1913

1913. aasta (MCMXIII) oli 20. sajandi 13. aasta.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 
 ...

 Veebruar 
 9. veebruar – Kanada kagu- ja USA kirdeosariikide kohal nähti boliidi, mis ei langenud maapinnale, vaid jätkas teekonda horisontaalselt ja suundus tagasi kosmosesse.
 13. veebruar – 13. dalai-laama Thubten Gyatso kuulutas Tiibeti Hiinast sõltumatuks.
 22. veebruar – Mehhiko armee tappis president Francisco Ignacio Madero Gonzálezi ja asepresident José María Pino Suárezi.

 Märts 
13. märts – Algas Austraalia uue föderaalpealinna Canberra ehitus.
18. märts – Mõrvati Kreeka kuningas Geórgios I.
26. märts – Esimene Balkani sõda: Pärast viis kuud kestnud piiramist vallutasid Bulgaaria ja Serbia väed osmanitele kuulunud Adrianoopoli linna.

 Aprill 

 ...

 Mai 
 3. mai – Esilinastus India esimene mängufilm "Raja Harishchandra".
 13. mai – Vene-USA lennukonstruktor Igor Sikorski lendas maailma esimese neljamootorilise jäiga tiivakinnitusega õhusõidukiga Russki Vitjaz, mille ta oli projekteerinud.
 29. mai – Pariisis toimunud Igor Stravinski balleti "Püha kevad" esietendusel põhjustas teose avangardistlik muusika ja koreograafia publiku seas tõsist pahameelt.
 30. mai – Osmanite riik sõlmis Londonis Balkani riikidega rahuleppe, lõpetades Esimese Balkani sõja. Lisaks määrati vastiseseisvunud Albaania piirid.

 Juuni 
 4. juuni – Briti sufražett Emily Davison jäi hobuste võiduajamisel kuningas George V hobuse ette. Hobune tallas Davisoni kapjade alla ja naine suri saadud vigastuste tõttu neli päeva hiljem.
 29. juuni – Bulgaaria ründas Serbiat ja Kreekat, alustades teist Balkani sõda.

 Juuli 
 10. juuli – Californias Surmaorus Furnace Creekis registreeriti kõigi aegade kõrgeim õhutemperatuur varjus: 56,7 kraadi Celsiuse järgi.

 August 
 10. august – Bukarestis kirjutati alla lepingule Teise Balkani sõja lõpetamise kohta.
 23. august – Kopenhaagenis avati kuulus "Väikese merineitsi" kuju.

 September 
 29. september – Saksa insener Rudolf Diesel, diiselmootori leiutaja, jäi Antwerpenist Londoni teel olnud parvlaeval Dresden kadunuks.

 Oktoober 
 9. oktoober – Briti ookeaniaurik Volturno süttis Põhja-Atlandil põlema. Õnnetuses hukkus 136 inimest. 521 inimest päästeti.
 14. oktoober – Suurbritannia ajaloo ohvriterohkemas kaevandusõnnetuses hukkus 440 inimest, kui Walesis Senghenyddi kivisöekaevanduses toimus plahvatus.
 31. oktoober – USA-s Indiana osariigis Indianapolises alustasid ühistranspordi töölised streiki, mistõttu peatus linnas ühistransport ja puhkesid meeleavaldused, kui streigimurdjad püüdsid ühistransporti uuesti käima panna.

 November 
7.–10. november – sööstis teadaolevalt kõige laastavam, halvavam ja ohvriterohkem orkaaniline lumetorm üle Suure järvistu.

 Detsember 
12. detsember – Firenzes leiti kaks aastat varem Louvre'ist varastatud Leonardo da Vinci "Mona Lisa".
21. detsember – USA ajalehes New York World ilmus ajaloo esimene teadaolev ristsõna.
 24. detsember – USA-s Michigani osariigis Calumetis ülerahvastatud jõulupeol puhkenud paanikas ja rüseluses hukkus 73 inimest.

 Sündmused Eestis 
6. märts (vkj 21. veebruar) – Vene keisririigis, kaasa arvatud Eestis, toimusid pidustused Romanovite dünastia valitsemise 300. aastapäeva tähistamiseks.
 11. mai – Eestis toimus esimene maratonijooksuvõistlus: Paldiskist Tallinna lähedale kulgenud raja pikkus oli 40,2 km, võistluse võitis Peterburist pärit Pjotr ŠubinESBL veebis (vaadatud 29.12.2014).
 1. juuni – Tallinnas toimusid seltsi Lootus aias Eesti esimesed kümnevõistlused.
 14. juuli – Eduard Hiiop püstitas esimese eestlasena kergejõustikus rekordi (tollal Venemaa rekord), kui ta hüppas hoota kaugust 3.02.
 28. juuli – Poolas Breslaus lõppesid maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, kus eestlastest oli parim esikoha saanud Georg Baumann.
31. august (vkj 18. august) – tööd alustas Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts.
1. september (vkj 19. august) – asutati Eesti Kirjanduse Seltsi kodu-uurimise toimkond.
 1. september – maadleja Jaan Jaago võitis Peterburis elukutseliste arvestuses maailmameistrivõistlused maadluses.
 6. september (vkj 24. august) – avati uus Estonia teatrimaja Tallinnas ("Hamleti" lavastusega).
 11. september – Tartus avati Ernst von Bergmanni mälestussammas.
 Oktoobris-novembris valmisid Tallinnas Bekkeri ja Vene-Balti laevatehastes esimesed sõjalaevad; ühtlasi jätkus ka tehaste endi ehitamine.
 14. september (vkj 1. september) – Tartus avati Aleksander I sild.
 17. november – tegevuse lõpetas Tartu spordiselts Tervis.
 19. detsember – Tartut külastas Kuuba maleäss Jose Raul Capablanca, kes pidas siin 28 simultaanmängu.
Tallinnas Nõmmel hakati rajama nn Peetri aedlinna (Pääsküla).

 Sündinud 

2. jaanuar – Aleksander Raid, eesti tõlkija
6. jaanuar – Edward Gierek, Poola poliitik
6. jaanuar – Loretta Young, USA näitleja
9. jaanuar – Richard Nixon, USA poliitik
10. jaanuar – Gustáv Husák, Tšehhoslovakkia poliitik
25. jaanuar – Witold Lutosławski, poola helilooja ning dirigent
29. jaanuar – Victor Mature, USA näitleja
30. jaanuar – Amrita Sher-Gil, Ungari-India kunstnik
4. veebruar – Rosa Parks, USA aktivist 
6. veebruar – Mary Leakey, Briti arheoloog 
14. veebruar – Alfred Frants, eesti lauatennisist
15. veebruar – Leonid Saar, eesti korv- ja jalgpallur ning jäähokimängija
21. veebruar – Benjamin Bloom, USA psühholoog ja pedagoog
25. veebruar – Gert Fröbe, saksa filminäitleja
27. veebruar – Paul Ricœur, prantsuse filosoof
 27. veebruar – Irwin Shaw, USA kirjanik
13. märts – Paul Grice, inglise filosoof
13. märts – Sergei Mihhalkov, vene kirjanik
20. märts – Nikolai Stepulov, Eesti poksija 
 26. märts – Paul Erdős, Ungari päritolu matemaatik
26. märts – Salme Rootare, eesti maletaja
30. märts – Richard Helms, USA luureametnik
30. märts – Frankie Laine, USA laulja
31. märts – Etta Baker, USA kitarrist ja laulja
2. aprill – Ruudi Toomsalu, eesti kergejõustiklane ja spordipedagoog
4. aprill – Muddy Waters, USA bluusilaulja ja -kitarrist
22. aprill – Leida Sevruk, eesti tervisesportlane
25. aprill – Vladimir Potsepp, eesti sporditegelane
27. aprill – Elmar Kits, eesti maalikunstnik
30. aprill – Elmar Leonhard Tepp, eesti jalgpallur
1. mai – Paul D. MacLean, USA arst ja neuroteadlane
9. mai – Alo Suurna, eesti korvpallur
18. mai – Vincent Dole, USA arstiteadlane
23. mai – Toivo Õunap, eesti kergejõustiklane
29. mai – Olinde Kerge, eesti võrk- ja korvpallur
4. juuni – Johannes Hallik, eesti kergejõustiklane
8. juuni – Kuno Kõrge, eesti arstiteadlane
 10. juuni – Tihhon Hrennikov, vene helilooja
13. juuni – Arvo Mägi, eesti kirjanik
17. juuli – Roger Garaudy, prantsuse kirjanik ja filosoof
22. juuni – Alfred Skonberg, väliseesti sporditegelane
25. juuni – Jaan Aleksius, eesti motosportlane
8. juuli – Ilmar Raud, eesti maletaja
10. juuli – Salvador Espriu, katalaani kirjanik
13. juuli – Edgar Jõesaar, eesti jalgpallur ja sporditegelane
 14. juuli – Gerald Ford, USA poliitik
18. juuli – Red Skelton, USA koomik
8. august – Richard Triik, eesti motosportlane
 13. august – Makários III, Küprose vaimulik ja poliitik
 16. august – Menachem Begin, Iisraeli poliitik
18. august – Miliza Korjus, laulja
21. august – Viktor Rozov, vene näitekirjanik 
 22. august – Bruno Pontecorvo, itaalia päritolu füüsik
24. august – Velda Otsus, eesti näitleja
2. september – Oskar Cher, Eesti töölisliikumise tegelane
2. september – Izrail Gelfand, juudi päritolu matemaatik
 7. september – Villem Kapp, eesti helilooja ja pedagoog
12. september – Jesse Owens, USA kergejõustiklane
17. september – Mira Lobe, Austria lastekirjanik
18. september – Aksel Kuuse, eesti kergejõustiklane
29. september – Stanley Kramer, USA filmilavastaja ja produtsent
7. oktoober – Raimond Valgre, eesti helilooja ja muusik
10. oktoober – Claude Simon, prantsuse kirjanik
19. oktoober – Valev Uibopuu, eesti kirjanik
25. oktoober – Arved Paul, eesti vaimulik
2. november – Carmen Amaya, Hispaania flamenkotantsija ja laulja
2. november – Burt Lancaster, USA filminäitleja
3. november – Marika Rökk, ungari päritolu näitleja. tantsija ja laulja
5. november – Vivien Leigh, Briti teatri- ja filminäitleja
7. november – Albert Camus, prantsuse kirjanik ja filosoof; Nobeli kirjandusauhinna laureaat 1957
 10. november – Álvaro Cunhal, Portugali poliitik
10. november – Gert Helbemäe, eesti kirjanik
13. november – Lon Nol, Kambodža poliitik
21. november – Gunnar Kangro, eesti matemaatik
 22. november – Benjamin Britten, inglise helilooja
 1. detsember – Hilda Koni, eesti laulja
 6. detsember, Nikolai Amossov, südamekirurg
7. detsember – Kersti Merilaas, eesti luuletaja
 11. detsember – Jean Marais, prantsuse näitleja
 18. detsember – Willy Brandt, Saksamaa poliitik

 Surnud 

 10. märts – Harriet Tubman, ameerika abolitsionist
 31. märts – John Pierpont Morgan, ameerika pankur
 7. november – Alfred Russel Wallace, inglise loodusteadlane, geograaf ja antropoloog
 1. detsember – Juhan Liiv, eesti luuletaja
 12. detsember – Menelik II, Etioopia keiser

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Heike Kamerlingh Onnes
keemia – Alfred Werner
meditsiin – Charles Robert Richet
kirjandus – Rabindranath Tagore
rahu – Henri la Fontaine

 Viited