1918

1918. aasta (MCMXVIII) oli 20. sajandi 18. aasta.

 Sündmused Eestis 

 13.–14. jaanuar (31. detsember 1917 – 1. jaanuar 1918 vkj) – Maanõukogu otsustas kuulutada Eesti iseseisvaks kohe, kui Saksa vägede sissetungi oht muutub vahetuks. Maanõukogu otsusega otsustati moodustada välisdelegatsioon, mis hakkaks maailmale tutvustama Eesti olusid ning hankima ka rahvusvahelist tunnustust Maanõukogule.
  – 4. novembril 1917 loodud ning 3 päeva hiljem Tallinnas võimu haaranud Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee eesotsas Viktor Kingissepa ja Ivan Rabtšinskiga lõpetas tegevuse kõrgema täidesaatva organina.
13. jaanuar (vkj 31. detsember) – Paul Kulbuschist sai Tallinna ja kogu Eestimaa õigeusu kiriku piiskop. Tema uueks, pühitsetud nimeks saab Platon.
 20. jaanuar (vkj 7. jaanuar) – Tallinnas algas teine eesti sõjaväelaste kongress, mis kestis 26. jaanuarini.

 9. veebruar (vkj 27. jaanuar) – algasid valimised Eesti Asutavasse Kogusse.
 14. veebruar (vkj 1. veebruar) – Eesti ja Nõukogude Venemaa võttis kasutusele Juliuse kalendri asemel uue kalendri. See tõi kaasa selle, et 1. veebruar loeti 14. veebruariks. 31. jaanuarile 1918 järgnes kohe 14. veebruar 1918.
18. veebruar – Maanõukogu Vanematekogu otsustas kuulutada välja Eesti iseseisvuse, panna paika iseseisvusmanifesti alused ja moodustada selle kirjutamiseks komisjoni (Juhan Kukk, Jüri Jaakson, Karl Ast, Ferdinand Peterson).
19. veebruar – algas Vene Balti laevastiku evakuatsioon Tallinnast.
19. veebruar – Tallinnas Eesti Haritlaste Klubis toimunud Eesti poliitikute ja Maanõukogu Vanematekogu nõupidamisel moodustati Eestimaa Päästmise Komitee.
 23. veebruar – Pärnu teatri rõdult loeti avalikult ette Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest.
 24. veebruar – kuulutati välja Eesti Vabariik ja määrati ametisse eesti Ajutine Valitsus.
 25. veebruar – keskpäeval sisenesid Tallinna Saksa väeosad. Õhtuks lahkusid sadamast viimased Vene sõjalaevad.

 4. märts – Saksa vägede pealetung peatus Narva jõe joonel.

 5. aprill – Peterburi kubermangus elavate eestlaste delegatsioon esitas Tartu komandantuurile palve Saksa valitsuse kaitse alla saada.
 15. aprill – mindi üle suveajale.

 1. mai – Tartus avas äsjaasutatud kunstiühing Pallas esimese näituse.
 3. mai – Suurbritannia valitsus teatas de facto tunnustusest Eesti Maapäevale.
 4. mai – loodi Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna Osakond (ÜENÜTO).
 13. mai – Prantsusmaa valitsus teatas de facto tunnustusest Eesti Maapäevale.
 29. mai – Itaalia valitsus teatas de facto tunnustusest Eesti Maapäevale.

 18. juuni – hakkas ilmuma Tallinna Päevaleht.

 5. august – Tallinnas lõppesid Eesti teised meistrivõistlused kergejõustikus.
 8.-12. november –  üldstreik Tallinnas, kohalviibivate Saksa okupatsioonivõimude vastu
17. september – Tallinnas alustas tööd Eesti Tehnika Seltsi erikursused (hilisem Tallinna Tehnikum).

 11. november – Eesti Ajutine Valitsus taasalustas oma tegevust.
 11. november – asutati Eesti vabatahtlik riigikaitseorganisatsioon Kaitseliit. 
 11. november – Aleksander Hellat võttis Saksa okupatsioonivõimudelt üle Tallinnas politseivalitsuse asjaajamise ja varad politseimeistri abilt.
 12.  november – heisati Tallinna Raekojale rahvuslik trikoloor ja raekoja saali kogunes 1917. aasta suvel valitud linnavolikogu.
 13. november – võttis Aleksander Pallas üle Tallinnas linnaameti ning samal õhtul toimunud  Tallinna linnavolikogu istungil valiti ametisse uus Tallinna linnavalitsus.
 13. november  –  võtsid Eesti ajutise valitsuse volinikud Jüri Jaakson ja Peeter Põld üle Eestimaa provintsivalitsuse.
 15. november  – võtsid Jüri Jaakson ja Jaak Reichmann Eesti ajutise valitsuse esindajatena üle Tallinna ringkonnakohtu ja rahukohtud.
 15. november  – alustas endine Tallinna postkontori ülem Hindrek Rikand sideühenduste ülevõtmist.
 16. november  – võeti üle Tallinna tolliamet.
 19. november – Riias sõlmiti Üleandmise leping Eesti ajutise valitsuse ja Saksamaa peavoliniku vahel.
 24. november – lasti müügile esimesed Eesti Vabariigi postmargid.
 28. november – Punaarmee koos Eesti punaväelastega vallutas Narva (Vabadussõja algus).
 29. november – moodustati Eesti Töörahva Kommuun. Eesti kuulutas välja üldise sundmobilisatsiooni.

30. november – Eesti rahaühikuks sai Eesti mark, mis võrdus 100 penniga. Paralleelselt jäid käibima ka muud valuutad, nt tsaarirubla, duumarubla.

 8. detsember – Punaarmee vallutas Võru. Venemaalt jõudis Soome kaudu Eestisse Johan Laidoner.
 Asutati vabatahtlik abiorganisatsioon Ühistöö.
 16. detsember – moodustati Kalevlaste Malev.
 18. detsember – eraisikutel keelati raudteedel sõitmine.
20. detsember – Soomes moodustati Eesti Abistamise Peatoimkond.
 21. detsember – Punaarmee vallutas Tartu.
 23. detsember – loodi Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja ametikoht, kelleks nimetati polkovnik Johan Laidoner. Ernst Põdder määrati riigi sisekaitseülemaks.
27. detsember – loodi Eesti Vabariigi Riigikontroll.
 30. detsember – jäälõhkujal Suur Tõll jõudsid Tallinna esimesed Soome vabatahtlikud.

 Sündmused maailmas 

 Jaanuar 

8. jaanuar – USA president Woodrow Wilson kandis ette oma "14 punkti programmi" Esimese maailmasõja järgse maailmakorralduse kohta.
28. jaanuar – bolševikud hõivasid Helsingi.

 Veebruar 

14. veebruar – bolševikud andsid Nõukogude Venemaal välja dekreedi maa-, vee- ja loodusvarade eraomandi tühistamise kohta. 
16. veebruar – Leedu kuulutas end iseseisvaks.
18. veebruar – Saksa armee alustas esimeses maailmasõjas pealetungi Venemaa vägedele ning vallutas nädalaga Läti ja Eesti alad.

 Märts 

3. märts – Saksamaa, Austria-Ungari Bulgaaria, Türgi ja Nõukogude Venemaa sõlmisid Brest-Litovski rahu.
23. märts – Saksamaa tunnustas esimese riigina Leedu iseseisvust.
23. märts – Saksa "Pariisi Kahur" pommitas Pariisi enam kui 100 kilomeetri kauguselt.
25. märts – Valgevene kuulutas end iseseisvaks.

 Aprill 

 ...

 Mai 

 26. mai – Gruusia kuulutas end iseseisvaks vabariigiks.

 Juuni 

 ...

 Juuli 

 16. juuli – bolševikud hukkasid Jekaterinburgis endise Venemaa keisri Nikolai II ja tema perekonna.

 August 

30. august – pärast kõnepidamist ühes Moskva tehases tehti Vladimir Iljitš Leninile nurjunud atentaat.

 September 

 ...

 Oktoober 

 3. oktoober – Poola kuulutas end iseseisvaks.
24. oktoober – Ungari kuulutas end iseseisvaks.
 28. oktoober – Tšehhoslovakkia kuulutas end iseseisvaks.

 November 
 1. november – Lääne-Ukraina Rahvavabariik kuulutas end iseseisvaks.
 9. november – Saksamaa Keisririigi keiser Wilhelm II loobus troonist ning kuulutati välja Saksa Vabariik.
 11. november – lõppes Esimene maailmasõda.
 12. november – Austria deklareeris liitumist Saksamaaga.
 16. november – Ungari kuulutas end Austriast lahkulöönuna iseseisvaks.
 18. november – Läti kuulutas end iseseisvaks.
 29. november – Montenegro liideti Serbiaga.

 Detsember 

1. detsember – Island sai iseseisvaks riigiks.
1. detsember – Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik kuulutas end iseseisvaks riigiks.

 Sündinud 

26. jaanuar – Nicolae Ceaușescu, Rumeenia diktaator
22. veebruar – Robert Wadlow, maailma pikim inimene
3. märts – Silvia Rannamaa, eesti noorsookirjanik ja novellist
20. aprill – Lucian Pulvermacher, vastupaavst ("Pius XIII")
14. juuli – Ingmar Bergman, rootsi filmirežissöör ja teatrilavastaja
18. juuli – Nelson Mandela, Lõuna-Aafrika Vabariigi president
5. oktoober – Heikki Siren, soome arhitekt
21. november – Mihhail Gluzki, Vene näitleja
11. detsember – Aleksandr Solženitsõn, Vene kirjanik ja dissident, Nobeli kirjandusauhind 1970
17. detsember – Woizlawa Feodora, Mecklenburgi hertsoginna 
21. detsember – Kurt Waldheim, Austria poliitik
25. detsember – Anwar Sadat, Egiptuse poliitik, Nobeli rahuauhind 1978
31. detsember – Gunder Hägg, rootsi kergejõustiklane

 Surnud 

 8. jaanuar – Johannes Pääsuke, eesti filmioperaator
 6. veebruar – Gustav Klimt, austria maalikunstnik ja graafik
 10. veebruar – Ernesto Teodoro Moneta, itaalia patsifist, Nobeli rahuauhind 1907
 13. veebruar – Kaarlo Julius Kalpa, soome vaimulik
 23. veebruar – Adolf Friedrich VI, Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog
 25. märts – Claude Debussy, prantsuse helilooja
27. märts – Martin Sheridan, USA kergejõustiklane
 5. aprill – George Tupou II, Tonga kuningas
 13. aprill (ametlik kuupäev) – Jüri Vilms, Eesti riigimees
 13. aprill – Lavr Kornilov, vene kindral
 17. aprill – William Hope Hodgson, inglise kirjanik
 20. aprill – Carl Ferdinand Braun, saksa füüsik, Nobeli auhind 1909
 21. aprill – Friedrich II, Anhalti hertsog
 5. mai – Niko Phirosmani, gruusia maalikunstnik
 17. juuli – Nikolai II, vene keiser
 10. august – Aleksander Uurits, eesti kunstnik
 13. september – Eduard, Anhalti hertsog
 29. oktoober – Rudolf Tobias, eesti helilooja
19. november – Christian Hermann Ludwig Stieda, baltisaksa arstiteadlane

 Nobeli auhinnad 
füüsika – Max Karl Ernst Ludwig Planck
keemia – Fritz Haber
meditsiin – auhinda välja ei antud
kirjandus – auhinda välja ei antud
rahu – auhinda välja ei antud

 Viited 

Kategooria:1918