Valgevene NSV

Valgevene Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (Valgevene NSV) oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus. Kuulutati välja 1. jaanuaril 1919 Smolenskis. Nõukogude Liidu asutajariik (30. detsembril 1922).

Pärast Nõukogude Liidu laialisaatmist (liidulepingu tühistamist) 1991. aasta detsembris on Valgevene taas iseseisev vabariik (Valgevene Vabariik).

Valgevene NSV oli ÜRO asutajaliige.

 Riik 
 Riigijuhtimine 
Valgevene NSV formaalseks juhtorganiks oli aastatel 1920–1946 oli Valgevene NSV Rahvakomissaride Nõukogu, mille juhtideks olid:
 1920–1924, Aleksandr Grigorjevitš Tšervjakov (valgevene Аляксандр Рыгоравіч Чарвякоў);
 1924–1927, Jossif Aleksandrovitš Adamovitš (Ио́сиф Алекса́ндрович Адамо́вич);
 1927–1930, Nikolai Matvejevitš Goloded (valgevene Мікалай Мацвеевіч Галадзед);
 1937, Danila Ivanovitš Volkovitš (Данила Иванович Волкович)
 1937–1938, Afanassi Fjodorovitš Kovaljov (Афанасий Фёдорович Ковалёв);
 1938–1940, Kuzma Venediktovitš Kisseljov (valgevene Кузьма Венедыктавіч Кісялёў)
 1940–1944, Ivan Semjonovitš Bõlinski (Иван Семёнович Былинский);
 1944–1946, Panteleimon Ponomarenko (valgevene Панцеляймон Кандратавіч Панамарэнка)

Reaalset võimu teostas Valgevene NSV-s Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei piirkondliku Valgevene Kommunistliku Partei juhtkond ja Keskkomitee esimesed sekretärid:
 1918–1919, Aleksander Mjasnikjan
 1919, Vincas Mickevičius-Kapsukas
 1920–1923, Vilhelms Vilis Knoriņš
 1923–1924, Aleksandr Osatkin-Vladimirski
 1924–1925, Aleksandr Krinitski
 1925–1927, Nikolay Goloded
 1927–1928, Vilhelms Vilis Knoriņš
 1928–1930, Jan Gamarnik
 1930–1932, Konstantin Gey
 1932–1937, Nikolai Gikalo
 1937, Vassili Sharangovitš
 1937, Jakov Jakovlev (kohusetäitja)
 1937–1938, Aleksei Volkov
 1938–1947, Panteleimon Ponomarenko evakueerituna juunist 1941–1944 NSV Liidu tagalas
 1947–1950, Nikolai Gussarov
 1950–1956, Nikolai Patolitšev
 1956–1965, Kirill Mazurov
 1965–1980, Pjotr Mašerov
 1980–1983, Tihhon Kisseljov
 1983–1987, Nikolai Sljunkov
 1987–1990, Jefrem Sokolov
 1990–1991, Anatoli Malofejev

 Haldusjaotus 
 moodustatud esimene Valgevene NSV koosnes 4 algsest Valgevene kubermangust: Minski, Vitebski, Smolenski ja Mogiljovi kubermangust, millele liideti Grodno kubermang.

Pärast Venemaa kodusõda ja Valgevenes nõukogude võimu taaskehtestamist moodustatud Valgevene NSV jaotus kuni 1920. aastani Venemaa keisririigis väljakujunenud haldusjaotusele 6 maakonnaks, teised Valgevene läänepoolsed maakonnad liideti Nõukogude-Poola sõja tulemusel Poolaga.

1924. aastal moodustati uus Valgevene NSV haldusjaotus, mille alusel riik jaotus: ringkondadeks, rajoonideks ja külanõukogudeks. Valgevene NSV-s moodustati 10 ringkonda:
 Orša,
 Bobruiski,
 Barysaŭ (Borissov)i,
 Viciebsk (Vitebski),
 Kalinini, (ringkonnakeskus Klimovitši),
 Mogiljovi,
 Mozõri,
 Minski,
 Połack (Polotsk)i,
 Słucki ringkond, mis jagunesid 100 rajooniks.

1938. aasta 15. jaanuaril loodi uus, oblastipõhine haldusjaotus, mille alusel Valgevene NSV jaotati:
 Viciebsk (Vitebski oblast),
 Gomeli oblast,
 Mogiljovi oblast,
 Polesje oblast
 Minski oblast.
pisi|Valimisjaoskond Baranowicze (Baranavičy) linnas, Teise maailmasõja ajal Nõukogude Liidu vägede poolt okupeeritud Poola aladel korraldatud nn Lääne-Valgevene Rahvuskogu valimiste päeval, 22. oktoobril 1939.   

 Vaata ka 
 Nõukogude Liidu sissetung Poolasse (1939)
 Leedu-Valgevene NSV
 Valgevene
 Valgevene valitsejad

 Välislingid 

Kategooria:Nõukogude Liidu liiduvabariigid