Aserbaidžaani keel

pisi
Aserbaidžaani keel kuulub turgi keelte hulka. Peale Aserbaidžaani kõneldakse seda Gruusias, Armeenias, Iraanis, Iraagis ja Türgis. Aserbaidžaani keel on väga lähedane türgi keelele.

Aserbaidžaani keel kuulub oguusi keelte hulka, kuid tal on ka kõptšaki keeltele omaseid jooni. 

Aserbaidžaani keeles on suhteliselt palju pärsia ja araabia laensõnu.

Aserbaidžaani kirjakeel, mis pärineb 13. sajandist, rajanes 1929. aastani araabia kirjal, seejärel võeti kasutusele ladina kiri ning 1939 vene tähestikul põhinev tähestik. Aastal 1991 mindi üle ladina kirjale. Iraanis kasutatakse araabia kirja.

Hääldustabel:

c – dž
ç – tš
ə – ä
g – peenendatud ehk palataliseeritud g
ğ – [γ] (g sarnane frikatiiv)
ı – õ
j – ž
q – k
ş – š
x – h või hh
y – j

Rõhk on viimasel silbil.

Tähestikkude vastavuse tabel:

ABCÇDEƏFGĞHXIİJKQLMNOÖPRSŞTUÜVYZabcçdeәfgğhxıijkqlmnoöprsştuüvyz'АБҸЧДEӘФҜҒҺХЫИЖКГЛМНОӨПРСШТУҮВJЗабҹчдеәфҝғһxыижкглмноөпрсштуүвjз'

Vaata ka
 Aserbaidžaani keeled
 Aserbaidžaani kirjandus

 Kirjandus 
 Vidadi Mamedov, "Aseri-eesti sõnaraamat", Eesti Keele Sihtasutus 2000. ISBN 9985-9260-5-6
 Vidadi Mamedov, "Eesti-aserbaidžaani sõnaraamat", Eesti Keele Sihtasutus 2006. ISBN 9789985791745

Välislingid

 Vikipeedia aserbaidžaani keeles
 Vikipeedia aserbaidžaani keele lõuna-aserbaidžaani variandis
Aserbaidžaani nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus

Kategooria:Oguusi keeled
Kategooria:Aserbaidžaani keeled
Kategooria:Turgi keeled