave Wilson, ameerika režissöör
23. mai – Joan Collins, inglise filminäitleja
 14. juuli – Franz, Baieri hertsog
 30. juuli – Hanon Barabaner – eesti insener
 5. juuni – Per Ung, Norra skulptor ja graafik
 16. juuli – Sergei Fatkin, eesti koomik, akrobaat ja tsirkuseartist
 16. august – Stuart Roosa, USA astronaut
 18. august – Roman Polański, Poola filmirežissöör
 27. august – Kerstin Ekman, rootsi kirjanik
 19. oktoober – Oleg Rjahhovski, Nõukogude Liidu kolmikhüppaja
 4. november – Mildred McDaniel, USA kergejõustiklane, kõrgushüppaja
 10. november – Ronald Evans, USA astronaut
 18. november – Vassílis Vassilikós, kreeka kirjanik, tõlkija ja diplomaat
 19. november – Franco Adami, Itaalia kujur
 19. november – Larry King, USA teleajakirjanik
 21. november – Jean Shepard, USA laulja
 23. november – Krzysztof Penderecki, poola helilooja
 13. detsember – Feliks Kark, Eesti näitleja
 23. detsember – Akihito, Jaapani keiser

 Surnud 

 3. jaanuar – Wilhelm Cuno, Saksa poliitik ja ettevõtja
 26. jaanuar – Balduin Kusbock, eesti filminäitleja
 21. veebruar – Anton Jürgenstein, eesti ajakirjanik
 1. aprill – Aleksei Sorokin, Eesti poliitik
 25. juuni – Anna Brigadere, läti kirjanik
 6. juuli – Robert Kajanus, soome helilooja
 25. juuli – Jakob Kukk, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop
 29. august – August Kirsimägi, eesti kirjanik
 20. oktoober – Osvald Rosenthal, Eesti sõjaväelane
 23. oktoober – Otto Matthisson, Põlva köster
 13. november – Paul Ernesaks, eesti leidur
 19. november – Vittorio Scialoja, Itaalia diplomaat
 2. detsember – Eduard Kurnim, eesti näitleja
 4. detsember – Stefan George, saksa kirjanik
 26. detsember – Eduard Vilde, eesti kirjanik 
 26. detsember – Anatoli Lunatšarski, NSV Liidu riigitegelane

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Erwin Schrödinger, Paul Adrien Maurice Dirac
keemia – auhinda ei antud välja
meditsiin – Thomas Hunt Morgan
kirjandus – Ivan Bunin
rahu – Ralph Norman Angell Lane

 Viited 

 Välislingid 
Eesti Kroonika 1933

Kategooria:1933