27. veebruar

27. veebruar on Gregoriuse kalendri 58. päev. Juliuse kalendri järgi 14. veebruar (1901–2099).

 Sündmused 
Eestis
1921 – Tartus toimusid Emajõel Eesti esimesed meistrivõistlused murdmaasuusatamises. Distantsi pikkus oli 25 km ja Eesti meistriks tuli Arnold Veiss.ESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014)
1934 – lõppes nimekirjade vastuvõtmine VI Riigikogu valimisteks.
 1934 – Aleksander Lepik valiti Kuressaare linnapeaks.
1949 – Ertsma punkrilahing.
1955 – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu valimised. Ülemnõukogusse valiti 125 saadikut, kellest 89 olid kommunistliku partei liikmed või liikmekandidaadid.
1988 – asutati Eestirootslaste Kultuuri Selts.Eesti rahvaste raamat : rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Tallinn, 1999, lk. 155
1993 – Tallinnas Tõnismäel avati lugejatele Eesti Rahvusraamatukogu uus hoone.
1997 – president Lennart Meri tegi valitsuse moodustamise ülesandeks Mart Siimannile.
1998 – Tartu Ülikooli rektoriks valiti Jaak Aaviksoo.
1999 – Austrias Ramsaus toimunud suusatamise maailmameistrivõistlustel võitis Eesti suusataja Kristina Šmigun 30 km klassikastiilis sõidus pronksmedali.
2020 – Eestis anti teada esimesest koroonaviirusega nakatunust.

Maailmas
1477 – paavst Sixtus IV kinnitas oma bullaga Uppsala Ülikooli asutamise.
1594 – Prantsusmaa kuningaks krooniti Henri IV.
1693 – Londonis ilmus maailma esimene naisteajakiri The Ladies' Mercury.
1700 – William Dampier avastas Uus-Britannia.
1767 – Hispaania pagendas jesuiidid.
1800 – Alessandro Volta leiutas patarei.
1801 – USA pealinna Washingtoni valitsemine usaldati Ameerika Ühendriikide Kongressile.
1827 – Ameerika Ühendriikides New Orleansi linnas toimus esimene Mardi Gras' karneval.
1844 – Dominikaani Vabariik kuulutas end Haitist sõltumatuks.
1861 – Vene sõjavägi avas meeleavaldajatele Varssavis tule, korraldades tapatalgud.
1881 – Suurbritannia sai lüüa Esimese buuri sõja otsustavas Majuba Hilli lahingus.
1900 – Suurbritannias asutati Labour Representation Committee, millest kasvas hiljem välja Leiboristlik Partei.
1900 – Saksamaal Baieris asutati jalgpalliklubi Müncheni Bayern.
1905 – pühitseti sisse kolmandat korda ehitatud Berliini toomkirik.
1920 – USA lendur Rudolph William Schroeder ületas esimesena lennukiga 10 000 meetri kõrguse.
1925 – Saksamaal Münchenis taasasutati Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei. Esimest korda pärast vanglast vabanemist esines kõnega Adolf Hitler.
1932 – James Chadwick kirjeldas ajakirjas Nature avaldatud artiklis neutronit.
1933 – Saksamaa pealinnas Berliinis süüdati Riigipäevahoone (parlamendi) hoone. Natsionaalsotsialistid süüdistasid tulekahju põhjustamises kommuniste, eelkõige Kominterni esindajaid.https://www.dhm.de/lemo/kapitel/ns-regime/etablierung-der-ns-herrschaft/reichstagsbrand.html
1939 – Suurbritannia ja Prantsusmaa tunnustasid Francisco Franco valitsust Hispaania seadusliku valitsusena.
1945 – Teine maailmasõda: liitlaste pommirünnakutes purustati 80 protsendi ulatuses Mainzi linn Saksamaal.
 1945 – Teine maailmasõda: Liibanon kuulutas Jaapanile ja Saksamaale sõja.
1951 – Ameerika Ühendriikides jõustus põhiseaduse 22. parandus, millega piirati presidendi ametis olekut maksimaalselt kahe ametiajaga.
1963 – Valge revolutsioon: Iraani šahh Moḩammad Reẕā Pahlavī kehtestas dekreediga Iraanis naiste valimisõiguse.
1967 – Dominica lahkus Lääne-India Föderatsioonist ja sai Suurbritanniaga assotsieerunud riigi staatuse.
1974 – Ameerika Ühendriikides hakkas ilmuma nädalakiri People.
1976 – Lääne-Sahara poliitiline liikumine POLISARIO kuulutas välja Sahrawi Araabia Demokraatliku Vabariigi. Maroko uut riiki ei tunnistanud ja okupeeris selle põhjaosa.
2003 – Suurbritannias valiti uueks Canterbury peapiiskopiks Rowan Williams.
2004 – Jaapanis mõisteti aastal 1995 Tōkyō metroos toime pandud sariinirünnakute eest vastutavana surma sekti Aum Shinrikyo juht Shōkō Asahara.
2019 – puhkes 2019. aasta veredopinguskandaal.

 Sündinud 

1807 – Henry Longfellow, USA luuletaja
1823 – Joseph Ernest Renan, prantsuse kirjanik ja ajaloolane
1831 – Nikolai Ge, vene maalikunstnik
1861 – Rudolf Steiner, austria pedagoog ja filosoof, antroposoofia looja
1864 – Miko Ode (Jevdokia Kanniste), setu rahvalaulik
1866 – Georg Luiga, eesti ajakirjanik ja publitsist
1878 – Teodor Ussisoo, eesti pedagoog
1884 – Jaan Kruus, eesti sõjaväelane, kindralmajor
1887 – Pjotr Nesterov, vene sõjaväelendur
1887 – August Roosileht, eesti graafik
1900 – Valentin Tomberg, eesti filosoof ja teoloog
1902 – John Steinbeck, USA kirjanik
1904 – Juli Hariton, vene füüsik
1906 – Jaan Kiivit seenior, eesti kirikutegelane, EELK peapiiskop 1949–1967
1908 – Rudolf Põldmäe, eesti kirjandus- ja rahvaluuleteadlane
1910 – Peter De Vries, USA kirjanik
1915 – Olavi Virta, soome laulja
1917 – Laine Mesikäpp, eesti näitleja
1917 – John Connally, USA poliitik, Texase kuberner 1963–1969
1926 – Raimund Alango, eesti laulja
1928 – Leo Nigul, eesti loomakasvatusteadlane
1929 – Vilma Reinholm, eesti kunstiteadlane
1932 – Elizabeth Taylor, briti päritolu USA näitleja
1934 – Ralph Nader, USA poliitik ja tarbijakaitse aktivist
1937 – Urmo Känd, eesti rahvatantsujuht
1937 – Barbara Babcock, USA näitleja
1938 – Taimi Välba, eesti koorijuht
1938 – Hindrek Older, eesti põllumajandusteadlane
1947 – Gidons Krēmers, saksa-läti viiulikunstnik ja dirigent
1947 – Louis Clark, briti arranžeerija ja klahvpillimängija
1951 – Tõnu Kattai, eesti ooperi- ja operetiartist
1956 – Anne Veski, eesti parim laulja 
1959 – Heldur Meerits, eesti majandusteadlane
1960 – Angelina Semjonova, eesti näitleja
1962 – Adam Baldwin, USA näitleja
1962 – Grant Show, USA näitleja
1962 – Talvo Pabut, eesti lavastaja ja näitleja
1967 – Oliver Kruuda, eesti ettevõtja
1969 – Urmo Raus, eesti vitraažikunstnik
1974 – Jüri Kaver, eesti poliitik
1976 – Vitali Denissov, vene murdmaasuusataja
1978 – Emelie Öhrstig, rootsi murdmaasuusataja
1978 – Indrek Mändoja, eesti jalgrattur
1980 – Anu Mõistlik, eesti ajakirjanik
1981 – Josh Groban, juudi päritolu USA laulja
1984 – Antti Tuisku, soome laulja
1990 – Mari Klaup-McColl, Eesti kergejõustiklane

 Surnud 

1887 – Aleksandr Borodin, vene helilooja, keemik ja arstiteadlane
1936 – Ivan Pavlov, vene arstiteadlane ja füsioloog, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat 1904
1939 – Nadežda Krupskaja, vene revolutsionäär, NSV Liidu riigi- ja parteitegelane
1963 – Rajendra Prasad, India president 1950–1962
1977 – John Dickson Carr, USA kirjanik
1989 – Konrad Lorenz, austria loomapsühholoog, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat 1973
1993 – Lillian Gish, USA näitleja
2005 – Heino Gustavson, eesti ajaloolane
2015 – Boriss Nemtsov, Venemaa poliitik
2025 – Eenok Haamer, eesti luterlik vaimulik
 2025 – Boriss Spasski, vene maletaja

 Pühad 
 Dominikaani Vabariigi iseseisvuspäev (1844)
 Lääne-Sahara rahvuspüha (1976)
 Rahvusvaheline jääkarupäev
 Vana-Roomas Equirria – hobuste võiduajamised sõjajumal Marsi auks
 Venemaal erioperatsioonide vägede päev

 Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +8,5 °C (1989)
Tallinna miinimumtemperatuur –24,9 °C (1965)
Tartu maksimumtemperatuur +9,5 °C (1989)
Tartu miinimumtemperatuur –26,8 °C (1942)

 Viited 

Veebruar 27