Juuli 2004

Juuli 2004, sündmuste kroonika

 1. juuli 
 Iraagi Eritribunal pidas esimese istungi Saddam Husseini protsessis. 
 Katari kohus mõistis kaks Vene luureohvitseri Tšetšeenia iseseisvuslaste juhi Zelimhan Jandarbijevi mõrvamise eest 13. veebruaril 2004 25 aastaks vangi.  
 Mehitamata kosmoseaparaat Cassini-Huygens hakkas esimese kosmoseaparaadina tiirlema ümber Saturni. 
 Hongkongis toimus üle 200 000 osavõtjaga meeleavaldus, millel nõuti suuremat demokraatiat. Sellega märgiti 7 aasta möödumist võimu üleminekust Hiina Rahvavabariigile.

 9. juuli 
Narva Aleksandri Suurkirikus esietendus Roman Baskini lavastatud näidend "Orkestriproov" Federico Fellini filmi "Orkestriproov" stsenaariumi alusel.

 10. juuli 
Hiina pealinnas Pekingis sadas hilisõhtul paari tunni jooksul 73 millimeetrit vihma. Tekkis uputus. 6 maja varises kokku. 2 inimest jäi kukkuva elektriposti alla ja sai vigastada. Pekingi lennujaamas lükati edasi üle 200 lennu.
Kosovos Priština lähedal Lipljani külas tulistati õhtul haavlipüssist teenistuskohustuste täitmisel olnud Soome rahuvalvajaid. Neli sõdurit sai kergelt jalgadesse haavata. 
Leisel Jones (Austraalia) püstitas Austraalia olümpiakoondise katsevõistlusel maailmarekordi naiste 200 meetri rinnuliujumises 2:22.96.

 11. juuli 
Iisraelis Tel Avivis plahvatas kell 7 kohaliku aja järgi bussipeatuse lähedal metallpolte sisaldanud lõhkeseadeldis. Vähemalt 1 inimene sai surma ja 21 inimest sai haavata. Vastutuse plahvatuse eest võttis enda peale Palestiina rühmitus al-Aqsa Märtrite Brigaad. 
Iisraeli peaministri Ariel Sharoni sõnul lükkas Iisrael täielikult tagasi Rahvusvahelise Kohtu mittesiduva otsuse 9. juulist 2004, mille kohaselt Iisraeli poolt kaitseks Palestiina terroristide eest rajatud turvatara on ebaseaduslik ja see tuleb lammutada. 
Afganistanis Herāti vanalinnas plahvatas kell 9.30 kohaliku aja järgi prügikasti pandud pomm. Surma sai vähemalt 5 inimest (4 last ja 1 naine) ja vigastada 31 inimest.
2004. aasta Serbia presidendivalimised võitnud Boris Tadić vannutati Serbia presidendiks.
ÜRO peasekretär Kofi Annan nimetas ÜRO uueks saadikuks Iraagis Ashraf Jehangir Qazi.
Laulasmaa Hotellide esises rannamännikus esietendus Jaan Tätte näidend "Latern" Tõnu Kaljuste lavastuses.
Vormel 1 Briti Grand Prix' võitis Michael Schumacher.

 12. juuli 
2004. aasta Leedu presidendivalimised võitnud Valdas Adamkus andis Leedu presidendi ametivande.
Portugali uueks peaministriks sai Pedro Santana Lopes. 
Filipiinid teatasid, et viivad oma väed Iraagist välja.
Montenegro võttis kasutusele uued riiklikud sümbolid, sealhulgas uue lipu, millel on kuningas Nikola I Petrovići vapp.

 13. juuli 
Filipiinidele teel olnud endine malemaailmameister Robert Fischer peeti Jaapanis Tōkyō Narita rahvusvahelises lennujaamas kinni väidetavalt kehtetu USA passi tõttu ning hakati valmistuma tema väljasaatmiseks USA-sse. Ta oli tagaotsitav süüdistatuna Jugoslaavia-vastaste sanktsioonide rikkumises 1992. aastal.

 14. juuli 
Ajakirjas New Scientist teatati, et Stephen Hawking on muutnud oma seisukohta mustade aukude ja Hawkingi kiirguse kohta, ning kinnitab nüüd, et informatsioonil on võimalik mustast august väljuda. See lahendaks vastuolu kvantfüüsikaga.  
Iraagi linna Mosuli kuberner sai surma, kui rünnati tema sõidukit. 
Prantsusmaa president Jacques Chirac teatas, et Prantsusmaal toimub 2005. aastal Euroopa konstitutsioonileppe üle. 
Iraagi pealinna Bagdadi kesklinnas õhkis enesetaputerrorist pommi. 10 inimest sai surma.

 15. juuli 
Kambodža parlament otsustas pärast 11 kuud kestnud ummikseisu määrata Hun Seni uuesti peaministriks.
Iraagis Hadīthah' linnas plahvatas politseijaoskonna juures vahetuse üleandmise ajal lõhkekeha, mis oli arvatavasti autosse peidetud. Hukkus 10 inimest, kellest 4 olid politseinikud, ja veel vähemalt 30 inimest sai haavata.
USA Esindajatekoda võttis vastu resolutsiooni, mis mõistis hukka Rahvusvahelise Kohtu otsuse Iisraeli turvatara kohta.

 16. juuli 
Filipiinid alustasid oma relvajõudude väljaviimist Iraagist. 
Indias Tamil Nadu osariigis hukkus Kumbakonami Issand Krišna koolis tulekahjus vähemalt 80 last, 32 last viidi raskete vigastustega haiglasse. Tuli sai nähtavasti alguse köögist, kus valmistati lõunasööki 450 6–13-aastasele poisile ja tüdrukule.   
ÜRO tribunal mõistis Rwanda 1994. aasta genotsiidi õhutajana genotsiidis ja inimsusvastastes kuritegudes süüdi endise rahandusministri Emmanuel Ndindabahizi ning mõistis ta eluks ajaks vangi.

 2004-07