Ungari keel

Ungari keel on soome-ugri keel, mida kõneleb üle 12 miljoni inimese Ungaris, Rumeenias, Slovakkias, Serbias, Ukrainas ja mujal.

Ungari keele esimesi ülestähendusi leidub 9. ja 10. sajandi Bütsantsi allikais. Umbes 1200. aastast pärinev "Hauakõne" on vanim ungari ja ühtlasi soome-ugri keelte kirjalik tekst. Ungari kirjakeel hakkas tekkima 16. sajandil. Ungaris sai ungari keel ametlikuks keeleks alles 1844. aastal, enne seda oli seal ametlik keel ladina keel.

Sõnavara sisaldab peale soomeugrilise kihi laene kunagiste türgi hõimude bulgaaride keelest (need on vanimad laenud), slaavi keeltest (neid on kõige rohkem), türgi keelest, saksa keelest ja mujalt.

Maailma keelte seas on ungari keel emakeelsete kõnelejate arvult 62. kohal, Euroopas 14. kohal.

Ungari keele lähimad sugulaskeeled on mansi ja handi keel. Kuid need keeled erinevad üksteisest sedavõrd palju, et vastastikune arusaamine ei ole võimalik.

 Kiri 
Ungari keeles kasutatakse ladina kirja. Tähestikus on mitmeid digraafe ja trigraaf dzs. Pikkade vokaalide märkimiseks kasutatakse põhitähe peal akuuti, umlaudiga tähtede ö ja ü puhul topeltakuuti: ő, ű.

 Tähestik 
 a á b c cs d dz dzs e é f g gy h i í j k l ly m n ny o ó ö ő p q r s sz t ty u ú ü ű v w x y z zs
 A Á B C CS D DZ DZS E É F G GY H I Í J K L LY M N NY O Ó Ö Ő P Q R S SZ T TY U Ú Ü Ű V W X Y Z ZS
Hääldused:

 á hääldatakse nagu ä
 cs hääldatakse nagu tš
 dzs hääldatakse nagu sõnas džihaad
 e on tavaliselt nagu eesti keele e, aga mõnikord läheneb häälduselt ä-le (sarnane läti keele pika ē-ga näiteks sõnas cilvēki), tõenäoliselt vokaalharmoonia tõttu: jelképes ~ jälkiipeš, lehetünk ~ lähätüünk
 é hääldatakse mõnikord nagu pikk ee (férviak), mõnikord pikk ii (felveték), mõnikord ie (eziert)
 gy hääldatakse kõrge d-na (sarnane läti keele ģ-le, nagu sõnas ģimene), y jääb kuuldamatuks. Eestlase kõrvale kõlab see kas dj (magyar ~ madjar) või d (hogy, egy)
 í on pikk ii
 j on sama mis eesti keeles
 ly on häälduselt sama mis j, kuid ajaloolistel põhjustel kasutatakse seda teatud sõnades. Ungari keele grammatikaraamatutes pühendatakse sellele, millistes sõnades seda häälikut kasutada, tavaliselt terve eraldi peatükk.
 ny on kõrge n, kõlab nagu nj, või läti keele ņ
 ó on pikk oo
 ö on ö
 ő on pikk öö
 q kõlab nagu eesti keele q
 s hääldatakse nagu eesti keele š. Intuitiivselt tuleb sellega harjuda, et s kirjutamiseks kasutatakse hoopis ühendit sz
 sz hääldatakse peaaegu nagu eesti keeles, s, vahel on kergelt aimatav z lõpus, näiteks sõnas köszönöm (aitäh)
 ty on kõrge t
 y esineb eraldi häälikuna ainult vanades perekonnanimedes, kus seda hääldatakse nagu i (nt. Eszterházy). Väljaspool seda esineb see ainult ühendites gy, ly, ny, ty, teenides seal pehmendusmärgina, mida eraldi välja ei loeta.
 z hääldatakse nagu eesti keele z
 zs hääldatakse nagu ž

 Foneetika 
Ungari keeles esineb hulgaliselt helilisi kaashäälikuid (B, D, DZ, DZS, G, GY, Z, ZS, J, L, LY, M, N, NY, R, V), puuduvad aga diftongid. Ungari keeles esineb vokaalharmoonia.

 Grammatika 
Tüpoloogiliselt kuulub ungari keel aglutinatiivsete keelte hulka. Ungari keel on kääneterohke (18 käänet). Omandusliidete süsteem on keeruline. Tegusõna pööramine võib olla määramata või määratud. Kasutatakse ainult tagasõnu (postpositsioone), eessõnu (prepositsioone) ei ole. Grammatiline sugu puudub. Erinevalt teistest soome-ugri keeltest esineb ungari keeles artikkel (määramata artikkel egy ja määratud artikkel a või az).

 Murded 
Ungari keeles pole murdelised erinevused suured. Oletatakse, et murdejooni esines juba enne maale asumist, kuid rändrahval polnud need kohaga seotud, vaid hõimudele iseloomulikud. Tänapäevasele asualale jõudmise järel, kui eluviis paikseks muutus, kujunesid hõimumurretest territoriaalsed murded. Ajalooliste tingimuste tõttu ei kujunenud aga teravaid murdepiire ega suuri murdeerinevusi. Traditsiooniliselt eristatakse siiski kaheksat murdeala, mille peamised erinevused on vokalismis: 1) läänemurre, 2) doonautagune, 3) lõunamurre, 4) tissa, 5) palootsi, 6) kirdemurre, 7) tasandiku murre, 8) seekeli murre. Tänapäeval on ungari keeles murdeerinevused taandumas.Ago Künnap, Paula Palmeos, Tõnu Seilenthal. Põhja ja itta : lehekülgi meie sugulaskeelte uurimisloost. Tallinn, 1974, lk. 31

 Eesti ja ungari keele genuiinse sõnavara ja algsoomeugriaegse laensõnavara vastavused 
 ad – andma
 aggódik 'muretsema' – hanguma (ebakindel)
 agy – aju
 alá, alatt – alla, all
 ár 'hind', áru 'kaup' – aru, arv, arvama  (indoiraani laen)
 aszó 'org, madal ala, jõgi, oja' – aas (ebakindel)
 csomó – sõlm
 csorog 'tilkuma, voolama' – soru 'ebakindel'
 egy – üks (ebakindel)
 éj – öö
 él – elama
 elő- 'esi-', el 'ära',  elé 'ette' – esi, ees, ette
 eme 'emasloom; emis', ember 'inimene' – ema
 emlő 'rind, nisa', emik vanaungari 'imema' – imema
 ének 'laul' – hääl (ebakindel)
 és 'ja' – ise (ebakindel)
 év 'aasta' – iga, iial, ikka
 ez 'see', ide 'siia', így 'nii', ily 'niisugune', itt 'siin' – et, emb- (ebakindel), iga (ebakindel)
 fa – puu
 falat – pala (tükk)
 fészek – pesa
 gyakori 'sage' – jõuk
 gyalog 'jalgsi' – jalg
 hagy 'jätma; laskma, lubama; järele või alles jätma; pärandama; (kellegi) hoolde jätma' – kaduma
 hal – kala
 háló 'võrk' – kale 'paadi järel veetav võrkkott' (ebakindel)
 ház 'maja' – kodu, koda
 így – nii
 íny 'ige; suulagi; maitse' – ige (ebakindel)
 is 'ka' – ise (ebakindel)
 iz, isz murdes 'igemehaigus; vähk' – ise (ebakindel)
 iszik  – jooma
 ívik 'kudema' – jooksma (ebakindel)
 íz 'liige' – jäse (ebakindel)
 izé – asi (ebakindel)
 játszik 'mängima', játék 'mäng' – jutt, ütlema (ebakindel)
 jég – jää
 jel 'märk', jegy 'märk' – jälg (ebakindel)
 jó (kohanimedes) – jõgi
 jut – juhtuma
 kér (paluma, küsima) – kerjama
 két, kettő – kaks
 ki – kes
 kő, köv- – kivi
 könyök – küünarnukk
 lel – leidma
 lök – lükkama
 megy/menni – minema
 meny – minia
 méreg – mürk
 méz – mesi
 mi – mis
 mos – mõskma (pesema)
 -nek, -nak '-le' – nemad (ebakindel)
 név – nimi
 néz – näge-
 nyíl – nool
 nő – naine
 old 'lahti siduma' – avama
 orvos 'arst' – arp (ebakindel)
 öv – vöö, rihm
 ős 'esiisa; ürgne', vanaungari 'isa; vanaisa' – isa
 savanyú – hapu (ebakindel)
 -ség, -ság '-us' – hing (ebakindel)
 sovány 'kõhn, sale; lahja; vilets, kehv' – hubane
 szarv – sarv
 szem – silm
 szív – süda
 tél – talv
 tesz/tenni – tegema
 tud – teadma, tundma
 tő – tüvi
 új – uus
 vaj – või
 vér – veri
 visz – viima
 vő – väimees

 Vaata ka 
 Hungaroloogia
 Ungari Kultuuriselts
 Az zenth Paal leueley magyar nyeluen

 Viited 

 Kirjandus 
 László Keresztes. Praktiline ungari keele grammatika, Debrecen. ISBN 963-472-177-X
 Ungari-eesti sõnaraamat
 Ungari nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
 Johanna Laakso. Brave new linguistics. Hungarian Spectrum, 7. juuli 2014.

 Välislingid 

Keel
Kategooria:Ugri keeled