Belize

Belize [bel'iiz] on riik Kesk-Ameerikas Kariibi mere ääres Yucatáni poolsaare kaguosas. Ta piirneb põhjas Mehhikoga ning läänes ja lõunas Guatemalaga. Vähim kaugus Hondurasest, mis paikneb kagu pool teisel pool Hondurase lahte, on 75 km.

Belize'i varasem nimi oli Briti Honduras. Praeguse nime on ta saanud Belize'i linna ja jõe järgi. Belize'i linn on riigi ainus linna mõõtu asula, põhiline sadam ja Briti Hondurase endine pealinn (aastani 1970). Hispaania keeles kasutatakse tavaliselt nimekuju Belice.

 Sümbolid 
Rahvuslill: must orhidee (Encyclia cochleatum) 
Rahvuspuu: mahagonipuu (Swietenia macrophilla) 
Rahvuslind: tuukan (Ramphastos solfurantus) 
Rahvusloom: taapir (Tapirello bairdii) 

 Haldusjaotus 
200px|vasakul

Belize on halduslikult jaotatud kuueks ringkonnaks, mis on omakorda jagatud 31 valimisringkonnaks. Suurimad linnad on Belize, San Ignacio, Belmopan, Orange Walk, Dangriga ja San Pedro.

 Ringkond  Pindala (km2)  Elanike arv (2009)  Halduskeskus Belize 4307  100 600  Belize Cayo 5196  79 100  San Ignacio Corozal 1860  37 300  Corozal Orange Walk 4636  49 400  Orange Walk Stann Creek 2554  34 500  Dangriga Toledo 4413  31 000  Punta Gorda

Majandus
CIA maailma faktiraamatu kohaselt on Belize'is Kesk-Ameerika suurim töötuse määr – 9,4%. 33,5% elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri.

Majanduses on valdav põllumajandus, toiduainetööstus ja turism. Ekspordist üle poole moodustavad suhkur ja banaanid.

Toledo ringkonnas asuvad naftavarud, kuid seniajani pole neid veel kaevandatud. Riigis on piirkonna kõige kallim elekter.

Sisemajanduse kogutoodang oli 2005 aastal 2,1 miljardit USA dollarit ja SKT elaniku kohta 7800 USA dollarit. Majanduse kasvutempo aastal 2005 oli 3,8%

 Loodus 
pisi|Great Blue Hole Belize'i Vallrahus
Pinnamood on tasane kuni kergelt künklik, välja arvatud Maya mäed (1122 m) sisemaal.

Kliima on troopiline, vahelduva niiskusega.

Taimkatte moodustavad troopilised vihmametsad, üksikud männisavannid ja sood ning rannikualadel kasvavad mangroovid.

Ranniku lähedal on arvukalt korallsaari. Belize'i Vallrahu on 290 km pikk ning seega läänepoolkera kõige suurem korallrahu.

 Rahvastik 
Rahvusrühmad jagunevad järgmiselt: kreoolid 39,7%, mestiitsid 33,1%, maajad 9,5%, garifunad 7,6%, indialased 2,1%, teisi 8,0%.

Belize'is räägitakse inglise, hispaania ja garifuna keelt, maaja keeli ja alamsaksa keelt.

 Religioon 
1980. aasta andmetel olid 62% elanikest katoliiklased, 12% anglikaanid, 6% metodistid, 4% mennoniidid, 3% adventistid, 2% nelipühilased, 1% Jehoova tunnistajad ja 2% mitteusklikud.

 Ajalugu 
pisi|Riigi mägises lääneosas asuv Xunantunich on iidne maiade asula
21. septembril 1981 iseseisvus Briti võimu alt.

Enne eurooplaste tulekut asus Belize'i aladel maiade tsivilisatsioon ning sellest ajast on säilinud paljud iidsed asulakohad (Altun Ha, Caracol, Cahal Pech, Xunantunich, Lamanai, El Pilar, Lubaantun).

Vaata ka
Belize'i kindralkuberneride loend
Suur Sinine Auk

Viited

Kategooria:Riigid
Kategooria:Ameerika maad
Kategooria:Rahvaste Ühenduse maad