1802

1802. aasta (MDCCCII) oli 19. sajandi 2. aasta.

 Sündmused Eestis 
 3. mai (vkj 21. aprill) – Toimus Tartu Ülikooli taasavamisaktus.
 Kevadel kuulutati välja Liivimaa kubermanguvalitsuse patent, mille kohaselt talurahvas hakkas statsiooni ehk majutusmaksu edaspidi tasuma mitte viljas ja heintes nagu seni, vaid rahas ning riigile makstava pearaha võisid talupojad nüüdsest maksta ise (varem käis see mõisniku kaudu).
 3. juuni (vkj 22. mai) – Läbisõidul Tartust tutvus Venemaa keiser Aleksander I ülikooliga, keisrile pidas tervituskõne professor ja tulevane rektor Georg Friedrich Parrot.
 Juunis esitas Eestimaa maapäeval koos olnud Eestimaa rüütelkond eesotsas Jakob Georg Bergiga kava, mis nägi ette talurahva kaitseks seaduse koostamise.
 26. juuli (vkj 14. juuli) – Eestimaa rüütelkonna maapäev võttis vastu  talurahvaregulatiivi "Iggaüks...", millega talupoeg sai vallasvarale omandiõiguse ja talukoha põlise kasutamise õiguse jätkusuutlikul talupidamisel. Samuti otsustati asutada valla- ja kihelkonnakohtud.
 27. oktoober (vkj 15. oktoober) – Aleksander I kinnitas Eestimaa Aadlike Krediitkassa põhikirja.
 24. detsember (vkj 12. detsember) – Aleksander I kinnitas Tartu Keiserliku Ülikooli põhimääruse. 
Johann Christoph Petri avaldas kolmeköitelise saksakeelse raamatu "Eestimaa ja eestlased", kus ta tugevalt kritiseeris Balti kubermangudes valitsenud ühiskondlikke olusidEesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 111.

 Sündmused maailmas 
 ...

 Sündinud 
 11. jaanuar – Vassili Blagoveštšenski, vene publitsist ja pedagoog
 20. veebruar – Alexander Julius Klünder, baltisaksa päritolu Vene kunstnik
 26. veebruar – Victor Hugo, prantsuse kirjanik 
 13. märts – Friedrich Georg von Bunge, baltisaksa õigusteadlane, ajaloolane ja publitsist
 9. aprill – Elias Lönnrot, soome rahvaluulekoguja ja kirjanik
 13. aprill – Leopold Fitzinger, Austria zooloog
 14. mai – Horace Lecoq de Boisbaudran, prantsuse kunstnik ja kunstipedagoog
 25. mai – Johann Friedrich von Brandt, saksa loodusteadlane
 23. juuni – Pavel Nahhimov, Venemaa admiral
 28. juuni – Napoléon Peltzer, saksa tekstiilivabrikant, kes töötas Venemaal
 24. juuli – Alexandre Dumas vanem, prantsuse kirjanik
 5. august – Niels Henrik Abel, norra matemaatik
 25. august – Nikolaus Lenau, Austria luuletaja
 30. september – Antoine Jérôme Balard, prantsuse keemik
 7. oktoober – Heinrich Laakmann, Tartus tegutsenud saksa päritolu trükkal, kirjastaja ja raamatukaupmees
 26. oktoober – Miguel I, Portugali kuningas
 29. november – Wilhelm Hauff, saksa kirjanik
 30. november – Friedrich Adolf Trendelenburg, Saksa filosoof ja filoloog
 15. detsember – János Bolyai, Ungari matemaatik
 15. detsember – Jean-Daniel Colladon, Šveitsi füüsik ja insener
 17. detsember – Franz Karl

 Surnud 
 13. august – Peter Vitus von Quasdanovich, Austria sõjaväelane
 22. august – Franz Ulrich Theodor Aepinus, saksa ja vene füüsik, astronoom, matemaatik
 24. september – Aleksandr Radištšev, vene filosoof ja kirjanik
 24. oktoober – Lodovico Manin, viimane Veneetsia doodž
 17. detsember – Johannes Wiedewelt, taani skulptor
 27. detsember – Jens Juel, taani maalikunstnik

Viited

 1802