Maakond

Eestis on maakond 1. järgu haldusüksuse tüüp. Eestis on 15 maakonda.

 Praegused maakonnad 


LippVapp  Maakond  Pindala(km²)  Rahvaarv(2023)Rahvastik soo, vanuserühma ja maakonna järgi, 1. jaanuar. Haldusjaotus seisuga 01.01.2018  Rahvastiku­tihedus(in/km²) keskel|ääris|30px|Harjumaa lipp keskel|20px  Harju maakond  4327  638 076  147,46 keskel|ääris|30px|Hiiumaa lipp keskel|20px  Hiiu maakond  1032  8 474  8,21 keskel|ääris|30px|Ida-Virumaa lipp keskel|20px  Ida-Viru maakond  2972  133 358  44,87 keskel|ääris|30px|Jõgevamaa lipp keskel|20px  Jõgeva maakond  2545  27 739  10,90 keskel|ääris|30px|Järvamaa lipp keskel|20px  Järva maakond  2674  30 072  11,25 keskel|ääris|30px|Läänemaa lipp keskel|20px  Lääne maakond  1816  20 688  11,40 keskel|ääris|30px|Lääne-Virumaa lipp keskel|20px  Lääne-Viru maakond  3696  59 608  16,13 keskel|ääris|30px|Põlvamaa lipp keskel|20px  Põlva maakond  2165  24 036  11,10 keskel|ääris|30px|Pärnumaa lipp keskel|20px  Pärnu maakond  5419  87 418  16,13 keskel|ääris|30px|Raplamaa lipp keskel|20px  Rapla maakond  2765  34 038  12,31 keskel|ääris|30px|Saaremaa lipp keskel|20px  Saare maakond  2938  31 919  10,86 keskel|ääris|30px|Tartumaa lipp keskel|20px  Tartu maakond  3349  162 390  54,26 keskel|ääris|30px|Valgamaa lipp keskel|20px  Valga maakond  1917  28 114  14,67 keskel|ääris|30px|Viljandimaa lipp keskel|20px  Viljandi maakond  3420  45 637  13,37 keskel|ääris|30px|Võrumaa lipp keskel|20px  Võru maakond  2305  34 317  14,89

 Ajalugu 

1940. aastal oli Eestis 11 maakonda. Maakonnad likvideeriti Eesti NSVs 1950. aasta haldusreformiga. 1960. aastate haldusreformid jätsid varem arvukatest maarajoonidest alles 15, mis 1990. aastate algul nimetati ümber maakondadeks.

 Maakonnad ja vojevoodkonnad 17. sajandi algul 
Rootsi valdused:
 Harjumaa
 Järvamaa
 Läänemaa
 Virumaa

Poola valdused:
 Pärnu vojevoodkond
 Tartu vojevoodkond

Taani valdus:
 Saaremaa

 Maakonnad alates 1780. aastate haldusreformist kuni 1910. aastateni 
Eestimaa:
Tallinna/Harju kreis (saksa Kreis Harrien)
Paide/Järva kreis (saksa Kreis Jerwen)
Haapsalu/Lääne kreis (saksa Kreis Wiek, Kreis Wieck)
Rakvere/Viru kreis (saksa Kreis Wierland)

Liivimaa Eesti osa:
Pärnu kreis (saksa Kreis Pernau)
Tartu kreis (saksa Kreis Dorpat)
Viljandi kreis (saksa Kreis Fellin)
Võru kreis (saksa Kreis Werro)
Kuressaare kreis (saksa Oesel; Saaremaad loeti ka eraldi provintsiks, seal oli näiteks eraldi aadliomavalitsus kohaliku rüütelkonna näol)

 Maakonnad 1918–1940 
Harju maakond
Järva maakond 
Lääne maakond
Pärnu maakond 
Petseri maakond 
Saare maakond
Tartu maakond 
Valga maakond
Viljandi maakond
Viru maakond 
Võru maakond
1938. aasta Maakonnaseaduse § 1 kohaselt olid Vabariigi maakonnad: Harju, Järva, Lääne, Petseri, Pärnu, Saare, Viljandi, Tartu, Valga, Viru ja Võruhttps://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1938/04/27/4 Maakonnaseadus (RT 1938, 43, 405). Maakondade ehk kreiside piire seadusega ei muudetudhttps://dea.digar.ee/?a=d&d=revalschezeitung19380420.2.7 Anpassung der örtlichen Selbstverwaltungen an die neue Verfassung. Revalsche Zeitung, 20. April 1944, Nr. 87, S. 1..

 Maakonnad Eesti NSV-s 
Kuni 1944.aastani säilis Eesti NSV-s algne haldusjaotus. 
 1944. aastal liideti suurem osa Petseri maakonnast, Vene NFSV Leningradi oblastisse Petseri rajoon, hilisemasse Pihkva oblasti Petseri rajooni;
 1945. aastal liideti osa, Narva-tagused vallad Viru maakonnast Vene NFSV Leningradi oblasti Kingissepa rajooni;
 1946. aastal moodustati Hiiu maakond (1946–1950);
 1949. aastal moodustati Jõgeva maakond (1949–1950);
 1949. aastal jagati Viru maakond kaheks: idapoolsetest valdadest moodustati Jõhvi maakond (1949–1950), läänepoolsetest valdadest moodustati Viru maakond (1949–1950).

 Maakonnad 1991–... 
Eesti taasiseseisvumise protsessis, 1991. aasta 11. juulil võeti vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus kohaliku omavalitsuste terminite ja nimetuste korrastamise kohta, mille kohaselt kehtestati ametlikuks kasutamiseks Eesti Vabariigi maakondade nimetusedKohaliku omavalitsuse terminite ja nimetuste korrastamise kohta, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu seadlus, vastu võetud 11.07.1991

Taasiseseisvunud Eestis on uued maakonnad: Hiiu, Ida-Viru, Jõgeva, Lääne-Viru, Põlva ja Rapla. Enam pole Petseri maakonda (Petseri maakond on de facto Venemaa Föderatsiooni kontrolli all).

Vaata ka
 Eesti haldusjaotus
 Eesti valdade loend
 Eesti muinasmaakonnad

 Viited 


Kategooria:Eesti ajaloolised haldusüksused