August Kitzberg

August Kitzberg (kuni 1863 August Kits, vestekirjanikuna kasutas varjunimesid Tiibuse Jaak Tiibus ja Tiibuse Mari; 29. detsember 1855 Laatre vald, Ruhja kihelkond, Volmari maakond – 10. oktoober 1927 Tartu) oli eesti kirjanik.

Sünniaja täpsustus
Halliste kihelkonna meetrikaraamatu järgi sündis August Kitzberg 17. detsembril 1855, mis on uue kalendri järgi 29. detsember 1855. Personaalraamatus on August Kitzbergi sünniaeg 27. detsember 1855. Kuigi tegu on ümberkirjutamisel sündinud eksitusega, pidas kirjanik ise oma sünnipäevaks just personaalraamatu kuupäeva ehk uue kalendri järgi 8. jaanuari 1856.

 Lapsepõlv 
pisi|Mälestustahvel puitelamul Tartus, kus aastail 1912–1927 elas August Kitzberg. August Kitzbergi tänav 1/3
Augusti lapsepõlv möödus Penuja vallas Saate külas Niitsaadul, kus elas nende (Kitse nime kandev) pere aastatel 1857–1871. Tema vend Jaan oli samas külas koolmeister. Kitzberg kirjutas Penuja valla kuulsaks oma raamatus "Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused".

Kui koolmeister Jaan valmistas õppevahendite konkursile esimese eestikeelse gloobuse ja sai selle eest auhinna, siis Halliste pastorile ei meeldinud, et eesti mats sellise au osaliseks sai, seetõttu pani ta Kitse nimele "berg" lõppu ja muutis s-i z-ks. Kuid Jaan Kitzberg oli rahul: ega nimi meest riku.

Vastuolude tõttu Penuja mõisniku Peeter Widriksiga ja majanduslikel põhjustel kolisid Kitzbergid Karksi kihelkonda Pöögle-Maiele, kus praegu asub Kitzbergi muuseum.

Kitzberg töötas 1873. aastast Pärnumaal Pornusel kihelkonnakohtu notari abilisena, hiljem aga Pornusel, Mornas ja Abjas kihelkonnakohtu notarina. Seejärel oli ta Pollil ja Pööglel vallakirjutaja, kuid vabanes venestuse tagajärjel kohast. Seejärel asus ta Viljandisse Viljandi Põllumeeste Seltsi ökonoomiks ja tegutses hiljemini Kuramaal ja Riias, kust lõpuks siirdus Tartusse.

Kitzberg suri 10. oktoobril 1927 Tartus ja maeti 14. oktoobril 1927 Tartu Raadi Maarja kalmistule.

 Looming 
Kitzbergi näidendites ja jutustustes esinevad Mulgimaale (Halliste ja Karksi) iseloomulikud inimtüübid: alates saunikuist kuni mõisnikeni (Abja mõisnik ja kihelkonnakohtunik, parun Stackelberg). Mulgimaa olud on andnud ainest ka tema humoristlikele külajuttudele.

Näitekirjanikuna kirjutas Kitzberg algul külalavade jaoks vähenõudlikke naljamänge, tuntumad neist on "Punga-Mart ja Uba-Kaarel" (1894) ja "Rätsep Õhk" (1903; aluseks külajutt "Rätsep Õhk ja tema õnneloos", 1892).

Pärast eesti kutselise teatri sündi sai temast üks eesti kunstiväärtusliku draamakirjanduse rajajaid. Vanemuise kutselise teatri avaetendus 1906. aastal oli Kitzbergi draama "Tuulte pöörises", järgnesid tragöödia "Libahunt" (1911; 1968 valmis ka film) ja draama "Kauka jumal" (1915).
"Libahunt"

 "Libahunt" (1969)
 ""Libahunt" teatris ja kriitikas" (valimik väljavõtteid "Libahundi" kohta kirjutatud artiklitest), koostanud ja kommenteerinud Ants Järv. Eesti Raamat. Tallinn 1979

pisi|Otto Krusten. August Kitzbergi šarž
 Valik muid teoseid 
Kitzberg on kirjutanud ka lastejutte ja -näidendeid, mälestusi ning vesteid (vestekirjanikuna kasutas ta varjunime Tiibuse Jaak Tiibus). 
 "Tiibuse Jaak Tiibuse kirjawahetus" (1919)
 "Valitud näidendid" (1943)
 "Külajutud" (1921–1923; 1971; 2002)

 "Piibelehe-Neitsi" (1969)
 "Libahunt. Kauka jumal" (1976)
 "Lastejutte" (1979; 2002)
 "Kuri kuningatütar" (1986)
 "Valik lühijutte ja näidendeid" (1997)
 "Piibelehe-neitsi ja teisi jutte" (2001)

 Pseudonüümid 
August Kitzberg avaldas oma kirjatöid paljude varjunimede all (üle 150). Tuntumad neist olid Tiibuse Jaak ja Pipramäe Tõnu. Muid pseudonüüme:
 A. Koldekivi
 Abram Haimekvitsh Perlstein
 Aliide Tiibus. stud. med.
 Copyright 1922 by Mary Tiibus, Vorbuse
 Eesti Kirjanduse Seltsi laekahoidja
 endine Balti Barun Maydem, nüüdne kaskodanik Maydem
 H. J. Goldstein
 Haimke
 Haimke J. Goldstein
 Halmke Josselowitsch
 Haimke Josselowitsch Goldstein
 Haimke Josselowitsch Rosenstein
 Hans
 Harju-Hans
 Harju-Hans, Sinu äritatud
 Hiiu-taat Hallpää
 Hi–Ha–He
 Ichkab Kalning
 Itsig Sockenschweiss
 Jaan Vaglaraud
 Kalja-Pärt
 Marie T
 Mäliküla Jaan Jassik
 parempoolne Wabbrigant
 Pipramäe Tõnu
 Pipramäe Tõnu Põld
 Põllu-vana
 Riia-Priidu
 sotsialdemokrat ja asutava kogu liige
 Tiibuse Jaak (Tiibuse Jaak Tiibus, üks märtür kiriku ja usu eest, kui teda nüüd peaks kohtu kätte antama)
 Tiibuse Mari
 Wabrigo märk (Kaits aamert, mul om päälelööja kah)
 Viraku-Märt
 Worbuse-Jaak
 Üks vana tuuletallaja

Tunnustus
 1924. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanikkude Ühingu auliikmeks.

 Mälestuse jäädvustamine 
pisi|August Kitzbergi sünnikohta tähistav rändrahn. "Siin Puldre alatarel sündis 29.XII. 1855. a. kirjanik August Kitzberg"
August Kitzbergi sünnikohta tähistab rändrahn.

Karksi-Nuias asub August Kitzbergi monument.

Karksi vallas asub ka August Kitzbergi tubamuuseum, mis on ainus Kitzbergi muuseum. 

Alates 1. septembrist 2008 kannab Karksi-Nuia gümnaasium Kitzbergi nime – August Kitzbergi nimeline Gümnaasium.

August Kitzbergi nimeline tänav asub Tartus, Kuressaares ja Tallinnas, Nõmme linnaosas.

Isiklikku
Tema poeg oli ajakirjanik Jaan Kitzberg.

 Viited 

 Kirjandus 
 Villem Alttoa. "August Kitzberg" (lühimonograafia). Sari Eesti kirjamehi. Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1960, 92 lk
 Villem Alttoa. "August Kitzberg" (suur monograafia). Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1960, 632 lk
 Luule Epner. "Kitzbergist Raudsepani: eesti näitekirjandus 1906–1940" (õpik). Koolibri. Tallinn 1997; 2. trükk 2002
 Ants Järv. "August Kitzbergi "Tuulte pöörises" 100". Eesti Keele Sihtasutus. Tallinn 2006

 Välislingid 


 Haud Tartu Maarja kalmistul

 Kitsbergi radadel
 Linda Kaljundi. August Kitzberg "Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused". EPL, 2. juuli 2010

Kategooria:Eesti kirjanikud
Kategooria:Eesti Ajakirjanike Liidu auliikmed
Kategooria:Sündinud 1855
Kategooria:Surnud 1927
Kategooria:Maarja kalmistule maetud