Aiandus

Aiandus ehk hortonoomia on taimede kasvatamine aia välimuse kujundamise eesmärgiga (iluaiandus) või köögivilja, puuvilja ja marjade kasvatamine toiduks.

 Aiandus Nõukogude Eestis ja hiljem 
Nõukogude perioodil levisid aedadesse mitmed taimed, mis varem olid vähem tuntud. Jäid ka vanad talulilled, kuid mõned liigid said Nõukogude ajal populaarseks, näiteks jaapani ebaküdoonia ja must aroonia, samuti levisid mägimänd, hõbekuusk ja sabiina kadakas.

Roosides oli varem eelistati vastupidavamaid pargiroose.  Nõukogude ajal said populaarseks peenraroosid ja väänroosid, näiteks sort 'Flammentanz'.

Nõukogude perioodil oli Eestis aed oluline endale toidutaimede kasvatamiseks, maall kasvatati neid ka müügiks, eriti oluline oli see sissetulekuallikana Lõuna-Eestis, kus Venemaa turg oli lähedal. Venemaale müüdi kõike, mida üle jäi, ja seda oli palju. Peipsi-äärsed elanikud teenisid kurgimüügiga Leningradi turul märkimisväärset tulu ja söödapeedi kasvatamisega saadi taskuraha. Mõned müüsid marju, aga linnaaedade inimesed müüsid valdavalt lõikelilli.

2020ndateks on aiandusest kujunenud pigem hobi ning aiast endast ilu- ja puhkeala nii maal kui linnas. Selle muutuse kõige silmatorkavam tunnus on suurte murualade levik. Nõukogude ajal neid sellisel kujul ei esinenud. Kasvatatavatest toidutaimedest kolmeks kõige olulisemaks peetakse, nagu varemgi, kartulit, kurki ja tomatit, kuid vähenenud on kasvatatavad kogused.

Vaata ka

 Räpina Aianduskool
 aianduse mõisteid
 aed
 Aiatark
 iluaiandus
 kasvuhoone
 köögiviljandus
 maastikuarhitektuur
 puuviljandus
 rahvusvaheline alasti aiatööde tegemise päev
 gerilja-aiandus
 Vorbuse pilpaküla
 Tartu hiinalinna aiamaad
 Tallinna lennujaama pilpaküla

 Viited 

Kirjandus
Tegeliku aianduse ja mesinduse käsiraamat I–III, 1934-1936. (Peatoimetaja Jaan Port, kaastöölised Karl Hinno, Otto Kramer, Elmar Leppik, Lilli Lepik, August Mätlik, Aleksander Prima, Aleksander Siimon, Jaan Soo, Karl Zolk, Gustav Randmaa.) Tartu: Loodus.