Venezuela

Venezuela (mööndav nimekuju Venetsueela) on riik Lõuna-Ameerikas. 

Venezuela piirneb põhjas Kariibi merega, kirdes Atlandi ookeaniga, läänes Colombiaga, lõunas Brasiiliaga ja idas Guyanaga.

 Riik 
Venezuela põhiseaduse alusel on Venezuela föderaalne presidentaalne vabariik. Tegelikult valitseb Venezuelas autoritaarne režiim.

 Riigipiir 
+Venezuela riigipiiri pikkusKülgnev riikRiigipiiri
pikkus (km)Colombia2341Brasiilia2137Guyana789
Venezuela rannajoone pikkus on 2800 km. Venezuelal on merepiir Grenadaga (160 km), Hollandiga (80 km) ja Trinidad ja Tobagoga (11 km).

 Lipp 
Venezuela lipp on kollasest, sinisest ja punasest väljast koosnev horisontaalne trikoloor. Lipu sinisele värviväljale on lisatud kaheksa valget viisnurkset tähte.

Lipu kollane sümboliseerib riigi rikkust ja uusi võimalusi. Sinine sümboliseerib vaprust ja Atlandi ookeani. Punane sümboliseerib iseseisvusvõitluse verevalamist Hispaania koloniaalaja vastu. Kaheksa tähte tähistavad Venezuela kaheksat provintsi.

 Vapp 
Kollase, sinise ja punase värvi horisontaalne kolmikvärv koos riigivapi kollase lindiga ülemisel serval ja kaheksa valge viisnurkse tähega poolkaar, mille keskel on sinine riba.

 Haldusjaotus 

Venezuela jaguneb 23 osariigiks, 1 liiduringkonnaks ja liidusõltkondadeks.
pisi|350px|Venezuela 1. järgu haldusüksused

Amazonase osariik
Anzoátegui osariik
Apure osariik
Aragua osariik
Barinase osariik
Bolívari osariik
Carabobo osariik
Cojedese osariik
Delta Amacuro osariik
Falcóni osariik
Guárico osariik
Lara osariik
LiidusõltkonnadMérida osariik
Miranda osariik
Monagase osariik
Nueva Esparta osariik
Pealinnaringkond
Portuguesa osariik
Sucre osariik
Zulia osariik
Táchira osariik
Trujillo osariik
Vargase osariik
Yaracuy osariik

 Loodus 
Venezuela kõrgeim tipp on 4978 meetri kõrgune Pico Bolívar, mis asub Andides, täpsemalt Sierra Nevada de Mérida mäeahelikus.

 Rahvastik 
Venezuelas elab 2024. aasta andmetel 28 405 543 inimest. Viimase kümne aasta jooksul on nende rahvaarv vähenenud 6,1% võrra. 

2025. aasta andmetel on 48% Venezuela elanikest nooremad kui 30 aastased. 88,4% elanikest elab linnalistes asulates. Keskmine oodatav eluiga on 74,5 aastat (meestel 71,5 aastat ja naistel 77,7 aastat). 

Hispaania keel on Venezuela ametlik keel ja seda räägib 98,2% elanikest. Ameerika põliskeeltel on nende piirkonnas ka ametlik staatus, isegi kui enamik neist on praegu ohustatud. Wayuu, pemoni keel ja Varao keel on Venezuelas enim räägitavad Ameerika põliskeeled.

 Suurimad linnad 
+Venezuela suurimad linnadKohtLinnElanike arv (2025)1.Caracas3 015 1102.Maracaibo2 432 4403.Valencia2 030 7904.Barquisimeto1 281 7305.Maracay1 270 3206.Ciudad Guayana991 388

 Asustus 
Venezuela on üks Ladina-Ameerika enim linnastunud riike; valdav enamus venezuelalasi elab põhjapoolsetes linnades, eriti pealinnas Caracases, mis on ühtlasi ka suurim linn. Umbes 93% elanikkonnast elab Põhja-Venezuela linnapiirkondades; 73% elab rannikust vähem kui 100 kilomeetri (62 miili) kaugusel. Kuigi peaaegu pool Venezuela maismaast asub Orinocost lõuna pool, elab seal vaid 5% venezuelalastest. Suurim ja tähtsaim linn Orinocost lõuna pool on Ciudad Guayana, mis on rahvaarvult kuues linnastu. Teised suuremad linnad on Barquisimeto, Valencia, Maracay, Maracaibo, Barcelona-Puerto La Cruz, Mérida ja San Cristóbal.

 Ajalugu 
Iseseisvumine
Seni Hispaania koloonia olnud Venezuela kuulutas end esimest korda iseseisvaks 1811. aastal. Algas Venezuela iseseisvussõda. Suveräänsus saavutati pärast võidukat Carabobo lahingut 1821. aastal ning kindlustati võiduga Maracaibo lahingus 1823. aastal.

Kuni 1830. aastani oli Venezuela Gran Colombia riigi osa.

Tänapäev
Venezuelas on aastaid kestnud poliitiline ja majanduskriis presidentide Chaveze ja Maduro sotsialistlike eksperimentide tõttu. 90% rahvast elab vaesuses, alatoitumus on üldlevinud, kaubandust iseloomustab tänapäeval defitsiit kõigest esmavajalikkust.

Valimised toimusid juulis 2024. Tingimusi kritiseeriti kõvasti. Valitsus keelas rahvusvaheliste vaatlejate sisenemise. Valitsuse kontrolli all olev valimisnõukogu kuulutas Maduro võitjaks, kuid opositsioon lükkas need väited tagasi. Opositsioon avaldas tulemused hääletuskeskuse kohta, mis oli siiani normaalne, samas kui valitsus keeldus seda tegemast. Toimusid protestid. Kinni peeti üle 2000 inimese. Opositsioonikandidaat asus varjupaika Hollandi saatkonda, seejärel Hispaania saatkonda ja läks seejärel pagulusseHispaania annab Venezuela opositsioonijuhile asüüli (ERR), 8. september 2024. Opositsiooniliider María Corina Machado läks peitu. 

On teateid laste vangistamisest ja piinamisest.Venezuela alaealiste poliitvangide kehadelt paistavad jõhkra vägivalla märgid (Postimees), 5. oktoober 2024 

2026. aasta 3. jaanuari hommikul raputasid Caracast plahvatused. Venezuela võimud teatasid USA rünnakust sõjaväe- ja tsiviilsihtmärkidele riigis. Kuulutati välja erakorraline seisukord. 
USA president Donald Trump kinnitas hiljem USA operatsiooni Venezuelas ja teatas oma Venezuela kolleegi Nicolás Maduro kinnipidamisest.Trump: Venezuela president Nicolas Maduro on kinni peetud ERR, 3. jaanuar 2026 
Trump teatas, et Maduro ja tema abikaasa lennutati Venezuelast välja.OTSEBLOGI ja VIDEOD | Võimult kukutatud Nicolás Maduro on USA sõjalaeva pardal teel New Yorki Delfi, 3. jaanuar 2026
USA justiitsminister Pam Bondi teatas sotsiaalmeedias, et Nicolás Madurole ja tema abikaasale Cilia Floresele on New Yorgi lõunaringkonnakohtus esitatud süüdistus narkokuritegudes. Trump on korduvalt ähvardanud rünnata sihtmärke Venezuelas, viidates vajadusele võidelda narkokaubandusega. Venezuela võimud usuvad, et USA tegevused on katse muuta riigi valitsust.
Trump teatas Maduro kukutamise järel, et USA hakkab esialgu ise Venezuelat juhtima.Trump: USA ei saada vägesid Venezuelasse, kui asepresident koostööd teeb ERR, 4. jaanuar 2026 „Me juhime riiki seni, kuni saame läbi viia turvalise, nõuetekohase ja kaalutletud ülemineku,“ ütles ta, vihjates okupatsioonile.Trumpi sõnul asub USA Venezuelat juhtima ja võtab üle riigi naftatööstuse Delfi, 3. jaanuar 2026

 Majandus 
Venezuela SKP oli 2024. aastal 120 miljardit USA dollarit. Iisrael on maailma suuruselt 66. majandus ning see on oma suuruselt võrreldav Keenia majandusega. Perioodil 2014–2024 vähenes Venezuela majandus 44% võrra. Vaadeldud perioodil on maailma majandus suurenenud 39% võrra.

Venezuela SKP elaniku kohta on 4 218 USA dollarit (2024). Venezuela riigivõlg moodustas 2024. aastal 164% riigi SKP-st, mis on isegi suurem kui Kreeka vastav näitaja.

Riigi suurim majandusharu on naftatööstus. Naftamaardlad paiknevad Maracaibo järve ja Venezuela lahe all. Venezuela on maailma 25. suurim naftatootja ja OPECi suuruselt kaheksas liige. Eksport moodustab 16,7% riigi SKP-st ja naftatooted moodustavad sellest umbes 95%. Venezuelas leidub ka mitmeid teisi maavarasid, mida kaevandatakse ja osaliselt ka töödeldakse - rauamaak, kivisüsi, boksiit, kuld, nikkel ja teemandid.

2023. aastal oli 71% venezuelalastest hõivatud teenindavas sektoris, 18% töötlevas tööstuses ja 11% põllumajanduses.

Töötute osakaal Venezuelas on 5,5%.

 Turism 
2024. aastal külastas Venezuelat 2,5 miljonit turisti, mis on 108% rohkem kui aasta varem.

Enim tuleb turiste Venezuelasse naaberriikidest, eriti Colombiast ja Brasiiliast, kes otsivad taskukohaseid ja maalilisi puhkusekohti. Lisaks on ka Euroopas kasvanud huvi Venezuela reiside vastu, seda eriti Hispaanias ja Itaalias. Aasiast on enim külastajaid tulnud Hiinast ja Jaapanist.

 Suurimad ettevõtted 
+Suurimad ettevõttedKohtEttevõtte nimiValdkondKäive (2024)1BANCO NACIONAL DE CRÉDITO, C.A., BANCO UNIVERSALpangandus1,48 miljardit dollarit2BANCO PROVINCIAL, S.A. BANCO UNIVERSALpangandus190 miljonit dollarit3PRODUCTOS EFE S.A.toiduainetööstus174 miljonit dollarit4BANCO DEL CARIBE, C.A., BANCO UNIVERSALpangandus132 miljonit dollarit5MERCANTIL SERVICIOS FINANCIEROS, C.A.finantsteenused130 miljonit dollarit6C.A. RON SANTA TERESA alkoholi tootmine117 miljonit dollarit

Vaata ka

 Venezuela jalgpallikoondis
 Hiina Vabariigi ja Venezuela suhted
 Santa Rosa de la Eminencia

 Viited 

Kategooria:Riigid
Kategooria:Ameerika maad