20. sajand

pisi|Sarajevo paar minutit enne atentaati Franz Ferdinandile; seda 28. juunit 1914. aastal peetakse Esimese maailmasõja vallandumise daatumiks
pisi|20. sajand nägi mitmete sõltumatute rahvusriikide sündi Euroopas. Euroopa kaart aastast 1923
pisi|Manhattanil asuv Atlase skulptuur avati Rockefeller Centeris aastal 1937
pisi|II maailmasõda Euroopas 1942. aastal
pisi|Auschwitz II-Birkenau koonduslaager
pisi|HMS Malaya lahkub New Yorgi sadamast pärast torpeedorünnakust põhjustatud parandustöid 9. juulil 1941
pisi|Tuumapomm oli külma sõja aegne poliitriikide peamine heidutusvahend. Fotol on tuumapommi tekitatud "tuumaseen" Nagasaki kohal 9. augustil 1945, mis tõusis plahvatuse hüpotsentrist 18 km kõrgusele
pisi|Kazimir Malevitši suprematistlik õlimaal "Must ruut", mis tähistavat maalikunsti surma, 1915, 79,5×79,5 cm, Tretjakovi galeriis Moskvas
pisi|Nõukogude Liit ja selle poolt okupeeritud või selle kommunistliku režiimi mõjusfääris (vt raudne eesriie) olnud riigid Kuuba revolutsiooni ajal
pisi|Lennart Meri koos Balti riigipeadega 1998. aastal USA-s Pentagonis 
pisi|Balti keti 10. aastapäeva puhul välja antud Leedu postmargiplokk
pisi|Tammsaaret kujutav Eesti Vabariigi 25-kroonine rahatäht
pisi|Jugoslaavia lagunemine
20. sajand ehk XX sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kahekümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1901 ja lõppes 31. detsembril 2000.

See sajand mängis algset rolli industrialiseerimisele ning militariseerimisele järgnenud informatsiooni ja kommunikatsiooni ajastul, mil 1950.–1970. aastatel algas pärast tuumarelvastumiste, reaktiivmootorite ja kosmosevallutuste ajajärkusid digitaalne revolutsioon. 1980. aastate lõpus hakkas Euroopa Tuumauuringute Keskuse CERN-i uurimislabori juhtimisel välja kujunema hüpertekstikeelel HTML põhinev internet.

Sajandi esimeses pooles toimusid mitmekümne miljoni hukkunuga natsionalismist kantud ülemaailmsed sõjalised konfliktid: Esimene maailmasõda (28. juuli 1914 – 11. november 1918) ja Teine maailmasõda (1. september 1939 – 2. september 1945). Nõukogude Liidu militaarne okupatsioon Balti riikides kestis 1991. aastani, taasiseseisvunud Eesti Vabariigist viidi väed lõplikult välja alles aastal 1994.

 Sündmused 
1900. aastad
1901. aasta 22. jaanuaril suri Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna ja Briti India keisrinna Victoria, sellega katkes kuus aastakümmet kestnud Victoria ajastu.
1908 – Austria-Ungari annekteeris Bosnia ja Hertsegoviina.
1908. aasta 22. septembril kuulutas Bulgaaria tsaaririik end ülendades Osmanite riigist iseseisvaks.

1910. aastad
1912 – uppumatuks peetud ookeaniaurik RMS Titanic vajus merepõhja pärast kokkupõrget jäämäega 14. aprillil kell 02.20 laeva aja järgi.
1912. aasta 28. novembril kuulutas Sõltumatu Albaania välja iseseisvuse Osmanite riigist.
1913 – šveitslased Frédéric Boissonnas ja Daniel Baud-Bovy tõusid 2. augustil koos kohaliku jahimehe Chrístos Kákalosega esimeste teadaolevate inimestena Hellase kultuurist tuntud Kreeka kõrgeimale mäeharjale (Mýtikas 2918 m) Olümpose mäemassiivil Balkani poolsaarel.
1914–1918 – Esimene maailmasõda – üle 17 miljoni surnu, mis oli umbes 1% kogu tollasest maailma rahvaarvust.
1916 – Iirimaa kuulutas 24. aprillil pärast lihavõtteülestõusu välja vabariigi ja sõltumatuse Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi impeeriumist.
1917 – veebruarirevolutsioon ja bolševike võimuhaaramine Venemaal, Romanovite keiserliku dünastia kukutamine ja kommunistliku diktatuuri loomine.
1917 – Soome Vabariik kuulutas välja sõltumatuse Venemaa impeeriumist 6. detsembril.
1918 – Leedu Vabariigi (16. veebruar), Eesti Vabariigi (24. veebruar), Poola Vabariigi (11. november) ja Läti Vabariigi (18. november) sõltumatuste väljakuulutamised Nõukogude Venemaast.
1918 – iseseisvuse kuulutasid Nõukogude Venemaast lisaks välja Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia.
1918 – Tšehhia kuulutas välja sõltumatuse Austria-Ungari impeeriumist 28. oktoobril.
1918–1944 – eksisteeris Islandi Kuningriik paarisliidus Taaniga.
1919 – Lääne-Ukraina Rahvavabariigi ja Ukraina Rahvavabariigi ühendamise seadus võeti vastu 22. jaanuaril.

1920. aastad
1925–1939 – džässmuusika ja art déco kunstiaegkonna hiilgeaeg.
1929–1933 – ülemaailmne majanduskriis ehk suur depressioon.
1933 – Adolf Hitleri ja natsionaalsotsialistide võimuhaaramine Saksamaal.
1930. aastad
1938 – anšluss ehk Austria de facto annekteerimine märtsis Natsi-Saksamaa poolt.
1939 – 14. märtsil kuulutati Bratislavas välja iseseisev Slovaki Vabariik.
1939 – Adolf Hitler kuulutas Praha linnakindluses 16. märtsil välja Tšehhia alade Böömi- ja Määrimaa protektoraadi ehk anneksiooni.
1939–1945 – Teine maailmasõda – üle 60 miljoni surnut, mis oli 3% kogu tollasest maailma rahvastiku arvust.
1939 – Nõukogude Liit surus sõjaga ähvardades Balti riikidele peale baaside lepingu ning sisuliselt okupeeris need.

1940. aastad
1940–1945 – natsid pidasid Lõuna-Poola linna Oświęcimi lähedal Auschwitzi koonduslaagrit ja massihukkamiste krematooriumeid, kus suri kokku umbes 1,1 miljonit vangistatud holokausti ohvrit, kellest suurima enamuse moodustasid aškenazi juudid.
1944 – Island kuulutas 17. juunil välja vabariigi.
1945 – USA heitis Jaapani linnadele Hiroshima ja Nagasaki augustis enne Teise maailmasõja lõppemist tuumapommid. 
1947–1991 – kestis niinimetatud külm sõda ehk Moskva ja Lääne poliitiline ja majanduslik konflikt, mis vältis otsest sõjalist vastasseisu. 
1948 – loodi Iisraeli riik.
1949 – Hiina Rahvavabariigi, Saksa LV ja Saksa DV rajamine.

1950. aastad
1950–1953 – Korea sõda.
1952 – Ühendkuningriigi riigipeaks sai 6. veebruaril pärast oma isa kuningas George VI surma tulevane kuninganna Elizabeth II.
1953 – Džomolungma ehk Mount Everesti mäe tippu (kõrgeim Maal) jõudsid 29. mail esimeste inimestena Uus-Meremaa alpinist ja maadeuurija Edmund Hillary ja šerpa Tenzing Norgay.
1954 – New Yorgis suleti miljoneid emigrante näinud Hudsoni jõesuudmel asuv USA immigratsioonivärav ja föderaalne kontrolljaam Ellis Island saar.
1955. aasta 15. mail sõlmiti Austria valitsuse ja liitlaste vahel Riigileping, millega taastati Austria täielik iseseisvus ning edasine neutraalsus.
1955–1975 – Vietnami sõda
1956. aasta 23. oktoobrist 10. novembrini kestis Ungari ülestõus, mis oli rahvuslik spontaanne vastuhakk nõukogudemeelsele, kommunistide juhitud Ungari Rahvademokraatliku Vabariigi poliitikale.
1960. aastad
1961 – Juri Gagarin viibis esimese inimesena kosmoses.
1968 – NSV Liit koos sotsialistlike Poola, Ungari, Bulgaaria ja Saksa Demokraatliku Vabariigi vägedega tungis Tšehhoslovakkiasse ning surus maha Praha kevade.
1968 – New Yorgis lammutati moderniseerimise eesmärgil üks esimesi ja ilusamaid täiskõrguses beaux-arts'i stiilis kõrghooneid Singer Building (187 m).
1969 – Neil Armstrong astus esimese inimesena Kuu pinnale.
1970. aastad
1980. aastad
1989. aasta 23. augustil korraldati Eestis, Lätis ja Leedus ühine poliitiline massimeeleavaldus ehk Balti kett, mille eesmärgiks oli demonstreerida maailmale Baltimaade vabadustahet ning juhtida tähelepanu NSV Liidu ja Natsi-Saksamaa vahel poole sajandi eest sõlmitud Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokollidele.
1990. aastad
1990 – Ida- ja Lääne-Saksamaa taasühendati.
1990. aasta 11. märtsil kuulutas Leedu Vabariik välja taasiseseisvumise NSV Liidust.
1990–1991 – toimus lahesõda.
1991 – Nõukogude Liit lagunes ning Eesti (20. august) ja Läti (21. august) vabariik taasiseseisvusid; lisaks iseseisvusid Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Tadžikistan, Türkmenistan, Ukraina, Usbekistan, Valgevene ja Venemaa. 
1991. aasta 17. septembril võeti Eesti, Leedu ja Läti vastu ÜRO-sse. 
1991–2001 – Jugoslaavia sõjad: Kümnepäevane sõda (1991), Horvaatia iseseisvussõda (1991–1995), Bosnia sõda (1992–1995), Kosovo sõda (1998–1999), Preševo oru ülestõus (1999–2001) ning Makedoonia ülestõus (2001).
1992–2001 – Lennart Meri oli kaks ametiaega Eesti president.
1994. aasta 31. augustil viis end NSV Liidu õiglusjärglaseks kuulutanud Venemaa Föderatsioon viimased väed Eestist välja. 
1994. aasta 28. septembri öösel uppus vööriõnnetuse tõttu M/S Estonia parvlaev, mis oli teel Tallinnast Stockholmi; hukkus 852 inimest.
1994–1996 – Esimene Tšetšeenia sõda ehk Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vaheline relvakonflikt.
1997. aasta 31. augustil hukkus 36-aastane Walesi printsess Diana koos sõbra ja armastatu Dodi Fayediga autoõnnetuses Pont de l'Alma tunnelis Pariisis.
1997 – Tallinna vanalinn kanti UNESCO maailmapärandi nimistusse.
1999 – Teine Tšetšeenia sõda oli Venemaa Föderatsiooni alustatud sõjakäik, millega vallutati tagasi Tšetšeenia.

 Inimesed 
Konrad Adenauer
Neil Armstrong
Kemal Mustafa Atatürk
Leonid Brežnev
Fidel Castro
Jacques Chirac
Winston Churchill
Bill Clinton
Diana, Walesi printsess
Albert Einstein
Franz Ferdinand
Franz Joseph I
Francisco Franco
Juri Gagarin
Mahatma Gandhi
Charles de Gaulle
Mihhail Gorbatšov
Paul von Hindenburg
Hirohito
Adolf Hitler
Hồ Chí Minh
Ibn Saud
Nikita Hruštšov
Boriss Jeltsin
Juan Carlos I
Johannes Paulus II
John Fitzgerald Kennedy
Helmut Kohl
Jaan Kross
Mart Laar
Vladimir Lenin
Nelson Mandela
Lennart Meri
Benito Mussolini
Richard Nixon
Konstantin Päts
Ronald Reagan
Franklin Roosevelt
Jossif Stalin
Mao Zedong
A. H. Tammsaare
Margaret Thatcher
Lech Wałęsa
Wilhelm II
Woodrow Wilson

 Avastused, leiutised ja uuendused 
 1903 – lennuk
 1904 – auruturbiin
 1907 – helikopter
 1915 – keemiarelv
 1915 – leegiheitja
 1916 – tank
 1923 – buldooser
 1924 – magnetofon
 1925 – televisioon
 1928 – teler
 1928 – penitsilliin
 1939 – helikopter
 1939 – reaktiivmootor
 1940 – antibiootikumid
 1941 – arvuti
 1942 – tuumareaktor
 1945 – tuumarelv, aatomipomm
 1946 – elektronarvuti
 1947 – transistor
 1953 – termotuumarelv, vesinikupomm
 1954 – tuumaelektrijaam
 1954 – kalkulaator
 1957 – sputnik
 1960 – laser
 1972 – tomograaf
 1975 – personaalarvuti
 1976 – videokaamera
 1979 – CD-plaat
 1983 – mobiiltelefon
 1991 – internet
 1997 – kloonimine

 Kümnendid ja aastad 

1900. aastad: (1900), 1901, 1902, 1903, 1904, 1905, 1906, 1907, 1908, 1909

1910. aastad: 1910, 1911, 1912, 1913, 1914, 1915, 1916, 1917, 1918, 1919

1920. aastad: 1920, 1921, 1922, 1923, 1924, 1925, 1926, 1927, 1928, 1929

1930. aastad: 1930, 1931, 1932, 1933, 1934, 1935, 1936, 1937, 1938, 1939

1940. aastad: 1940, 1941, 1942, 1943, 1944, 1945, 1946, 1947, 1948, 1949

1950. aastad: 1950, 1951, 1952, 1953, 1954, 1955, 1956, 1957, 1958, 1959

1960. aastad: 1960, 1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966, 1967, 1968, 1969

1970. aastad: 1970, 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979

1980. aastad: 1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989

1990. aastad: 1990, 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999

2000

Kategooria:20. sajand
*20. sajand