5. august

5. august on Gregoriuse kalendri 217. (liigaastal 218.) päev. Juliuse kalendri järgi 23. juuli (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
 1589 – 
1879 – ilmus Adam Ainti ajalehe Tartu Eesti Seitung esimene number.
1902 – Tallinnas algasid 8. augustini kestnud keisripäevad, Nikolai II osavõtul.
 1917 – Peterburis toimus Põhja-ringkonna eesti asunduste kongress.
 1919 – Tallinnas lõppesid Eesti teised meistrivõistlused kergejõustikus.ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015)
 1933 – Tartus algas protestiallkirjade kogumine miiniristlejate Lennuk ja Vambola müümise vastu.
   1937 – Viimsi vallas hukkus ipriidiplahvatuses kolm last.Kolm poisikest sai surma. Rahvaleht, 6. august 1937, nr. 92, lk. 1.
 1940 – Nõukogude okupatsioon Eestis: Eestisse tagasi pöördumast keeldunud isikud kuulutati ülejooksikuteks ja nende tegevus kvalifitseeriti riigireetmiseks. Nende omakseid ähvardasid repressioonid.
 1940 – Eestis kehtestati Ida-Euroopa aja asemel Moskva aeg.
1965 – NLKP Keskkomitee ja NSV Liidu Ministrite Nõukogu avaldas määruse, milles Balti liiduvabariikidel lubati säilitada 11-aastased üldhariduskoolid (Moskva oli 1964. aastal käskinud jätta 10-aastased koolid).
 1993 – seoses 25. juulist 2. augustini kestnud Läänemaa Jäägrikompanii allumatusest tekkinud konfliktiga (nn jäägrikriisiga) vabastati Hain Rebas kaitseministri ülesannetest.
 1994 – Lääne-Euroopa Liidu Assamblee president Dudley Smith ütles pressikonverentsil, et Eestil on samasugused õigused nagu Euroopa suurriikidel ning Eestil lasub ka samasugune vastutus Euroopa turvalisuse pärast.
 1995 – rühm Eesti ohvitsere sõitis USA-sse NATO õppustele "Cooperative Nugget".
 1995 – Tartus moodustati Rahvusliku Koonderakonna Isamaa noorteorganisatsioon Noor Isamaa.

Maailmas
 1578 – Al Kasr al Kebiri lahing: marokolased alistasid portugallased.
 1600 – Gowrie vandenõu Šotimaal: lord Gowrie ja tema vend Alexander Ruthven vangistasid kuningas James VI. Kuninga saatjaskond vabastas kuninga peagi ja vennad tapeti.
 1620 – Mayflower läks esimeste inglise asunikega teele Ameerikasse.
 1716 – Savoia prints Eugene võitis Peterwardeinis türklasi.
 1772 – Esimene Poola jagamine.
 1789 – läänide süsteemi kaotamine Prantsusmaal.
 1824 – Kosi lahing türklaste ja kreeklaste vahel.
 1850 – Austraalia valitsuse akt kinnitas esindusvalitsused Lõuna-Austraalias, Tasmaanias ja Uus-Lõuna-Walesist eraldatud Victorias.
 1858 – valmis esimene transatlantiline telegraafikaabel.
 1858 – New Yorgi sadamas pandi paika Vabaduse samba nurgakivi.
 1902 – avati Greenwichi jalakäijate tunnel, mis asus Thamesi jõe põhjas.
 1914 – Esimene maailmasõda: Ühendatud Kuningriik ja Saksamaa olid alates keskööst ametlikult sõjas.
 1940 – Nõukogude Liit liidendas Läti.
 1943 – Teine maailmasõda: liitlasväed said pärast Catania hõivamist Sitsiilia väina oma võimu alla.
 1949 – USA lõpetas abi andmise Hiinale.
 1949 – maavärin Ecuadoris nõudis 6000 inimelu.
 1952 – Jaapan sõlmis taas diplomaatilised suhted Hiinaga.
 1963 – USA, Suurbritannia ja NSV Liit sõlmisid lepingud, mis keelustas tuumakatsetused atmosfääris, kosmoses ja vee all.
 1966 – esimene teadaolev tapmisjuhtum Kultuurirevolutsiooni käigus: ühe Pekingi prestiižse tütarlastekooli (seal õppisid kõrgete ametiisikute lapsed) õpilased peksid ja piinasid surnuks oma kooli direktrissi. Veidi hiljem nimetati kool Punase Vägivalla Kooliks.Jung Chang, Jon Halliday. Mao : the unknown story. London, 2006, lk. 628
 1971 – Türgi sõlmis diplomaatilised suhted Hiinaga ja katkestas sidemed Taiwaniga.
 1973 – kaks meest terroriorganisatsioonist Must September ründas Ateena lennuväljal reisilennukit granaatide ja automaatidega, tappes 3 ja haavates 55 inimest.
 1976 – Sudaani sõjaline valitsus hukkas nurjunud riigipöördekatse oletatava juhi ja veel 16 asjaosalist.
 1988 – Iraani-Iraagi sõda: Iraani hävituslennukid ründasid Huzistani provintsi piiri ääres Iraagi vägede positsioone.
 1990 – USA väed sekkusid Libeeria kodusõtta, et päästa Monroviast umbes 70 ameeriklast.
 1991 – Iraak tunnistas ÜRO inspektoritele, et ta oli neli aastat teinud keemiarelva uuringuid, kuid kinnitas, et need lõpetati 1990. aastal, kohe pärast Kuveidi invasiooni.
 1992 – Nelson Mandela juhtis Pretorias 100 000 mustanahalise meeleavaldust valgete võimude vastu.
 1994 – Bosnia sõda: NATO reaktiivlennukid ründasid Sarajevo lähedal asuvat sõjalist objekti, kui Bosnia serblased olid hõivanud ÜRO tanki ja muid relvi ning tulistanud ÜRO helikopterit.
 1995 – Horvaatia iseseisvussõda: Horvaatia väed sisenesid Knini, serblaste 1991. aasta mässu sümboolsesse keskusse.

 Sündinud 

1802 – Niels Henrik Abel, norra matemaatik
1813 – Ivar Aasen, norra keeleuurija ja luuletaja
1844 – Ilja Repin, vene kunstnik
1850 – Guy de Maupassant, prantsuse kirjanik
1868 – Oskar Merikanto, soome helilooja
1921 – Linda Rummo, eesti näitleja
1929 – Gustav Tõnspoeg, Eesti NSV majandustegelane ja riigiametnik
1930 – Neil Armstrong, USA astronaut
1936 – Nikolai Baturin, eesti kirjanik
1952 – Hun Sen, Kambodža poliitik
1957 – Gunnar Press, eesti spordiajakirjanik
1958 – Avo Viiol, eesti jurist, hasartmängur ja endine Eesti Kultuurkapitali tegevjuht
1962 – Thea Paluoja, eesti laulja
1968 – Marine Le Pen, Prantsusmaa poliitik
1971 – Valdis Dombrovskis, Läti poliitik
1976 – Marians Pahars, läti jalgpallur
1977 – Romi Hasa, eesti ajakirjanik
1988 – Federica Pellegrini, Itaalia ujuja

 Surnud 

 1895 – Friedrich Engels, saksa filosoof
 1962 – Marilyn Monroe, USA näitleja, laulja ja modell
 1969 – Adolf Friedrich, Mecklenburgi hertsog
 1998 – Todor Živkov, Bulgaaria kommunistlik liider
 2025 – Ion Iliescu, Rumeenia poliitik

 Pühad 
 Iseseisvuspäev Burkino Fasos
 Nimepäev 
 Eestis – Salme, Salmi

 Ilmarekordid 
...

 Viited 

August 05