Mõisaküla

Mõisaküla (läti keeles Meizakila) on linn Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Läti piiri ääres. Linnaõigused sai 1. mail 1938.

Mõisaküla tekkis suuresti tänu raudteele. Kuna rongiliiklus on lakanud ja tööstus linnast suuresti kadunud, on Mõisaküla elanikkond hakanud vähenema.

Linnas on 32 tänavat, mille kogupikkus on 15,5 km. Mõisakülas on 401 elamut.

Mõisakülas tegutseb spordiklubi Ülo. Linnas asuvad Mõisaküla Maarja-Magdaleena kirik ja Mõisaküla Püha Vaimu kirik.

 Ajalugu 
pisi|vasakul|Mõisaküla kõrgem algkool
pisi|Mõisaküla õigeusu kirik
1895. aastal asuti rajama Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudteed ja Valga–Ruhja–Pärnu raudteed. Tänu sellele tekkis Abja mõisa soistele maadele ka Mõisaküla. Esimene rong Pärnust Valka väljus 5. oktoobril 1896 ja järgmise aasta 1. augustil avati ka Mõisaküla–Viljandi raudteeliin.Ajalugu moisakyla.ee

Esimese kooli rajas Mõisakülla 1905. aastal Jaan Sihver. Tegemist oli kaheklassilise erakooliga.

Mõisaküla eraldati Abja vallast ja sai alevina omavalitsusõigused 1. detsembril 1920.https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1920/12/17/38 RT 1920, 215/216.

1926. aasta asutati Mõisakülas linaketramis- ja kudumisvabrik, mis sai pärast 1940. aastal toimunud ümberkorraldusi nimeks Bolševik.

1929. aastal asuti ehitama Mõisaküla Püha Vaimu kirikut, mis valmis lõplikult 1942. Aastail 1933–1934 ehitati Alar Kotli projekti järgi Mõisaküla Maarja-Magdaleena kirik.

1937. aastal nimetas Mõisaküla alevivolikogu Mõisaküla tulevaseks Abja linnaks, milline nimemuutus oleks kehtima hakanud linnaks saamise järel. Abja vallavalitsus avaldas selle otsuse vastu protesti. 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusega,Linnaseadus (RT 1938, 43, 404) sai Mõisaküla kolmanda astme linnaks. Linnaks saamise järel nõudis Siseministeerium linna nime muutmist, kuna linna nimi ei saavat olla küla. Linnakodanikud panid ette 101 uut nime, sealhulgas Piiri, Raja, Soodla, Sooniste, Rajasoo, Luhaste, Porilombi, Raudsoo, Linda, Pori, Paliste (linnavanema Paalitsa järgi), Okasmäe (endise linna maade omaniku Stackelbergi järgi), Kureste (endise alevivanema Kure järgi), Abjaraja (Abja+Rajangu), Ümera, Säde, Haliste jne. Akadeemilise Emakeele Seltsi arvates oleks linna nimi tulnud jätta muutmata. 1940. aastaks ei jõutud siiski linna ümber nimetada.

4. augustil 1941, kohe pärast Nõukogude okupatsioonivõimu väljakihutamist, anti Mõisakülas välja haruldased nn Mõisaküla margid: seitse NSV Liidu postmarki templiga "Vaba Eesti".

Teise maailmasõja ajal Saksa vägede taganemisel 23. septembril 1944 hävitati täielikult Mõisaküla Raudteetehased ja linnas põles maha ka 70 maja.

Esimene kitsarööpmeline reisirong sõitis läbi Mõisaküla 5. oktoobril 1896. Kitsarööpmelise raudtee ajastu lõppes 15. mail 1975, kui Mõisakülast lahkus viimane üldkasutatav kitsarööpmeline reisirong. Uuesti jõudis raudtee Mõisakülla suvel 1981, kui algas otseühendus laiarööpmelist raudteed pidi Riia ja Tallinnaga. Üheaegselt jõudsid 17. juulil 1981 Mõisaküla raudteejaama ehitud reisirongid D1-616 Tallinnast ja DR1A-189 Riiast.

30. aprillil 1983 hävis tules Mõisaküla luteri kirik. Selle taastamist alustati 1995. aastal.Arvo Lasting:85 aastat Mõisakülas kirikut Eesti Kirik, 21. august 2019

pisi|Endine Mõisaküla raudteejaam
pisi|Edelaraudtee poolt endise raudtee meenutuseks Mõisakülale kingitud reisivagun
Viimane Tallinna–Pärnu–Riia liini reisirong sõitis läbi Mõisaküla 20. veebruaril 1992, viimane Pärnust edasi Mõisaküla poole liikunud reisirong (liinil Tallinna–Mõisaküla) aga 31. jaanuaril 1996. Kaubarongid sõitsid Mõisakülla veel aastani 2001. 2008. aasta alguses alustati raudtee demonteerimist lõigul Pärnu–Mõisaküla. Et raudtee unustuse hõlma ei vajuks, kinkis Edelaraudtee Mõisakülale reisivaguni, mis jäi alles koos paarisajameetrise raudteejupiga endises jaamas.

2012. aasta augustis jõudsid ajakirjandusse teated siseministeeriumis valmivast seaduseelnõust, mille jõustumise korral võiks Mõisaküla-taoline alla 1000 elanikuga asula linna staatuse sootuks kaotada.

2017. aasta haldusreformi käigus liitus linn Karksi, Abja ja Halliste vallaga uueks Mulgi vallaks. Sellega kaotas Mõisaküla omavalitsusliku staatuse.

 Rahvastik 
pisi|Nn Mõisaküla mark
+Rahvaarvu muutumine Aasta Rahvaarv 1938 2421 1959 2299 1970 1894 1979 1618 1989 1349 2000 1169 2001 1149 2002 1135 2003 1120 2004 1102 2005 1091 2006 1073 2007 1051 2008 1040 2009 967 2010 958 2011 880 2012 8392015789

pisi|Mõisaküla linnavalitsuse hoone
pisi|Mõisaküla

 Linnapead 
Mõisaküla linnapead on olnud Arno Torn (1993–1996), Arvids Tisler (1996–2002), Aule Kikas (2002–2005) ja Valdiku Pilt (2005). Alates 2005. aastast on linnapea Ervin Tamberg.

 Silmapaistvaid isikuid 
 Ülo Jaaksoo, informaatikateadlane ja akadeemik
 Indrek Jürise, tõstja
 Karolin Jürise, näitleja
 Jüri Kukk, vabadusvõitleja
 Arnold Kull, koduloolane, Mõisaküla aukodanik
 Arnold Luhaäär, tõstja ja maadleja
 Ilmar Mändmets, põllumajandusjuht ja riigitegelane
 Aleksandrs Sarma (Aleksander Freiwald), Läti kaitseväe ohvitser
 Jaan Sihver, Mõisaküla kooli rajaja
 Adalberts Bubenko, Läti käija, OM-i pronks. 
 Maret Pärnamets, omavalitsustegelane, Keila linnapea ja Ruhnu vallavanem. 

 Vaata ka 
 Mõisaküla tee
 Mõisaküla alevivolinike loend 1934
 Mõisaküla linnavolinike loend 1939
 Mõisaküla lipp
 Mõisaküla postijaam
 OÜ Mõisaküla Masinatehas
 Mõisaküla vapp

 Viited 

 Kirjandus 
 Mõisaküla tulevik tume. Vaba Maa, 10. veebruar 1936, nr 33, lk 8.
 Mõisaküla linnale otsitakse nime. Uus Eesti, 26. september 1938, nr 264, lk 7.
 Kogu linna rahvas linnale nime otsima. Uus Eesti, 29. september 1938, nr 267, lk 2.

 Välislingid 

 Mõisaküla linna koduleht
 "Vaikus raudtee ääres" Sakala, 6. november 2007
 Eesti väikseimas linnas elab alla tuhande inimese, EPL, 15. jaanuar 2009
 Mõisaküla markidest Eesti Filatelistide Ühingu Rootsis kodulehel
 Marko Suurmägi "Palgalangus räsib enim pisilinna" Sakala, 9. mai 2009
 "«Sakala» usutleb Mõisaküla kandidaate" Sakala, 30. spetember 2009 (lühiintervjuud linnavolikogu kandidaatidega)
 18 korterit, kuus tühjad. Milline on väikelinna elu pooltühjas majas?, Eesti Päevaleht, 7. november 2013

Kategooria:Eesti linnad
Kategooria:Eesti endised alevid