Los Angeles

Los Angeles (hispaania keeles Los Ángeles; sageli lühendatakse linna nime L.A.) on linn USA-s Vaikse ookeani idarannikul California osariigi lõunaosas. 2024. aasta hinnangul elas linnas ligi 3,88 miljonit inimest, mis teeb sellest rahvaarvult teise linna Ameerika Ühendriikides, jäädes alla vaid New Yorgile. Los Angelese linnastus ehk Suur-Los Angeleses üle 18,5 miljoni elaniku.

Linn paikneb suures osas Vaikse ookeani ääres, ulatudes osaliselt Santa Monica mägedesse ja põhjas San Fernando orgu ning piirnedes idas San Gabrieli oruga. Los Angeles katab umbes 1210 km² ning on Los Angelese maakonna halduskeskus ja suurim linn. See maakond on Ameerika Ühendriikide rahvarohkeim, seal elas 2022. aasta seisuga umbes 9,86 miljonit inimest. Los Angeles on külastatavuselt kolmas linn USA-s ning 2023. aastal käis seal üle 3,6 miljoni turisti.

Piirkonda asustas algselt Tongva põlisrahvas. Los Angeles rajati 4. septembril 1781 Hispaania kuberneri Felipe de Neve juhtimisel Tongva küla Yaanga kohale. 1821. aastal sai sellest pärast Mehhiko iseseisvumist osa Esimesest Mehhiko Keisririigist. 1848. aastal, pärast Mehhiko-Ameerika sõja lõppu ja Guadalupe Hidalgo rahulepingut, liideti Los Angeles Ameerika Ühendriikidega. Linn sai ametlikult omavalitsuseks 4. aprillil 1850, viis kuud enne California osariigiks saamist. 

Los Angelesel on mitmekesine majandus, millele tuginevad erinevad tööstusharud. Kuigi pärast koroonapandeemiat on paljud filmi- ja telestuudiod linnast lahkunud, on Los Angeles siiski üks olulisemaid Ameerika filmi- ja meelelahutustööstuse keskusi. Linnal on üks riigi kõige aktiivsemaid konteinerisadamaid.

2018. aastal ulatus Los Angelese metropoli piirkonna SKT üle 1 triljoni USA dollari, mis tegi sellest maailmas kolmanda suurima majandusega linna, jäädes alla vaid New Yorgile ja Tōkyōle.

Nimi
Linna esialgne nimi hispaania keeles oli El pueblo de Nuestra Señora la Reina de Los Ángeles del Rio de Porciúncula ('meie emanda inglite kuninganna küla Portiúncula jõe ääres'). Meie emanda inglite kuninganna all on mõeldud neitsi Maarjat.

pisi|Los Angelese kliimadiagramm
Ajalugu
Los Angelese rannikualal elasid indiaanlased juba aastatuhandeid tagasi.

Esimesed eurooplased jõudsid sinna 1542. Selle ekspeditsiooni organiseeris Uus-Hispaania asevalitseja Antonio de Mendoza ja seda juhtis Portugalis sündinud maadeavastaja Juan Rodriguez Cabrillo, kes kuulutas kogu tänapäevase Lõuna-California Hispaania valduseks. Kuid ta jätkas oma reisi ega rajanud sinna asulat.

Järgmistena sattusid sinnakanti alles 1769 California kuberner Gaspar de Portolá ja frantsiskaani misjonär Juan Crespí. Nad jõudsid praeguse Los Angelese kohale 2. augustil ja Crespí täheldas, et see paik sobib suure asula rajamiseks.

1771 rajas frantsiskaani munk Junípero Serra sinna peainglile pühale Gabrielile pühitsetud misjonimaja. Seda orgu nimetatakse tänapäeval San Gabrieli oruks.

4. septembril 1781 jõudsid sinna 44 kolonisti, kes panid aluse Los Angelese asulale. Need olid 11 meest, 11 naist ja nende 22 last. 22 täiskasvanud kolonisti seas oli 1 hispaanlane (Hispaanias sündinud), 1 kreool (Ameerikas sündinud), 2 neegrit, 8 mulatti, 9 indiaanlast ja 1 mestiits. 22 lapsest oli vähemalt 16 osalt neegriverd.

Asula oli kaua üsna väike, aga 1820. aastal elas seal juba 650 inimest. Küla asukohas on tänapäeval Pueblo Plaza ja Olvera tänav.

Mehhiko iseseisvus 1821 ja Los Angeles läks selle koosseisu nagu kogu California. Mehhikole kuulus asula kuni Mehhiko-USA sõjani, mille lõpetas 13. jaanuaril 1847 sõlmitud Cahuenga rahuleping. Lepingu alusel läks Põhja-California USA koosseisu ja selle põhjal moodustati 9. septembril 1850 California.

Linnaõigused sai Los Angeles aastal 1835.

Los Angelesse jõudis raudtee 1876. Naftat avastati sealkandis 1892 ja 1923. aastaks oli Los Angelesest saanud USA suurim naftatootja: seal toodeti veerand maailma naftast.

Rahvastik
Los Angeleses elas 2009. aastal 3 831 868 inimest. Los Angeles on New Yorgi järel USA suuruselt teine linn.

Valgenahalised ameeriklased moodustavad 49,5% linna elanikkonnast. Suurem osa eurooplastest põlvnevat rahvastikust oli järgmist päritolu (2006–2008):
 saksa 4,5% (170 483)
 iiri 3,9% (146 658)
 inglise 3,5% (129 684)
 itaalia 2,8% (100 145)
 vene 2,6% (98,737)
 poola 1,6% (59,774)
 prantsuse 1,2% (45,127)
 šoti 0,8% (28,931)
 rootsi 0,6% (23,227)
 šoti-iiri 0,6% (22,651)

Majandus

Los Angelese majandust juhivad rahvusvaheline kaubandus, meelelahutus, lennundus, tehnoloogia, nafta, mood, rõivad ja turism.

2008. aastal oli Los Angelese SKP 792 miljardit dollarit, millega oli linn maailmas kolmandal ja USA-s teisel kohal.

Sport
Los Angeles on korraldanud kahed olümpiamängud: 1932. ja 1984. aastal.

Linnas tegutsevad korvpalliklubid Los Angeles Lakers ja Los Angeles Clippers ning jäähokiklubi Los Angeles Kings.

Vaata ka
 Los Angelese Eesti Täienduskool
 U.S. Bank Tower
 Staples Center
 Los Angeles Memorial Coliseum
 Los Angelese politsei

Viited

Kirjandus
 Olev Remsu, "Toronto, New York, Los Angeles", Go Group 2008

 Välislingid 

 Los Angelese koduleht


Kategooria:California linnad