Arheoloogia

pisi|Veealuste muististe uurimisega tegeleb allveearheoloogia. Laeva Aid vrakk Hiiu madala lähedal
Arheoloogia ehk muinasteadus on ajalooteaduse haru, mis käsitleb aineliste ajalooallikate ehk muististe põhjal ühiskonna minevikkuAntiigileksikon, 1. kd., lk. 57.

Muistised on rajatiste, eriti hoonete jäänused, esemelised leiud ja muu väljakaevamistel saadud materjal, välja arvatud kirjalikud allikad, mis kuuluvad filoloogia, epigraafika ja numismaatika valdkonda.

Muistiseid õpitakse tundma arheoloogilistel väljakaevamistel. Selleks eemaldatakse muistiselt pinnasekiht ja uuritakse üksikasjalikult läbi kultuurkiht. Muististe laadi ja leviku järgi selgitatakse asjaomase ajajärgu majanduse ja kultuuri iseloomulikud jooned.

Eriti tähtis on arheoloogia esiajaloo uurimises.

Arheoloogiaga tegelevat inimest nimetatakse arheoloogiks.

Sõna "arheoloogia" tähistas algselt, näiteks Thukydidesel, minevikuõpetust.

Eestis on arheoloogiapärandi kaitse reguleeritud MuinsuskaitseseadusegaMuinsuskaitseseadus, Riigi Teataja. 2022. aasta seisuga oli kaitse alla võetud 6716 arheoloogiamälestist10.06.2022, Heiki Valk, Eesti arheoloogiapärand: kaitstud või kaitseta?, sirp.ee.
pisi|Mikroskoobifoto on tehtud kitsekarvast, mis on pärit pakkekanga proovist. Pildil on hästi näha karva säsikanali muster. Pakkekangas on 14. sajandi kaubalaevalt, mis leiti Tallinnast Lootsi tn 8. Pilt on tehtud Tartu Ülikooli arheoloogia osakonnas tekstiili konserveerimistööde käigus mikroskoobiga Olympus BX51 suurendusega 200 korda

Ajalugu
pisi| piibuvarred 
Arheoloogia alged ulatuvad renessansiaega, kui uuriti Vana-Roomast ja Itaaliast pärit muistiseid. Arheoloogia kui teadus tekkis alles 19. sajandil; tollal jaotati muinasaeg kivi-, pronksi- ja rauaajaks.

Tänapäeva arheoloogia alguseks loetakse Trooja linna väljakaevamisi Heinrich Schliemann ja Frank Calverti juhtimisel alates 1871. aastast.
pisi|Pilt pärineb võrdluskogust arheoloogilise hambakivi uurimiseks. Selleks vaadeldakse taimi, loomi ja seeni seestpoolt, et nende omapärasusi paremini tunda, kui neid peaks arheoloogilistes proovides kohtama. Sellel pildil on jõhvikatükk. Pilti on töödeldud tehisintellektiga, et kvaliteeti ja värve parandada

 Pilte 

Vaata ka
Arheoloogia mõisteid
Arheoloogilised kultuurid
Arheoloogilised Välitööd Eestis (ajakiri)
Eesti Arheoloogide Liit
Arheomalakoloogia
Klassikaline arheoloogia
Marksistlik arheoloogia
Osteoloogia
Paleoliitikum
Paleoantropoloogia
Postprotsessuaalne arheoloogia
Protsessuaalne arheoloogia

 Viited 

 Kirjandus 
 Arheoloogia lugu Tartu Ülikoolis 1920-2010, ISBN 9789985406489
 "Materjalid arheoloogias" (kõrgkooliõpik). Autorid: Kristiina Johanson, Riina Rammo, Arvi Haak, Tõnno Jonuks, Mauri Kiudsoo, Heidi Luik, Lembi Lõugas, Priit Lätti, Martin Malve, Eve Rannamäe, Monika Reppo, Ragnar Saage, Krista Sarv, Ülle Tamla, Andres Tvauri, Linda Vilumets. Tartu Ülikooli Kirjastus 2025. ISBN 9789985414644

 Välislingid 
 arheoloogia ajakiri AVE ehk Arheoloogilised Välitööd Eestis ISSN 406-3972
 arheoloogia ajakiri Estonian Journal of Archaeology ISSN 1736-7484 ja ISSN 1406-2933
 Eesti Arheoloogia Ajakirja arhiiv
 arheoloogia ajakiri Tutulus. Eesti Arheoloogia Aastakiri ISSN 2228-3331
 Arheoloogia terminibaas Sõnaveebis
 Arheoloogiliste uuringute teostaja: Arheoloogiakeskus MTÜ
 Arheoloogiliste uuringute teostaja: Arheox OÜ
 Arheoloogiliste uuringute teostaja: MTÜ Arheoloogia ja ehitusajaloo grupp AEG
 Arheoloogiliste uuringute teostaja: SA Osiliana
 Muinsuskaitseameti koduleht
 Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogu
 Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi doktoriõpe
 Tartu Ülikooli arheoloogia osakond
 What Is Archaeology?, Owen Jarus, 28. March 2014, Live Science