1989

1989. aasta (MCMLXXXIX) oli 20. sajandi 89. aasta.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 

 7. jaanuar – suri Jaapani keiser Hirohito ja tema poeg Akihito krooniti Jaapani 125. keisriks.

 Veebruar 

 15. veebruar – Nõukogude Liit kuulutas, et kõik nende väeosad on Afganistanist lahkunud.

 Märts 

 17. märts – Itaalias Pavia linnas varises kokku 14. sajandil ehitatud Torre Civica torn.

 Aprill 

 9. aprill – Gruusias toimus Thbilisi veretöö.
 15. aprill – Suurbritannias Sheffieldis toimus Hillsborough' staadioni katastroof: rahvarüsinas hukkus 96 inimest.

 Mai 

 20. mai – Hiina kuulutas Tian'anmeni meeleavalduste tõttu Pekingis välja sõjaseisukorra.

 Juuni 

4. juuni – Tian'anmeni väljakul suruti maha üliõpilaste meeleavaldus (vt 1989. aasta Tian'anmeni meeleavaldused).
10. juuni – Hiina ja Taiwan avasid telefoni otseside.

 Juuli 

27. juuli – Christer Pettersson mõisteti süüdi ja sai eluaegse vanglakaristuse Rootsi peaministri Olof Palme tapmise eest 1986. aastal. Ta tunnistati hiljem õigeks ja mõrv jäi lahendamata.

 August 

 23. august – toimus Balti riike läbinud 600-kilomeetrine Balti kett.

 September 

 15. september – asutati Eesti vanim IT-ettevõte Baltic Computer Systems.

 Oktoober 

1. oktoober – esimese maailma riigina seadustas Taani samasooliste abielu.
 11. oktoober – rahvusvaheline konsortsium, mida juhib Texaco Inc, avastas kvaliteetset toornaftat Aafrika ranniku lähedalt.
25. oktoober – NSV Liidu Riigipank teatas rubla devalveerimisest.

 November 

9. november – lammutati Berliini müür.

 Detsember 
 2. detsember – Maltal kohtusid George H. W. Bush ja Mihhail Gorbatšov esimest korda silmast silma. Seda peetakse üheks külma sõja lõpu tähiseks.
 2. detsember – Malaia Kommunistlik Partei ning Malaisia ja Tai valitsused allkirjastasid Hat Yai rahulepingu,  mis lõpetas kommunistliku ülestõusu Malaisias.
 17. detsember – valmis esimene "Simpsonite" osa.
 28. detsember – Leedus hakkas esimesena Nõukogude Liidu liiduvabariikidest ametlikult kehtima mitmeparteisüsteem.

 Sündmused Eestis 
pisi|Vabariigi aastapäeva tähistamine Tartus
pisi|Balti kett Eestis
pisi|I ülemaailmsed eesti noorte päevad
 12. jaanuar – rahvaloenduse tulemuste järgi oli Eestis 1 565 662 elanikku, sh eestlasi vaid 61,5%.
14. jaanuar – taastati Eesti olümpiakomitee, juhtimine jagatud Arnold Greeni ja Atko Viru vahel.
18. jaanuar – ülemnõukogu kehtestas eesti keele riigikeelena.
21. jaanuar – Tartus toimus Sõltumatu Infokeskuse ja ERSP korraldusel foorum "Kuidas taastada Eesti iseseisvus".
17. veebruar – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium kuulutas 24. veebruari iseseisvuspäevaks.
 24. veebruar – Eesti Muinsuskaitse Selts, Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei ja Eesti Kristlik Liit esinesid üleskutsega Eesti kodanike komiteede asutamiseks, Eesti kodanike registreerimiseks ja Eesti Kongressi ettevalmistamiseks.
 24. veebruar – Pika Hermanni torni heisati taas sinimustvalge lipp.
28. veebruar – IME koondkontseptsioon anti valitsusele üle.
4.-5. märts – toimus Interliikumise 1. kongress.
9. märtsil – Tallinnas Harju tänaval mälestati rahvakogunemisega 1944. aasta märtsipommitamise ohvreid.
12. märts – loodi Eesti kodanike komiteede ajutine sidetoimkond.
 14. märts – interliikujad korraldasid Tallinnas, Kohtla-Järvel ja Tartus meeleavaldusi.
15. märts – ilmuma hakkas Rahvarinde häälekandja Vaba Maa.
20. märts – peamiselt Andres Tarandi algatusel kehtestati Eestis kohalik vööndiaeg.
 21. märts – Kadrinas asutati esimene Eesti kodanike komitee, aasta lõpuks oli neid loodud üle Eesti 131, lisaks 14 maakonnakomiteed.
25. märts – märtsiküüditamiste mälestamise raames asutati ka õigusvastaselt represseeritute liit Memento.
26. märts – NSV Liidu rahvasaadikute valimised Eestis, enim kohti sai Rahvarinne.
 31. märts – taasasutati korporatsioon Revelia.
15. aprill – Tartus toimus kolmas sõltumatu noortefoorum.
27. aprill – Tallinnas asutati Eesti Demokraatlik Tööerakond Vello Saatpalu juhtimisel.
 28. aprill – asutati Nõmme Eesti Kodanike Komitee.
30. aprill – 1. mai – toimus NSV Liidu ikestatud rahvaste koordinatsiooninõukogu kokkusaamine Loodil.
7. mai – asutati Eesti Maaliit. Selle kaasesimeesteks said Olev Saveli, Arvi Kallakmaa ja Villu Müüripeal.
 12. mai – Virumaal asutati esimene Eesti kodanike maakonnakomitee. 
13.-14. mai – toimus Eesti, Läti ja Leedu rahvarinnete esimene Balti Assamblee Tallinnas.
18. mai – ülemnõukogu otsus Eesti NSV üleminekust isemajandamisele 
 8. juuni – Eestis algasid 17. juunini kestvad I ülemaailmsed eesti noorte päevad. 
 25. juuni – Tahkurannas taasavati Konstantin Pätsi ausammas.
29.-30. juuni – Eesti Kristlik Liit jagunes poliitiliseks parteiks Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit ja mittepoliitiliseks ühenduseks Eesti Kristlik Ühendus.
6.-7. juuli – ajalehes Edasi ilmus intervjuu Edgar Savisaarega, milles viimane ründas teravalt kodanike komiteesid.
13. juuli – ilmuma hakkas Eesti esimene sõltumatu maakonnaleht Lääne Elu.
15. juuli – Balti rahvarinded otsustasid korraldada Balti keti.
8. august – ülemnõukogu võttis vastu otsuse haldusreformi läbiviimisest ning kohalike rahvasaadikute nõukogude valimise seaduse.
10. august – asutati Eesti Roheline Partei.
 17. august – 34 mõttekaaslast asutasid Raamatuühingu saalis Ühenduse RES PUBLICA.
23. august – Tallinnas toimus kolmas Hirvepargi miiting, samal ajal kogunes Eestist ligi 400 000 inimest Balti ketti.
26. august – NLKP Keskkomitee tegi ähvardava avalduse, mis sundis rahvarinnet loobuma teise Eestimaa Laulu korraldamisest.
21. september – loodi Eesti Vabariigi kodanike Tallinna komitee, mis hoogustas veelgi kodanike registreerimist Tallinnas.
22. september – ilmus ajalehe Eesti Ekspress esiknumber.
9. oktoober – ilmus ajalehe Äripäev esiknumber.
11. november – Tallinnas valiti Eesti vabariigi kodanike peakomitee. Selle juhiks sai Tunne Kelam.
 13. november – Eesti NSV Ülemnõukogu võttis vastu otsuse "Ajaloolis-õiguslikust hinnangust Eestis 1940. aastal toimunud sündmuste kohta".
 13. november – Kentmanni tänav Tallinnas sai tagasi oma ajaloolise nime. Vahepeal oli aastatel 1940–1941 ja alates 1944. aastast tänava nimi olnud Jaan Kreuksi tänav. Enne seda kaks aastat K. Pätsi tänav. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 272
 24. november – Tartus hakkas tegutsema põrandaalune noortele suunatud raadiojaam Sunlight, mille miilits peilingute abil lõpuks sulges.Eesti Ringhäälingumuuseum: Raadio kroonika
25. november – Eesti Töökollektiivide Liit otsustas toetada Eesti kongressi valimisi.
27. november – NSV Liidu ülemnõukogu tunnustas Balti riikide isemajandamist.
10. detsember – toimusid esimesed sõjajärgsed demokraatlikud kohalike omavalitsuste valimised Eestis.
 15. detsember – moodustati klubi Liberaalsed Reformistid.  
15. detsember – taasasutati Eesti Pank.
17. detsember – tegevust alustas Eesti Liberaalne Rahvaerakond.
20. detsember – tegevust alustas partei Eesti Vabad Demokraadid  .
31. detsember – likvideeriti Eesti NSV Riiklik Hariduskomitee ning tegevust taasalustas Eesti NSV haridusministeerium. See oli osa ulatuslikust valitsusreformist Eesti NSV-s.

 Sündinud 

9. jaanuar – Nina Dobrev, Kanada näitleja
12. jaanuar – Axel Witsel, Belgia jalgpallur
13. jaanuar – Triinu Kivilaan, eesti laulja (Vanilla Ninja)
17. jaanuar – Taisi Pettai, eesti laulja (Dynamint)
16. veebruar – Elizabeth Olsen, ameerika näitleja
18. veebruar – Mina Cvetković, Serbia modell
19. veebruar – Kaisa Pajusalu, Eesti sõudja
1. märts – Maria Listra, Eesti laulja
1. märts – Karl-Erik Taukar, Eesti laulja
2. märts – Toby Alderweireld, Belgia jalgpallur
4. märts – Tuuli Vahtra, Eesti maletaja
11. märts – Sandra Andresson, Eesti korvpallur
11. märts – Anton Yelchin, USA filminäitleja
13. märts – Joosep Susi, Eesti spordiajakirjanik
21. märts – Jordi Alba i Ramos, Hispaania jalgpallur
25. märts – Alyson Michalka, USA laulja ja näitleja
29. märts – Aleksandr Bernjakov, Eesti kikkpoksija
5. aprill – Lily James, inglise näitleja
12. aprill – Anastassia Šteinmiller, Eesti ujuja
20. aprill – Sergei Zenjov, Eesti jalgpallur 
29. aprill – Madis Sihimets, Eesti maadleja ja sumomaadleja

20. mai – Jevgenia Rõndina, Eesti sõudja
21. mai – Hal Robson-Kanu, Walesi jalgpallur
6. juuni – Jelena Petrova, Eesti ujuja
23. juuli – Daniel Radcliffe, briti näitleja ("Harry Potter")
28. juuli – Maris Visse, Eesti ujuja
29. juuli – Rando Randmaa, Eesti jääpurjetaja ja purjetaja
29. juuli – Grit Šadeiko, Eesti kergejõustiklane
4. august – Ingmar Jõela, eesti koreograaf ja teatrilavastaja
6. august – Julia Zuikova, Eesti vehkleja
15. august – Joe Jonas, ameerika laulja ja kitarrist bändis Jonas Brothers
16. august – Moussa Sissoko, Prantsusmaa jalgpallur
21. august – Hayden Panettiere, USA näitleja ja laulja
26. august – Heloise Guerin, Prantsuse modell
1. september – Bill Kaulitz, saksa laulja bändis Tokio Hotel
1. september – Tom Kaulitz, kitarrist bändis Tokio Hotel
14. oktoober – Mia Wasikowska, Austraalia näitleja
8. november – Morgan Schneiderlin, Prantsusmaa jalgpallur
30. november – Vladimír Weiss, Slovakkia jalgpallur

 Surnud 

2. jaanuar – Ivan Dratšov, Eesti võrkpallur ja võrkpallitreener
3. jaanuar – Lydia-Marie Kitsing, Eesti korv- ja võrkpallur
11. jaanuar – August Koern, Eesti poliitik
11. jaanuar – José Bustamante y Rivero, endine Peruu president
15. jaanuar – Kalju Kangur, Eesti luuletaja
19. jaanuar – Harri Erm, Eesti sporditegelane ja -pedagoog
23. jaanuar – Salvador Dalí, Hispaania maalikunstnik
29. jaanuar – Mihhail Tšulaki, Vene helilooja

5. veebruar – August Alekõrs, Eesti kohtunik

9. märts – Robert Mapplethorpe, Ameerika Ühendriikide fotograaf ja kunstnik
29. märts – Bernard Blier, Prantsuse filminäitleja

13. aprill – Virge Sõerde, Eesti sporditegelane
19. aprill – Daphne du Maurier, inglise kirjanik

24. mai – Ervin Vahemets, Eesti jalgpallur

3. juuni – Rūḩollāh Mūsavī Khomeynī, Iraani šiiitlik vaimulik (ajatolla) ja poliitik
10. juuni – Jüri Paenurm, Eesti auto- ja motosportlane
19. juuni – Betti Alver, eesti luuletaja

25. august – Jan Frenkel, Vene helilooja

4. september – Georges Simenon, Belgia kirjanik
20. september - Klavdija Plotnikova, viimane kamassi keele kõneleja
13. oktoober – Vladimir Roždestvenski, Eesti maletaja ja spordiajakirjanik
27. oktoober – Erni Hiir, Eesti luuletaja

14. detsember – Andrei Sahharov, füüsik, Nõukogude dissident, Nobeli rahuauhind 1975
14. detsember – Ants Eskola, Eesti näitleja
16. detsember – Silvana Mangano, Itaalia filminäitleja
22. detsember – Samuel Beckett, Iiri kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1969
25. detsember – Nicolae Ceaușescu, Rumeenia diktaator (hukati) 
25. detsember – Elena Ceaușescu, Nicolae Ceauşescu abikaasa (hukati)

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Norman Ramsey, Hans Dehmelt, Wolfgang Paul
keemia – Sidney Altman, Thomas Cech
meditsiin – Michael Bishop, Harold Varmus
kirjandus – Camilo José Cela
rahu – Tenzin Gyatso, 14. dalai-laama
majandus – Trygve Haavelmo

Viited

Kategooria:1989