Hape

Hape on keemiline aine, mis vesilahustes dissotsieerudes (lagunedes) annab lahusesse vesinikioone. Selle happeteooria on loonud Rootsi keemik Svante Arrhenius ja seda nimetatakse elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooriaks.

Protolüütilise teooria ehk Brønstedi-Lowry teooria järgi on hape keemiline aine, mis keemilise reaktsiooni käigus loovutab prootoni, ehk hape on prootoni doonor.

Lewise teooria ehk elektronteooria kohaselt on hape osake, mis käitub elektronpaari aktseptorina. Seega happel peab olema vaba orbitaal.

Omad puudused on kõigil kolmel teoorial. Neist kõige laiemalt kasutatakse protolüütilist teooriat. Arrheniuse teooria kõlbab ainult vesilahuste uurimiseks.

Happed
Tugevad happed, tugevamast nõrgemani:
Perkloorhape
 Lämmastikhape
 Väävelhape
Soolhape
 Vesinikjodiidhape
Vesinikbromiidhape

Karboksüülhapped
 Äädikhape (CH3COOH)
 Sidrunhape (C6H8O7)
 Sipelghape (HCOOH)
 Piimhape (CH3-CHOH-COOH)
 Askorbiinhape

Nukleiinhapped
 Desoksüribonukleiinhape (DNA)
 Ribonukleiinhape (RNA)

Vaata ka
Alus
pH
Prootonhape
Lewisi hape

 Hape