Arnold Rüütel

Arnold Rüütel (10. mai 1928 Pahavalla küla, Laimjala vald, Saaremaa – 31. detsember 2024) oli Eesti poliitik ja põllumajandusteadlane, VIII ja IX Riigikogu liige 1995–2001, Eesti president aastatel 2001–2006.

Nõukogude ajal oli ta 1977–1979 EKP Keskkomitee sekretär põllumajanduse alal ning 1983–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja.

Aastatel 1963–1969 oli ta Tartu Näidissovhoosi direktor ja 1969–1977 Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektor.

1994. aastal valiti ta Eesti Maarahva Erakonna esimeheks. 1999. aastal sai EME-st Eestimaa Rahvaliit. Rüütlist sai 2000. aastal erakonna auesimees ning ehkki ta presidendiameti ajaks erakonnast välja astus, taastati tema liikmesus ja auesimehe staatus pärast presidendi ametiaja lõppu. Auesimeheks jäi ta ka pärast Rahvaliidu muutumist Eesti Konservatiivseks Rahvaerakonnaks (2012), millest ta lahkus alles 2024. aastal.

Arnold Rüütel on olnud Eesti Looduskaitse Seltsi ja Forseliuse Seltsi esimees ning juhtinud ülemaailmse Rohelise Risti Eesti rahvuslikku organisatsiooni. Ta oli 20. Augusti Klubi ja Eesti Rooma Klubi liige ning mitme seltsi auliige.

Elulugu
Arnold Rüütel sündis 10. mail 1928 Laimjala vallas Saaremaal õigeusuliste eestlaste Feodor ja Juuli Rüütli perekonnas. Ta ristiti õigeusu kirikusARNOLD RÜÜTEL ONLINE: Vastused küsimustele, epl.delfi.ee, 27.9.2001..

Aastatel 1946–1949 õppis ta Jäneda põllumajandustehnikumis, kus kirjutas 17. oktoobril 1946 avalduse Üleliidulise Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu liikmeks astumiseks. Pärast põllumajandustehnikumi lõpetamist töötas ta Saaremaa TSN Täitevkomitee põllumajandusosakonna Kuressaare agrojaoskonna vanemagronoominaArnold Feodori p. Rüütel, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 142. Hiljem oli Tartu Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tööstuskooli õpetaja.

Seejärel sai temast Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi katsebaasi peazootehnik ja seejärel direktor. Tartu näidissovhoosi direktori ametis olles lõpetas töö kõrvalt 1964. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal.
pisi|vasakul|Rüütel 1978. aastal Vana-Antsla pargis tamme kõrval. Esireas Johannes Käbin (EKP Keskkomitee 1. sekretär), Elmo Saar (Antsla ST direktor) ja Rüütel (tollal EKP Keskkomitee sekretär). Tagareas alates tammest: Endel Saia (EKP Võru Rajoonikomitee 1. sekretär), Aare Lang (Antsla ST parteisekretär ja õpetaja)
1969. aastal valiti ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektoriks, kellena ta lisaks juhi igapäevaste kohustuste täitmisele tegeles ka teadustööga.

Töö kõrvalt on Rüütel tuntud ka avaliku elu tegelasena, olles aastaid olnud loodushoidu ja -kasvatust propageeriva Eesti Looduskaitse Seltsi esimees ning hariduselu edendava Forseliuse Seltsi esimees. Ta asutas ühiskondlikel alustel tegutseva Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi, mis on oma eesmärgiks seadnud Eesti peamiste arengufaktorite uurimise.

Arnold Rüütel oli ka Rahvusvahelise Rohelise Risti Eesti rahvusliku organisatsiooni president. See organisatsioon on eelkõige hea seisnud selle eest, et puhastada Eesti ala Nõukogude armee jäetud reostusest ja selle tagajärgedest ning hoida Eesti järeltulevatele põlvedele puhta ja loodussõbralikuna. Arnold Rüütel on olnud ka liikumise Hoia Eesti Merd esimees. See ühendus on oma hoole alla võtnud Eesti enam kui 3500 kilomeetri pikkuse rannajoone korrastamise ning seisab hea väikesadamate taastamise ja rajamise eest.

Haridus
1949 Jäneda Põllumajandustehnikum
1964 lõpetas töö kõrvalt Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal
1972 põllumajandusteaduste kandidaat
1991 kaitses Venemaal põllumajandusdoktori väitekirja

Ametikohad
1949–1950 Saaremaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee põllumajandusosakonna vanemagronoom 
1950–1955 armeeteenistus;
1955–1957 Tartu Põllumajanduse Mehhaniseerimise Kooli õpetaja
1957–1963 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi katsebaasi peazootehnik 
1963–1969 Tartu Näidissovhoosi direktor 
1969–1977 Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektor
1969 – Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi aseesimees 
1977–1979 EKP Keskkomitee sekretär põllumajanduse alal
1977 – Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär põllumajanduse alal ja EKP Keskkomitee büroo liige
1979–1983 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja
1983–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees pisi|Vaino Väljas ja Arnold Rüütel, 1988Foto: Jaan Künnap
1990 – oktoober 1992 Eesti NSV Ülemnõukogu (ja pärast selle ümbernimetamist Eesti Vabariigi Ülemnõukogu) esimees
1991–1992 Põhiseaduse Assamblee liige
1993–2001 Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi direktor
1994–1999 Eesti Maarahva Erakonna esimees
1999–2000 Eestimaa Rahvaliidu esimeespisi|Arnold Rüütel 2004. aastal Vasknarva piirivalvekordonis
2000–2001 Eestimaa Rahvaliidu auesimees
1995–2001 Riigikogu liige
1995–1997 Riigikogu aseesimees 
1995–1999 koalitsiooninõukogu esimees
1995–1999 Riigikogu Balti Assamblee Eesti delegatsiooni juht
1995–1999 Balti Assamblee Presiidiumi liige ja vaheaegadega esimees
8. oktoober 2001 – 9. oktoober 2006 Eesti president
2007. aastast Eestimaa Rahvaliidu auesimees, 2012–2024 Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna auesimees

Poliitiline tegevus
pisi|Arnold Rüütel esinemas ÜRO Peaassambleel, 2005
pisi|Arnold Rüütel Johannes Paulus II matustel,  2005
1946 astus ELKNÜ liikmeks. 
1964. aastal astus Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse.
1966–1971 oli ta EKP Keskkomitee liikmekandidaat.
1971. aastast oli ta EKP Keskkomitee liige.
1977. aastast oli ta EKP Keskkomitee sekretär.
1983. aastal valiti ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeheks. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII ja VIII koosseisu saadik ning Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.
20. veebruaril 1988 üle kantud televisioonikõnes kritiseeris ta Balti küsimuse ülestõstmist USA poliitikute poolt ning märkis muu hulgas: "Teatud osa välismaiste propagandakanalite ning ka mõnede Ameerika Ühendriikide poliitikategelaste poolt on viimasel ajal eriti teravalt üles tõstetud nn Balti küsimus. Selleks kasutatakse 70 aasta möödumist Oktoobrirevolutsiooni võidu tõttu võimalikuks saanud omariikluse väljakuulutamisest Baltimaades. Laialdaselt arutatakse tol ajal toimunud sündmusi, pannakse kahtluse alla 1940. aastal toimunud nõukogude võimu taaskehtestamine ning Nõukogude Liiduga liitumise seaduspärasus ning õiguslikkus, püütakse maha kriipsutada kõike pärastsõjajärgseil aastakümnetel meie vabariigi elus saavutatut. Siin on igal realistlikult mõtleval inimesel selge, et mingit tagasiteed kodanliku Eesti Vabariigi juurde ei ole ega saagi olla, sest see käiks ju vastu meie rahva praegustele olemuslikele majanduslikele ja sotsiaalsetele huvidele."Rüütli punakõnest pole salvestist, Eesti Päevaleht, 28.02.2006 
Hiljem samal aastal oli tal oma osa Eesti NSV suveräänsusdeklaratsiooni ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel (16. november 1988) ning ta kogus mujal maailmas tuntust selle deklaratsiooni kaitsjana konfliktis Nõukogude Liidu keskvõimudega.
1990. aasta märtsis sai Arnold Rüütel uue, varasematest oluliselt vabamate valimiste tulemusena moodustunud Eesti NSV Ülemnõukogu koosseisu liikmeks ning seejärel valis Ülemnõukogu oma esimesel istungil ta oma esimeheks. Rüütli kaastegevusel võttis Ülemnõukogu vastu otsuse "Eesti riiklikust staatusest", milles deklareeriti NSV Liidu riigivõimu ebaseaduslikkust Eestis selle kehtestamise momendist alates ja kuulutati välja üleminekuperiood Eesti Vabariigi taastamiseks.
Arnold Rüütel oli Eesti Vabariigi Ülemnõukogu viimane esimees, kuni selle volituste lõppemiseni ja vastvalitud Riigikogu ametisse astumiseni oktoobris 1992.
12. mail 1990 loodi Arnold Rüütli algatusel Tallinnas Balti Riikide Nõukogu, mis iseseisvusvõitluse seisukohalt etendas olulist osa Balti riikide ühisrinde loomisel.
20. augustil 1991 võttis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu vastu "Otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest".
17. septembril 1991 võeti Eesti Vabariik vastu ÜRO täieõiguslikuks liikmeks. Eestis veretult kulgenud pingeline võitlus iseseisvuse eest oli kandnud vilja. Arnold Rüütel oli nendel aastatel Eesti riigijuht ja etendas olulist osa rahva ja poliitiliste jõudude koondamisel ühise eesmärgi nimel.
1991. aastal esines Arnold Rüütel Eesti riigijuhina ÜRO Peaassambleel. 1992 tegi ta ettekande Rio de Janeiros ÜRO keskkonnakonverentsil.
1991–1992 oli Arnold Rüütel Eesti Vabariigi uut põhiseadust koostanud Põhiseaduse Assamblee liige.
1992 kandideeris ta Eesti Vabariigi presidendi ametikohale, kogudes esimeses voorus 43% valijate häältest.
1995. aastal valiti ta rekordarvu häältega Riigikogu liikmeks, seejärel Riigikogu aseesimeheks.
1994–2000 oli Arnold Rüütel Eesti ühe suurema liikmeskonnaga partei Maarahva Erakonna esimees. 1999. aastast kannab partei nimetust Eestimaa Rahvaliit.
1995 valiti Arnold Rüütel Riigikogu Balti Assamblee delegatsiooni juhiks ja Balti Assamblee Presiidiumi esimeheks vaheaegadega kuni aastani 1999.
21. septembril 2001 valis valijameeste kogu Arnold Rüütli Eesti Vabariigi presidendiks.
Vabariigi presidendi ametisse nimetamise tseremoonia toimus Toompea lossis 8. oktoobril 2001.
14. augustil 2006 esines Arnold Rüütel Eesti Keskerakonna erakorralise volikogu ees ning vastas küsimustele. Ta andis nõusoleku kandideerida valijameeste kogus teiseks ametiajaks Eesti Vabariigi presidendiks. Volikogu valis 94 häälega erakonna presidendikandidaadiks Arnold Rüütli. Ene Ergma sai kolm ja Toomas Hendrik Ilves kaks häält.
23. septembril 2006 valimiskogus Eesti Vabariigi presidendiks kandideerinud Arnold Rüütel kogus 162 häält Toomas Hendrik Ilvese 174 hääle vastu ega osutunud valituks.
9. oktoobril 2006 andis ta oma volitused presidendina üle Toomas Hendrik Ilvesele.
28. märtsil 2007 kiitis Eestimaa Rahvaliidu juhatus heaks tema avalduse, milles ta soovis astuda uuesti erakonda, ja nimetas ta ühtlasi erakonna auesimeheks. Seda ametit pidas ta ka aastatel 2000–2001. Auesimeheks jäi Rüütel ka pärast Rahvaliidu liitumist Eesti Rahvusliku Liikumisega, mille käigus kujunes parteist Eesti Konservatiivne Rahvaerakond"EKRE auesimees Rüütel: Madisoni ümber tekitati probleem kunstlikult" ERR, 04.03,2015.
2016. aasta presidendivalimiste ajal kutsus üles valima presidendiks Mart HelmetPresident Arnold Rüütli pöördumine: kutsun üles valima järgmiseks Eesti presidendiks Mart Helme!, Uued Uudised, 23.09.2016.
 26. juunil 2024 astus välja Eesti Konservatiivsest RahvaerakonnastArnold Rüütel lahkus EKRE-st, ERR, 26.06.2024.

Ühiskondlik tegevus
pisi|Arnold RüütelFoto: Presidendi Kantselei arhiiv/
pisi|Arnold Rüütel 2005. aastal
1981–1988 Eesti Looduskaitse Seltsi esimees; 1989 Eesti Looduskaitse Seltsi auliige 
1989–2002 B. G. Forseliuse Seltsi esimees; 2002 B. G. Forseliuse Seltsi auesimees
1993 asutas Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi
1993–2001 ülemaailmse Rohelise Risti Eesti rahvusliku organisatsiooni president 
1993–2001 liikumise Hoia Eesti Merd esimees, 2002 auesimees
 1994 20. Augusti Klubi liige
 1999 MTÜ Konstantin Pätsi Muuseum liige
 2002 Tallinna Botaanikaaia Sõprade Seltsi liige

Teadustegevus
Eesti Põllumajandusakadeemia rektorina töötades tegeles Rüütel intensiivselt teadustööga. Ta on uurinud piimakarja suurfarmide tehnoloogiat ja ökonoomikat.

Riigijuhtimisega paralleelselt jätkas Arnold Rüütel teadustööd, kaitstes 1991. aastal põllumajandusdoktori kraadi. Ta on USA Bentley Kolledži audoktor, Eesti Põllumajandusülikooli emeriitprofessor, Helsingi Ülikooli audoktor, Ukraina Põllumajandusteaduste Akadeemia välisliige, Napoli II ülikooli audoktor, Kasahstani L. N. Gumiljovi nimelise Euraasia Riikliku Ülikooli audoktor ja Püha Istváni ülikooli audoktor.

Tema sulest on Eestis ja välismaal ilmunud üle saja teadusliku töö.

1991. aastal esines Arnold Rüütel Eesti riigijuhina ÜRO Peaassambleel. 1992 tegi ta ettekande Rio de Janeiros ÜRO keskkonnakonverentsil. See konverents pani kogu maailmas aluse loodushoiu uuele etapile.

Tunnustus
 Autasud ja aunimetused 
pisi|Toomas Hendrik Ilves ja Arnold Rüütel 2011. aastal
 1976 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja243. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajatele Eesti NSV aunimetuste andmise kohta. EESTI NÕUKOGUDE SOTSIALISTLIKU VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU JA VALITSUSE TEATAJА, juuli 1976 Nr. 26 (546)
 1989 TTÜ suur teenetemedal "Mente et Manu" (nr 1)
 1991 Bentley College'i (USA) audoktor
 1991 Eesti Põllumajandusülikooli audoktor
 1993 Eesti Põllumajandusülikooli emeriitprofessor
 2002 Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi auliige
 2002 Helsingi Ülikooli (Soome) audoktor
 2002 Ukraina Riikliku Põllumajandusülikooli audoktor
 2002 Ülemaailmse Rotary liikumise teenetemärk
 2002 Rahvusvahelise Sõjaväespordi Komitee ordeni Suurpael
 2002 Andres Bello mälestusmedal nr 1
 2002 Napoli II ülikooli audoktor
 2002 Ukraina Põllumajandusteaduste Akadeemia välisliige, akadeemik
 2002 Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi auliige
 2002 Raoul Wallenbergi Sihtasutuse auliige
 2002 Šoti Klubi auliige
 2003 Kaitseliidu Valgeristi I järgu teenetemärk
 2004 Püha Istváni ülikooli audoktor
 2004 Kasahstani L. N. Gumiljovi nimelise Euraasia Riikliku Ülikooli audoktor
 2004 Jerevani Riikliku Ülikooli audoktor
 2005 Ülemaailmse Rotary liikumise aumärk
 2005 Läti Põllumajandusülikooli audoktor
 2006 Jõgevamaa vapimärk
 2007 aasta eurooplane
 2009 Tallinna vapimärk
2009 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler
2009 Kuressaare linna aukodanikKuressaare pärgas Aarne Miku aukodaniku tiitliga. Saarte Hääl, 16. juuni 2017.
2011 Aasta tervisesõber

Teenetemärgid
Eesti Vabariik
 2001 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
 2008 Riigivapi ketiklassi teenetemärk

Välisriigid
 Soome Valge Roosi Rüütelkonna Suurrist ketiga 2001
 Poola Vabariigi Valge Kotka ordeni Suurrist 2002
 Norra Kuningriigi Püha Olafi ordeni Suurrist 2002
 Ungari Vabariigi Teeneteordeni Suurrist 2002
 Luksemburgi Adolph de Nassau ordeni Suurrist 2003
 Portugali Prints Dom Henrique'i ordeni suurkett 2003
 Malta Vabariigi Teeneteordeni suurkett 2003
 Rumeenia Rahvuslik Teeneteorden ketiga 2003
 Bulgaaria Stara Planina Suurorden 2003
 Vene Õigeusu Kiriku Püha Sergi Radonežski orden 2003
 Küprose Vabariigi Makarios III ordeni suurkett 2004
 Itaalia Vabariigi Teeneteordeni Suure Risti kett 2004
 Islandi Vabariigi Hauka orden 2004
 Leedu Vabariigi Vytautas Suure ordeni kett 2004
 Slovakkia Vabariigi Valge Topeltristi esimese klassi orden 2005
 Läti Kolme Tähe ordeni Komandöri Suurrist 2005

 Nõukogude Liit
 1964 orden "Austuse märk"
 1971 Lenini orden
 1981 Rahvaste Sõpruse orden 1988 Tööpunalipu orden ("Трудовое Красное Знамя")

 Mälestuse jäädvustamine 
2025. aasta 4. juulil avati Presidendilossi roosiaias president Arnold Rüütli büst."Kadrioru lossi roosiaias seisab nüüd Arnold Rüütli büst" ERR, 4. juuli 2025

 Isiklikku 
pisi|Ingrid ja Arnold Rüütel 10. mail 2003, presidendi 75. sünnipäeval
pisi|Ingrid ja Arnold Rüütel 2009. aasta üldlaulupeol
Arnold Rüütel abiellus Ingrid Ruusiga 1958. aastal. Ingrid Rüütel on rahvamuusikateadlane. Neil on tütred Maris (1958) ja Anneli (1965).

Vaata ka
Arnold Rüütli publikatsioonide loend
Kadriorgia
1992. aasta Eesti presidendivalimised
1996. aasta Eesti presidendivalimised
Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel

 Märkused 
  – Kuni 1999. aastani kandis erakond nime Eesti Maarahva Erakond.
  – Kuni 8. maini 1990 kandis nime Eesti NSV XII Ülemnõukogu, seejärel Eesti Vabariigi Ülemnõukogu.

 Viited 

 Välislingid 

Kategooria:Eesti põllumajandusteadlased
Kategooria:Eesti Maaülikooli rektorid
Kategooria:Eestimaa Kommunistliku Partei Eesti Põllumajanduse Akadeemia organisatsiooni liikmed
Kategooria:Eesti NSV VII Ülemnõukogu liikmed
Kategooria:Eesti NSV VIII Ülemnõukogu liikmed
Kategooria:Eesti NSV IX Ülemnõukogu liikmed
Kategooria:EKP Keskkomitee büroo liikmed
Kategooria:Rahvaliidu poliitikud
Kategooria:Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitikud
Kategooria:Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed
Kategooria:NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
Kategooria:NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud‎
Kategooria:VIII Riigikogu liikmed
Kategooria:IX Riigikogu liikmed
Kategooria:Eesti presidendid
Kategooria:Tartu inimesed
Kategooria:Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Kategooria:Kaitseliidu Vanematekogu liikmed
Kategooria:Eesti Rooma Klubi liikmed
Kategooria:Eesti Maaülikooli agronoomiateaduskonna vilistlased‎
Kategooria:Eesti Maaülikooli audoktorid
Kategooria:Helsingi Ülikooli audoktorid
Kategooria:Riigivapi ketiklassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärgi kavalerid
Kategooria:Kolme Tähe ordeni kavalerid
Kategooria:Ordeni "Austuse märk" kavalerid
Kategooria:Lenini ordeni kavalerid
Kategooria:Tööpunalipu ordeni kavalerid
Kategooria:Rahvaste Sõpruse ordeni kavalerid
Kategooria:Eesti NSV teenelised põllumajandustöötajad
Kategooria:Tartu aukodanikud
Kategooria:Metsakalmistule maetud
Kategooria:Sündinud 1928
Kategooria:Surnud 2024