Peruu

Peruu (ametlikult Peruu Vabariik (República del Perú)) on riik Lõuna-Ameerikas Vaikse ookeani rannikul. Põhjas ulatub territoorium peaaegu ekvaatorini (puudu jääb vaid 4,3 km). See piirneb põhjas Ecuadori ja Colombiaga, idas Brasiiliaga, kaguosas Boliiviaga, lõunas Tšiiliga ning lõuna ja lääne suunal Vaikse ookeaniga. Kogu maad läbivad selgroona Andid. Peruu on ülisuure loodusrikkusega riik, mille elupaikade ulatus ulatub läänes Vaikse ookeani rannikuala kuivadest tasandikest kuni troopilise Amasoonia vihmametsani Amazonase jõega. Amazonase jõgi on 6872 km pikk ja ühtlasi ka maailma pikim jõgi. Peruus elab üle 32 miljoni inimese ning riigi pealinn ja suurim linn on Lima. Suuremad linnad on Arequipa, Callao, Trujillo, Chiclayo ja Iquitos. Kagupiiril asuvat La Rinconada linna peetakse maailma kõrgeimaks (5100 m). Pindalaga 1 285 216 km² on Peruu maailma suuruselt 19. ja Lõuna-Ameerika suuruselt kolmas riik.

Peruu aladel on eksisteerinud mitmeid tsivilisatsioone alates muinasaegadest, muutes Peruu üheks maailma vanima kultuuripärandiga riigiks. Selle ajalugu ulatub tagasi kümnendasse aastatuhandesse eKr, kui tekkis Caral-Supe kultuur – Ameerikate vanim tsivilisatsioon ja üks inimkonna hällidest. Tuntumad järgnevad kultuurid ja riigid olid Nazca, Wari ja Tiwanaku impeeriumid, Cusco kuningriik ja Inkade impeerium.

Hispaania vallutas piirkonna 16. sajandil ning keiser Karl V rajas Peruu asekuningriigi, mille keskus oli Limas ja mis hõlmas suurt osa Lõuna-Ameerikast. Kõrgharidust hakati Ameerikas andma just Peruus, kui 1551. aastal loodi Limas San Marcose ülikool, mis on Ameerikate vanim ülikool.

Peruu kuulutas iseseisvuse välja 1821. aastal ning pärast Bernardo O'Higginsi, José de San Martíni ja Simón Bolívari sõjakäike ning otsustavat Ayacucho lahingut saavutas see 1824. aastal lõpliku iseseisvuse. Järgnes poliitiline ebastabiilsus, mis stabiliseerus mõneks ajaks 19. sajandi keskel tänu guaano ekspordile, ent see periood lõppes Vaikse ookeani sõjaga. 20. sajandil vaheldusid Peruu ajaloos sotsiaalne ja poliitiline ebastabiilsus, sissiliikumised ning majanduslikud tõusud ja langused. 1990. aastatel suunas autoritaarne president Alberto Fujimori koos nõuniku Vladimiro Montesinosega riigi neoliberaalsele kursile, mis jättis sügava jälje Peruu poliitilisse kultuuri. 2000. aastad tähistasid majanduse kasvu ja vaesuse vähenemist, kuid 2010. aastatel kerkisid taas esile poliitilised ja ühiskondlikud probleemid, millele andsid hoogu koroonapandeemia ja 2022. aastal puhkenud poliitiline kriis.

Peruu on Aasia ja Vaikse Ookeani Majanduskoostöö (APEC), Vaikse ookeani Alliansi ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige.

 Loodus 
Peruu lääneservas on väga kuiva kõrbelise kliimaga kitsas rannikumadalik (Costa), riigi keskosas laiuvad Andide mäeahelikud ja kõrglavad (Sierra), maa idaossa ulatub Amazonase ülemjooksu vihmamets (Selva, ka Oriente). Riigi kõrgeim tipp on Huascarán (6768 m), mida ümbritseb samanimeline rahvuspark. Lääne-Kordiljeerides on ka kõrgeid tegevvulkaane (Misti, 5821 m), esineb tugevaid maavärinaid. Boliivia piiril kõrgel kiltmaal (Puna) on Peruu suurim järv Titicaca. Peruus asub 4% planeedi mageveest.

 Elustik 
Peruus elab 352 liiki kahepaikseid: päriskonnalisi on 297, sabakonnalisi (salamandreid) kolm ja siugkonnalisi 15. 364 roomajaliigist on 185 maod, 158 sisalikud, 16 kilpkonnad ja viis krokodillilised. Peruu linnuriik on maailma kõige liigirikkam. Umbes 3300 neotroopilisest linnuliigist elab Peruus peaaegu 1880 ehk rohkem kui pooled. Peruus kirjeldatud linnud moodustavad 19% maailma lindude liigistikust. 460-st Peruus elutsevast imetajaliigist on 170 (40%) käsitiivalised (nahkhiired).

Peruust on metsadega kaetud 56% ehk 72 miljonit hektarit. Taimestiku liigirikkuse poolest on Peruu maailma esirinnas. 35 000 kirjeldatud taimest on umbes 5500 (16%) endeemsed.

 Looduskaitse 
21. sajandil on Peruus metsatustumise vähendamiseks võetud aktiivseid meetmeid. Metsatustumise määr vähenes 250 000 hektarilt 2001. aastal 150 000 hektarini 2005. aastal. 2010. aastal on metsade raadamine eeldatavasti vähenenud 90 000 hektarini aastas ning 2021. aastaks oli eesmärk metsade hävimine nullmäärani jõuda.

 Haldusjaotus 
pisi|Peruu piirkonnad
pisi|püsti|Machu Picchu

Peruu jaguneb 25 piirkonnaks (región). Piirkonnad jagunevad provintsideks (provincia), need omakorda ringkondadeks (distrito). Lima provints ei kuulu ühtegi piirkonda.

 Rahvastik 
32 miljoni elanikuga Peruu on Lõuna-Ameerika suuruselt neljas riik. Keskmine eluiga (2015–2020) on naistel 79,18 aastat ja meestel 73,71 aastat. Peruu demograafiline kasvutempo langes aastatel 1950–2000 2,6%-lt 1,6%-ni; rahvaarv peaks 2050. aastal jõudma umbes 42 miljonini. Peruu 1940. aasta rahvaloenduse kohaselt elas Peruus seitse miljonit elanikku. Rahvastiku kasv aastas on 1,58% (2020). Peruule ennustatakse tulevikus iibe langust.

2017. aasta seisuga elas 79,3% rahvastikust linna- ja 20,7% maapiirkondades. Suuremate linnade hulka kuuluvad Lima pealinna piirkond (kus elab üle 9,8 miljoni inimese), Arequipa, Trujillo, Chiclayo, Piura, Iquitos, Cusco, Chimbote ja Huancayo; kõigis neis oli 2007. aasta rahvaloenduse ajal üle 250 000 elaniku. Peruus on 15 puutumatut ameerika hõimu.

Inimarengu indeks on 2019. aasta seisuga 0,759. See annab Peruule maailmas 82. koha ja paigutab riigi kõrge inimarenguga riikide hulka. Võrdluseks Eesti inimarengu indeks on 0,882 ja see tähendab 30. kohta maailmas.

Immigrantide osatähtsus riigi rahvastikus on 2,4%, immigrantide peamised päritoluriigid on Venezuela, USA ja Hiina.
pisi|San Marcose ülikool, Lima

+
Peruu suurimad linnad 2014KohtLinnPiirkondRahvaarvKohtLinnPiirkondRahvaarv1.LimaLima9 735 58711.JuliacaPuno267 1742.ArequipaArequipa989 91912.IcaIca241 9033.TrujilloLa Libertad935 14713.CajamarcaCajamarca218 7754.ChiclayoLambayeque801 58014.PucallpaUcayali211 6315.HuancayoJunín501 38415.SullanaPiura199 6066.IquitosLoreto432 47616.AyacuchoAyacucho177 4207.PiuraPiura430 31917.Chincha AltaIca174 5758.CuscoCusco420 13718.HuánucoHuánuco172 9249.ChimboteAncash367 85019.TarapotoSan Martín141 05310.TacnaTacna288 69820.PunoPuno138 723

 Keel 
pisi|Keelte statistika
Peruu 1993. aasta põhiseaduse kohaselt on Peruu ametlikud keeled hispaania, ketšua ja muud põliskeeled piirkondades, kus need on ülekaalus. Hispaania keelt räägib emakeelena 82,6% elanikkonnast, ketšua keelt 13,9% ja aimarat 1,7%, ülejäänud keeli räägib emakeelena vaid 1,8% rahvastikust.

Valitsus kasutab hispaania keelt ning see on riigi tavakeel, mida kasutatakse nii meedias kui ka haridussüsteemides ja kaubanduses. Andide mägismaal elavad ameeriklased räägivad ketšua ja aimara keelt ning erinevad etniliselt mitmekesistest põlisrahvastest, kes elavad Andide idapoolsel küljel ja Amazonase jõgikonnaga külgnevatel troopilistel madalikel. Peruu geograafilisi piirkondi peegeldab keeleline lõhe rannikul, kus hispaania keel domineerib rohkem Ameerika keelte ning mägismaade elanike mitmekesisemate traditsiooniliste kultuuride üle. Andidest ida pool asuvad põliselanikud räägivad eri keeli ja murdeid. Mõni neist rühmadest räägib endiselt traditsioonilisi põliskeeli, teiste hõimude keeled on aga peaaegu täielikult moondunud hispaania keeleks. Riigikoolides tehakse aina enam pingutusi ketšua keele õpetamiseks. Peruu Amazonases räägitakse arvukalt põliselanike keeli, sealhulgas ašaninka, bora ja aguaruna keelt.

 Haridus 
pisi|Peruu rahvastikupüramiid|alt=Peruu kirjaoskuse määr oli 2007. aastal hinnanguliselt 92,9%; maapiirkondades oli see määr madalam (80,3%) kui linnapiirkondades (96,3%). Põhi- ja keskharidus on riigikoolides kohustuslik ja tasuta. Hispaania koloniaalimpeeriumi ajal 12. mail 1551 asutatud San Marcose ülikool on esimene ametlikult asutatud ja vanim pidevalt töötav ülikool Ameerikas.

 Religioon 
Rooma katoliiklus on Peruus olnud domineeriv usk sajandeid, ehkki põlise traditsiooni sünkretismi kõrge tasemega. 2017. aasta rahvaloenduse seisuga kirjeldas 76% üle 12-aastastest elanikest end katoliiklasena, 14,1% evangeelsena, 4,8% protestantide, juutide, mormooninide ja Jehoova tunnistajatena ning 5,1% mittereligioossetena. Enamikul linnadest ja küladest on oma ametlik kirik või katedraal ja kaitsepühak.

 Vaata ka 
 Lima peapiiskoppide loend
 2006. aasta Peruu üldvalimised
 Ayacucho lahing
 2007. aasta Peruu maavärin
 Peruu jalgpallikoondis
 Peruu pass
 Mochica kultuur
 Ecuadori-Peruu sõda
 Ecuadori-Peruu piirisõda
 Peruu Vabariigi Kongress
 Peruu Vabariigi Ministrite Nõukogu esimees

 Viited 

 Kirjandus 
 Vladimir Kuzmištšev, "Päikesepoegade riik. Jutustus inkade impeeriumi loomisest, hiilgusest ja langusest". Vene keelest tõlkinud Tarmo Kulmar, värsid tõlkinud A. Kriiska. Valgus, Tallinn 1985, 232 lk; raamat sisaldab ka tõlkija koostatud ketšua-eesti terminite lühisõnastikku.
 Juri Berezkin, "Uusi fakte ja hüpoteese Muinas-Peruust. Jutustus inkade-eelsetest kultuuridest". Vene keelest tõlkinud Tarmo Kulmar. Valgus, Tallinn 1986, 72 lk.
 Ricardo Palma, "Peruu pärimused". Hispaania keelest tõlkinud Sirje Krikk de Mateo ja Ruth Lias; eessõna: Ricardo E. Mateo Durand. Eesti Raamat, Tallinn 1992, 432 lk; ISBN 5450018193.
 Anthony F. Aveni, "Ridade vahel. Nazca hiiglaslike maapinnajoonistuste saladus" (Between the lines: the mystery of the giant drawings of ancient Nazca, Peru). Inglise keelest tõlkinud Peedu Haaslava. Kirjastus Sinisukk, Tallinn 2003, 250 lk; ISBN 9985735757.

Kategooria:Riigid
Kategooria:Ameerika maad