Leĝo (juro)

Leĝo en juro kaj politiko estas aro de normoj kaj reguloj, kiuj difinas, preskribas aŭ permesas certajn rilatojn inter individuoj kaj organizaĵoj. Leĝoj ebligas manieron senpartie trakti tiajn rilatojn kaj puni tiujn, kiuj malhelpas funkciadon de la tuta sistemo. Kutime la ĉefa leĝo de ŝtato estas ĝia konstitucio, ĉiuj ceteraj leĝoj devas esti konformaj al la konstitucio (por kontroli tion ekzistas konstituciaj tribunaloj). Profesie la akuzistoj estas kiuj indikas tiujn kiuj devas esti kontrolitaj ĉu ili obeas kaj sekvas la preskribojn fare de la leĝoj. Poste estos la juĝistoj kiuj pli pesilmetode decidos pri tio.

Tre ofte oni uzas preskaŭ sinonime la terminojn kaj konceptojn "leĝo" kaj "juro", foje pro kontaĝo de la angla lingvo, kiu estas unu el malmultaj eŭropaj lingvoj, kiuj havas nur unusolan vorton por du konceptoj, nome "law". Tamen klaras, ke leĝo estas ĉiu teksto kaj dokumento kiu havas juran validecon kaj eblan rezulton, dum juro estas la tuta justica sistemo.

Juro
Juro estas la aro de reguloj aŭ normoj, kiujn difinas kaj akceptas la homoj por regi la sociajn rilatojn, kaj kiujn garantias la publika potenco, nome la ŝtato.

La devigeco de la jura regulo kaj la puno ligita kun ĝi distingigas la ĉi-lastan disde la reguloj morala kaj ĝentileca. La punon donas la ŝtato (t.e. estaĵo artefarita de la homoj), kio distingigas la juran regulon ankaŭ disde la religia regulo.

La objektiva juro estas la aro de la juraj reguloj. La pozitiva juro estas la aro de la juraj reguloj, kiuj efektivas en koncerna ŝtato je koncerna momento; la juroj ja malsamas en tiuj aŭ aliaj landoj, kaj ankaŭ ŝanĝiĝas laŭ la tempo.

Mit forsøg på at skrive indledende om juridisk metode og retskilder (med rod i komparativ ret og retshistorie):

Juridisk metode er at identificere, systematikere, fortolke og anvende gældende ret korrekt. Gældende ret findes i retskilder. Så hvad er retskilder? Det er det store spørgsmål.

For at starte uden for DK:                                                       jura = love + ret [hvor der ikke er en lov, er der ret.]

i Tyskland er er tradition for at kodificere ret; altså indskrive ret i lov (især i BGB).

i DK fandtes samme ambition tidligere. Resultatet blev Danske Lov (DL) 1683.* Der er en række bestemmelser i DL, som stadigt gælder. Så derfor er DL nævnt i en introduktion til juridisk metode og gældende ret.

Allerede få år efter 1683 stod det dog klart, at DL ikke levede op til intentionen om at være en lovbog, der samlede al gældende, dansk ret.

Siden 1683 er DL blevet suppleret med en række andre retskilder. Desuden har dansk ret forladt ambitionen om at kodificere gældende ret i love. Kodificeringsambitionen blev især forladt i løbet af 1800-tallet.

Retskilder er fællesbetegnelsen for de steder, hvor jurister og jurastuderende finder viden om gældende ret.

Retskilder inddeles i flere retskilde-kategorier og retskilde-typer:

1) LOVGIVNING: Love (Forordninger og Direktiver), Bekendtgørelser, Cirkulærer, instrukser, Anordninger

2) PRAKSIS: Retspraksis = Domstolsafgørelser (= retsafgørelser) samt forvaltningsafgørelser og FOB´er

3) PRINCIPPER: nationale retsgrundsætninger og EU-retlige principper

4) SÆDVANER: retssædvaner samt kutymer og branchesædvaner (se KBL § 1 og CISG art. 9?).

Foruden de fire ovennævnte kategorier findes en femte kategori: PRIVAT(ES) RETSDANNELSE, der omfatter:

Testamente m. hjemmel i arveloven;

Aftaler = kontrakter m. hjemmel i aftaleloven; hertil kommer betingelser, vilkår og standarder, der er nævnt i aftaler;

Fremtidsfuldmagt m. hjemmel i lov om fremtidsfuldmagter;

Selskabs vedtægter m. hjemmel i selskabsloven;

Ansættelsesbevis m. hjemmel i ansættelsesbevisloven;

og flere andre; (i øvrigt har muligheden for privat retsdannelse hjemmel i DL). 

Skatteret: foruden Love og Afgørelser findes vejledninger, meddelelser, bindende svar m.v. 

Dertil har EU-ret og folkeret egne kategorier af retskilder:

EU-ret: Traktat(er), Forordninger, Direktiver, Vejledninger, Henstillinger m.v.

Folkeret: Konventioner, statspraksis, sædvaner m.v.

Det vigtigste er at udlede noget gældende ret af den enkelte retskilde (ikke om der er tale om en retskilde-kategori el. retskilde-type).

[Ovenstående oversigt er ikke udtømmende.] 

Desuden kan det diskuteres, om juridisk litteratur udgør en retskildetype.

og endelig kan det også diskuteres, om lovs forarbejder udgør en retskildetype (Jens Evald vs. Dorte H). 

Dette kan også diskuteres, om der er tale om retskilde-hierarki; eller om der findes retskilde-polycentri (Henrik Zahle). 

Sten S-M overvejer, om rimelighedsbetragtninger (der er nævnt i EAL og FAL) er retskilde. 

Endelig hører afvejning mellem hensyn og modstående hensyn til den juridiske metode (ses af Justitias vægtskåle); når retten er ”sluppet op” (Jens Evald, ”At tænke juridisk”). 

* = Dog blev store dele af datidens skatteretlige bestemmelser og forvaltnings- samt politiretlige bestemmelser udeladt i DL. 

Lov (eller retskilde) skal også fortolkes (Bo v. Eyben: ”Juridisk Ordbog”). 

Lovfortolkningsmetoder (se bogen ”Lovfortolkning i Højesteret”):

Ordlyd                                                                                               Formålsfortolkning

Subjektiv = fortolkning med støtte i forarbejder          Sammenhæng ml. bestemmelser (tydelig i skatteret) 

samt:

Analogislutning (udvidet fortolkning)                               vs. indskrænkende fortolkning

Bred                                                                                                   vs. snæver (især Grundlovsfortolkning) 

Præciserende fortolkning 

EU-konform fortolkning

Dynamisk fortolkning (især EMD)

--

Læsning og fortolkning af lov (el. generelt af retskilde) leder frem mod:

Jus fakta retsfakta subsumption (valg ml. fl. mulige retsfølger)

Der mangler p.t. en lærebog om ”Den retlige subsumption”.

(Ligesom der mangler en ”Danske Lov med kommentarer” til DLs gældende bestemmelser.)

Det er interessant at tænke på: Dansk sædvaneret à Jyske Lov (1241) à Danske Lov (1683)

Alligevel er der ikke blevet skrevet en bog med kommentarer til DLs gældende bestemmelser; ikke engang i 1983, da DL havde 300-års jubilæum.

--

Det følger af to-instans-princippet, at Landsretten kan underkende en af byrettens retsafgørelser.

Så her bliver præjudikatkriterier relevante.

om præjudikatkriterier (se bl.a. bogen ”Domsanalyse”) og ”Jv” vs. Henrik Palmer Olsen: Lærebog i juridisk metode (2. udg. af alle tre bøger) 

RetskildeKATEGORIER og retskildetyper

og derunder den enkelte retskilde, hvoraf noget gældende ret udledes.

                                                                                                                                       har hjemmel i

1) PRIVAT RETSDANNELSE                                                                                Danske Lov (DL) (anno 1683): aftalefrihed

                          Aftaler, kontrakter (vilkår, betingelser, STD´er)           (til dels DL), aftaleloven

                          Fuldmagter                                                                                    aftaleloven

                          Fremtidsfuldmagter                                                                  lov om fremtidsfuldmagter

                          Testamente(r)                                                                               arveloven

Selskabs vedtægter                                                                  selskabsloven 

Hovedaftalen ml. DA og LO (nu FH)                                  ?

Overenskomst                                                                             [nævnt i Storebededagsloven]

Lokalaftale ml. AG og TR                                                        ?

Ansættelsesbevis                                                                      ansættelsesbevisloven 

Hævd                                                                                                Danske Lov

                          (Lands-, Regions-, Kommuneplan, Lokalplan            Planloven) 

2) LOVGIVNING

                          Love (Grl over andre love) (husk ofte også lovforarbejder: lovforslag og betænkninger)

                          Bekendtgørelser                                                                         med hjemmel i en lov

                          Cirkulærer                                                                                     over-under-relationen

                          instrukser                                                                                       over-under-relationen

                          Anordninger                                                                                  lokale regler, fx i svømmehal, bibliotek o.l.

                          Servitutter                                                                                      [se Jens Evald, bog: Servitutret] 

3) PRAKSIS består især af afgørelser:

                          Retspraksis = retsafgørelser = Domstolsafgørelser                            Nævns afgørelser

                          Forvaltningsafgørelsespraksis                                                                       Voldgiftsnævns afgørelser

                          FOU = FOB´s praksis                                                                                          Arbejdsrettens afgørelser

                          Statspraksis i Folkeret 

4) PRINCIPPER

                                                     EU-retlige principper

Dommerskabt ret:               Nationalt retlige retsgrundsætninger (har Domstol hentet i retstraditionen.) 

5) SÆDVANER

                          Retssædvaner: se def. på lex.dk

                          Branchekutymer og lign. anvendes til at udfylde aftaler; se KBL § 1 og CISG art. ?. 

EU-rettens retsakter:                                    Folkerettens retskilder:

Traktat(er)                                                            Konventioner

Forordninger                                                      Statspraksis

Direktiver                                                             Sædvaner

-----------------

Henstillinger

Vejledninger

----------------------------------- Ovenstående liste er ikke udtømmende. ------------------------------------------------

Principper, praksis og [rets]sædvaner ser ud til at være retskilde-kategorier i stort set alle retsområder. 

Sten S-M overvejer:

Rimelig og Rimelighedsbetragtninger (i erstatningsansvarsloven og forsikringsaftaleloven). 

Mads Bryde Andersen nævner i bogen Ret og metode:

Afvejning mellem hensyn og modstående hensyn er også en del af juridisk metode, som anvendes, når der ikke er retskilder, der kan anvendes til at afgøre et retligt spørgsmål.

Husk på Justitias vægtskåle. 

--

--

Det er omdiskuteret, om jur. litt. udgør en retskildetype. 

Lone Hansen: ”Den juridiske metode – en introduktion” skriver klart: nej!

vs.

Den Store Danske E skriver: ja! 

i sin bog ”Juridisk metodelære” ta´r Peter Blume (R.I.P) ikke klart stilling til spørgsmålet.  

Mangler:                                                                                          (Personligt mangler jeg tre danske valgfag á 10 ECTS her primo februar 2026.)

Forretningsforståelse for jurister (PRI. RET)                  at google og se Youtube-videoer samt øve talen & sort tingest til at vise næste Dias

                                                                                                            kunne de øk. nøgletal, der er på Dias 2 

Kommunalret (OFF. RET)                                                                                   Stor bog (Ex Tuto) og lille bog (Djøf Forlag)

Miljøret (OFF. RET)                                                                                                 bog på KU jurabog i stedet

2) Politiret (OFF. RET)                                                                                           uddrag af ib Hs bog, Djøf Forlag

Personskadeerstatning                                                                                    ny lille paperback

Udbudsret                                                                                                                gl. y-videoer

------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Kompendium om flere retsområder                                 Valgfag á 10 ECTS

Arbejdsret og ansættelsesret (funktionærret) (PRI.RET)                  Djøf Forlag (evt. Karnov Group el. Aspiri) [ejer jeg]

Bankret (PRI. RET)                                                                                                 Aspiri: Bankret og investering

Byggeret = Entrepriseret (PRI. RET)                                                               Aspiri & My Law Story: y-videoer

Handel med fast ejendom (PRI. RET)                                                          kapitel i Bjarke Tinten: Erhvervsjura for de finansielle uddannelser

insolvensret (PRI. RET)                                                                                        Aspiri: konkursret

IP-ret = immaterialret (PRI. RET)                                                                    Djøf Forlag

it-ret (PRI. RET)                                                                                                        Karnov Group (evt. SB Forlag)

Kapitalselskaber (PRI. RET)                                                                              Karnov Group [ejer jeg]

Kriminologi (OFF. RET)                                                                                         Aspiri

3) Lejeret (PRI. RET)                                                                                              kapitel i Bjarke Tinten og Karnov Group (evt. SB Forlag)

Markedsføringsret (PRI. RET)                                                                           Kompendium i konkurrence- og markedsføringsret

Medieret (OFF. RET)                                                                                              SB Forlag (Sten S-M: Der er mange retsgrundsætninger.)

Persondataret (?)                                                                                                   Aspiri: Persondataret og Persondataforordning

Skilsmisseret (PRI. RET)                                                                                     Djøf Forlag: Familie- og Arveret (evt. SB Forlag: Skilsmisseret)

Straffuldbyrdelse (OFF. RET)                                                                            ?

1) Sundhedsret (OFF. RET)                                                                                Aspiri

Udlændingeret (OFF. RET)                                                                                SB Forlag

------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

                                                                                                                                                                                             Kompendieforlaget Samfundslitteratur

Kand-udd                                                                                        Skatteret                                                             Civilproces (ejer jeg)

------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ 

BA:                                                                                                                                                           Folkeret (Karnov Group [ejer jeg])

* CISG                                                                                                                                                    * 3xret = almene fag

Strafferet og straffeproces [= kriminalret]                                                                            ** Kreditsikring og civil tvangsfuldbyrdelse

Selskabsret:  A/S & ApS & I/S                                                                                                      Obligationsret

Forvaltningsret                                                                                                                                  Formueret = aftaleret, køberet & erstatningsret uden for kontrakt

EU-ret                                                                                                                                                     Forfatningsret [= Grl-jura]

Juridisk metode [= Domsanalyse & Præjudikat-kriterier & fortolk-metoder]                           Familie- og Arveret; især * skilsmisseret: 1980´er-Dommene 

* = SB Forlag                                                                                                                                       ** = Henrik Kure: Formueret – Kompendium (2. udg.)

Konkursret (Aspiri) samt tings- og kreditorrettigheder (Karnov Group)

                                                                                                                                                                  systime, 2019: Juraens grundregler (C og B) og Bjarke Tinten

------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

nu:                                                                                                                                                            tidl.:

Kompendieforlaget Samfundslitteratur                                                                                Aspiri (og endnu tidligere: MANU)

Karnov Group                                                                                                                                      Thomson

Djøf Forlag                                                                                                                                            SB Forlag 

--

Det engelske valgfag skal omfatte 10 ECTS:                 fordel mu. eksamen

EU                                                                                                       Karnov Group har udgivet kompendium

Laws of War                                                                                   genbruge noget fra folkeret (Karnov Group [ejer jeg]) jus ad bellum og jus in bello

Antidiscrimination 

Værre: skr. eksamen

Drafting Contracts = kontraktkoncipering = at skrive kontrakter 

Vidu ankaŭ
 Leĝdona iniciato
 Leĝo de pureco, la plej frua varoleĝo en la mondo