Sloveenia

Sloveenia on riik Kesk-Euroopa lõunaosas Aadria mere kirderannikul. Maa põhiosa jääb Ida-Alpide piirkonda. Sloveenia piirneb Itaaliaga läänes, Austriaga põhjas, Ungariga kirdes ning Horvaatiaga lõunas ja idas. Sloveenia on suuresti mägine ja metsane, selle pindala on 20 271 ruutkilomeetrit ning elanike arv ligikaudu 2,1 miljonit. Ametlik keel on sloveeni keel. Sloveenial on valdavalt parasvöötme mandriline kliima, erandiks on Sloveenia rannikuala ja Julia Alpid. Pealinn ja suurim linn on Ljubljana, mis asub riigi keskosas. Teised suuremad linnad on Maribor, Ptuj, Kranj, Celje ja Koper.

Sloveenia on 2004. aastast Euroopa Liidu, 1993. aastast Euroopa Nõukogu ja 2004. aastast NATO liige. Jaanuaris 2007 võttis Sloveenia kasutusele Euroopa Liidu ühisraha euro. Jaanuarist juulini 2008 oli Sloveenia Euroopa Liidu eesistujariik.

 Riik 
Sloveenia on unitaarne parlamentaarne vabariik. Parlament koosneb kahest kojast: alamkotta valitakse otse proportsionaalse süsteemi järgi 88 saadikut, kellele lisanduvad ühemandaadilistes ringkondades valitud ungari ja itaalia vähemuse esindajad. Valimiskünniseks on 4%, volitused kestavad normaaloludes 4 aastat.

Sloveenia Riiginõukogu koostatakse omapärasel korporatiivse esindatuse põhimõttel. Sinna kuulub 40 inimest, kes valitakse:
 tööandjate poolt – 4 esindajat
 töövõtjate poolt – 4 esindajat
 talupidajate, kaupmeeste ja vabakutseliste poolt – 4 esindajat
 "mittemajanduslike" tegevusalade poolt – 6 esindajat
 regioonidest – 22 esindajat

Selle koja liikmete volituste pikkus on 5 aastat.

Sloveenia president valitakse otse, kuid täita on tal peamiselt vaid esindusroll. Volituste tähtaeg on viis aastat.

Riigivalitsemine

 Valimised 
Enne iseseisvumist, 1990. aasta Sloveenia parlamendivalimised

Pärast iseseisvumist: 1992. aasta, 1996. aasta, 2000. aasta, 2004. aasta, 2008. aasta, 2011. aasta, 2014. aasta ja 2018. aasta Sloveenia parlamendivalimised.

 Valitsused 
Alates iseseisvumisprotsesist on Sloveeniat juhtinud Alojz Peterle valitsus (1990–1992), Janez Drnovšeki esimene valitsus (1992–1993), Janez Drnovšeki teine valitsus (1993–1997), Janez Drnovšeki kolmas valitsus (1997–2000), Andrej Bajuki valitsus (2000), Janez Drnovšeki neljas valitsus (2000–2002), Anton Ropi valitsus (2002–2004), Janez Janša esimene valitsus (2004–2008), Janez Janša teine valitsus (2012–2013), Alenka Bratušeki valitsus (2013–2014), Miro Cerari valitsus (2014–2018), Marjan Šareci valitsus (2018–2020) ja alates 2020. aastast Janez Janša kolmas valitsus.

 Haldusjaotus 
1. Goriška, 
2. Gorenjska, 
3. Koroška, 
4. Drava, 
5. Mura, 
6. Kesk-Sloveenia, 
7. Kesk-Sava, 
8. Savinja, 
9. Obalno-kraška, 
10. Primorsko-notranjska, 
11. Lõuna-Sloveenia, 
12. Alam-Sava

Ametlikult on Sloveenia jagatud 212 vallaks (neist 12 on linnavallad).

Sloveenia statistilised piirkonnad on 12 haldusüksust, mis loodi 2000. aastal juriidilistel ja statistilistel eesmärkidel.

NimetusOriginaalkeelesKoodSuurim linnPindala km2RahvaarvMuraPomurskaSI011Murska Sobota1 337114 287DravaPodravskaSI012Maribor2 170324 104KoroškaKoroškaSI013Slovenj Gradec1 04170 588SavinjaSavinjskaSI014Celje2 384261 851Kesk-SavaZasavskaSI015Trbovlje26441 606Alam-SavaPosavskaSI016Krško88570 067Lõuna-SloveeniaJugovzhodna SlovenijaSI017Novo Mesto2 675144 032Primorsko-notranjskaPrimorsko-notranjskaSI018Postojna1 45652 544Kesk-SloveeniaOsrednjeslovenskaSI021Ljubljana2 555564 527GorenjskaGorenjskaSI022Kranj2 137204 670GoriškaGoriškaSI023Nova Gorica2 325117 616Obalno-kraškaObalno-kraškaSI024Koper1 044115 016

Ajalugu

Sloveenia on olnud Rooma riigi, Karantaania vürstiriigi, Saksa-Rooma riigi, Austria-Ungari, Sloveenide, Horvaatide ja Serblaste Kuningriigi, Jugoslaavia Kuningriigi ja lõpuks Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi osa.

23. detsembril 1990 hääletas üle 88% valijaskonnast iseseisva ja sõltumatu Sloveenia poolt. 25. juunil 1991 sai Sloveenia vajalike õiguslike dokumentide vastuvõtmise järel iseseisvaks, mispeale järgmisel päeval tungisid riiki Jugoslaavia väed. Järgnes 10-päevane sõda, mille käigus langes 18 ja sai haavata 182 Sloveenia võitlejat. Jugoslaavlasi langes 44, haavata sai 146 ning vangi võeti 4944. Lisaks hukkus 12 teiste riikide esindajat, peamiselt ajakirjanikud ja Bulgaaria veoautojuhid. 2. juulil tegi Sloveenia relvarahuettepaneku. 7. juulil allkirjastati Brijuni lepe, rakendus relvarahu ja kolmekuuline ooteaeg Sloveenia iseseisvuse jõustumiseni. Sloveenia lubas Jugoslaavia vägedel taganeda kasarmutesse ja lahkuda Horvaatiasse. 26. oktoobril 1991 lahkusid Sloveeniast viimased Jugoslaavia väed.

1991. aasta detsembris võeti vastu uus põhiseadus ja 1992. aastal denatsionaliseerimise ja privatiseerimise seadused. Euroopa Liidu liikmed tunnustasid Sloveeniat iseseisva riigina 15. jaanuaril 1992. ÜRO liikmeks võeti Sloveenia 22. mail 1992.

 Vaata ka 
Sloveeni kirjandus
Sloveenia muusika
Sloveenia jalgpallikoondis
PrvaLiga Telekom Slovenije
Sloveenia meedia
Sloveenid
Sloveenia euromündid
Adria Airways
Sloveenia Istria
Sloveenia Teaduste ja Kunstide Akadeemia
Eesti-Sloveenia suhted
2020. aasta koroonapandeemia Sloveenias

 Viited 

 Välislingid 

Slovenia.si. Your gateway to information on Slovenia.
Government of the Republic of Slovenia
Turism Sloveenia
Sloveenia interaktiivne kaart
InfoSlovenia.be

Kategooria:Riigid
Kategooria:Euroopa maad
Kategooria:Vahemere maad
Kategooria:Euroopa Liidu riigid