Valenzianu

Lu valenzianu o valencianu (in valencianu: valencià) èhè in corsu nustrali ughjincu una varieddaivarietà, variità di la linga valencianu fabiddadda in parthiparlata in parti di lu Paesi Valenzianu eè o é in corsu mudernu la marcha murciana di lu Carce, i' la Regioni di Murcia.«valencià, -a». dlc.iec.cat. DIEC. [Cunsulthu: 8 febrer 2024].«De la unitat i la denominació de la llengua catalana». iec.cat. IEC, 16-09-2004. [Cunsulthu: 8 febrer 2024]. FaziFaci parthi di lu gruppu diarettari occidentaridialettali uccidentali (impari lu torthosinu e lu valencianu nord-occidentari) e, pa' chisthu mutibu, si ciamapar stu mutivu, si chjama puru sud-occidentari. È la di duisiconda varieddai piú fabiddadda di chistha lingasta lingua, dabbói di cintrari, con 2.5 mirioni di fabeddadori in 2015.«Enquesta de coneixement i ús social del valencià 2015. Síntesi de resultats» (cat). ceice.gva.es. Servei d'Estudis i Planificació (SEP) de la Conselleria d'Educació de la Generalitat Valenciana, 2015.«Cifras de población a 1 de enero de 2016 (datos provisionales)» (spa). nota d'isthampa. INE, 2016. Lu valencianu i' l'antigòriu Regnu di Valencia è isthaddu purthaddu pa' li catalani dabbói di la cunchistha di Iaggu I i' lu sécuru XIII.

D'althri parthi, «valenzianu» è puru lu nommu isthóricu e tradizionari chi rizzibi la linga valenziana i' lu Paesi Valenzianu, undí è l'únicu nommu uffizziari, e lu Carce.«Acord de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL), adoptat en la reunió plenària del 9 de febrer del 2005, pel qual s'aprova el dictamen sobre els principis i criteris per a la defensa de la denominació i l'entitat del valencià» (cat). [Cunsulthu: 20 làmpadda 2013].«valencià, -na» (cat). Diccionari normatiu valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua.«Declaració sobre la denominació de la llengua catalana» (cat). iec.cat. Consell Permanent de l'Institut d'Estudis Catalans, 23-02-2006. Chisthu nommu è isthaddu impriaddu da sécuru XIV ed è prinzipari i' li dui territóri. Da lu sécuru XV, duranti lu ciamaddu Sécuru d'Oru Valenzianu, si à dibintaddu di moda lu tèimmini «linga valenziana» chi impriàbani l'autori valenziani cumenti Ausiàs March, Joanot Martorell, Jordi de Sant Jordi e Jaume Roig chi ani fruniddu la letteraddura valenziana d'óbari umbè impurthanti.

 Isthória 
miniatura|Ivviruppu territoriari di li linghi di lu sud-ovest d'Auropa.|sinistra|221x221px
Lu catalanu è isthaddu impiantaddu i' lu Paesi Valenzianu pa' li massai catalani, e aragonessi chi si abíani caddaranizaddu chizzu, isthabirizaddi in chisthu territóriu a sighiddu di la Cunchistha feudari purthadda a tèimmini par Iaggu I lu Cunquisthadori.COLL, Miquel. Història. L'Abadia de Montserrat, 1992, p. 346. ISBN 8478263616. Puburaddu di nobu i' lu sécuru XVII, dabbói la cazzadda di li morichi, pa' casthegliani i' li marchi d'intiriori, chisthi marchi so difiniddi cumenti di linga spagola. A maragana tottu, lu valenzianu à isthaddu isthóricamenti la linga dominanti e amministhratiba di lu Paesi Valenzianu.

La prima referenza documentari di l'utirizu di lu tèimmini «valencià» pa' rifiríse a la linga pròpia di li valenciani si agatta a un pruzzessu giudiziari di Minorca invessu Gil de Lozano, dataddu tra 1343 e 1346, i' lu quari si dizi chi la mamma di l'acusaddu, Sibila, fabbidaba «valencianesch» parchí éra d'Oriora.FERRANDO, Antoni; NICOLÀS, Miquel. Història de la Llengua Catalana. Editorial UOC, 2011, p. 105. ISBN 8497883802

Lu cunzettu di linga valenziana à appariddu i' la sigunda middai de lu sécuru XIV e si à consoridaddu progressibamenti mentri ciambaba li so' signifiggaddu par avvanimentu dibessi (purítigghi, sozziari ed económicu).BELTRAN, Vicent; SEGURA, Carles. Els parlars valencians. 2a ed. València: Publicacions Universitat de València, 2018. ISBN 978-84-9134-240-3

 Vucabulariu 
Eccu una cumparazione di u lèssicu frà u catalanu valenzianu è u catalanu di Catalunia. Si pò ricunnosce l'influenza di a lingua spagnola annantu à u valenzianu. 

 Valenzianu  Catalanu (Catalunia)  Spagnolu  Corsu per favor1 si us plau, sisplau por favor per piacè  el xic/la xica el noi/la noia el chico/la chica  u zitellu, u giuvanottu, u ghjuvanottu/a zitella, a giuvanotta, a ghjuvanotta, a figliola  el got el vas, el got el vaso u bichjeru  1 Ancu in e Baleare si dice per favor invece di si us plau/sisplau. 

Pè i nùmeri "dicesette", "diciottu" è "dicennove" si ùsanu in u dialettu valenzianu dèsset, díhuit è deneu, micca disset, divuit, dinou cum'è in Catalunia.

 Referenzi 
Valenzianu
Categoria:Artìculi cù scrittura sassarese