Algherese

miniatura|Placca di carrughju bislinga (catalanu - talianu) in Algheru
L'algherese (in catalanu: alguerès (prunùnzia: |algarès) o alguerés (|algarés)) hè un dialettu di a lingua catalana. Hè parlatu in a cità di Algheru in Sardegna. Face parte di i dialetti catalanu-orientali. Ci sò trà 20.000 è 30.000 locutori.

 Vucabulàriu 
Eccu una cumparazione di u lèssicu trà u dialettu algherese è u catalanu di Catalunia.

 Algherese  Catalanu (Catalunia)  Corsu (Corsu-Sardu)txau, txao 1. hola 2. adéuciao, ciau lo pranzo/pranzu 1. el dinar 2. l'àpat (m)1. a/la cullazione/cullaziò; (gadd.) lu gustari, (sass.) lu gusthari 2. u/lu pranzu, u/lu (ri)pastu (sulenne, suntuosu) la tassa el got  u/lu bichjeru, u/lu gottu; (gadd., sass.) la tazza la xícara la (petita) tassa, la xicra  a/la tazza, a/la tazzina, u/lu tazzinu; (gadd., sass.) la cìccara, la tazzitta  la cariasa la cirera  a/la chjaràsgia; (gadd., sass.) la cariàsgialo cutxo/cutxu el gos, el ca  u/lu cane/cani, u/lu ghjàcarula cutxala gossa a/la cagna, a/la cuchja/cughja, a/la ghjàcaral'erito/arito/aritu l'eriçó (m)  u/lu rìcciu (di màcchia)lo bogamarí la garota (de fons), l'eriçó (m) de mar  u/lu zinu; (sass.) lu rizzu/rìcciu (di mari)la llumínia la lluerna, la cuca de llum  a/la lùcciula/lùcciola, a/la luciola/luciula; (gadd.) la codilùcia, la codiluci, (sass.) lu curiruzulo pòpul el poble  u/lu pòpulu; (sass.) lu póburul'iglésia l'església  a/la chjesa, a/la ghjésgia; (sass.) la gésgia/jésgia

Pè i nùmeri "dicesette", "dicennove" è "quaranta" si dìcenu desset (ancu scrittu dessèt), denou (denòu) è coranta in Algheru, micca disset, dinou, quaranta cum'è in Catalunia.

 Grammàtica 
Qualchì esèmpiu di cunghjugazione differente di verbi in algherese è in catalanu mudellu:

 Algherese  Catalanu (Catalunia)  Corsu (Corsu-Sardu)(tu) sés(tu) ets(tù) sì/sè; (gadd., sass.) (tu) sei(nosaltres/mosaltros) sem (nosaltres) som  (noi) simu/semu; (sass.) (noi) sem(m)u(vosaltres/vosaltros) séu (vosaltres) sou  (voi) site/seti; (sass.) (voi) seddi(ell(o)s, elles) estanen(ells, elles) estan(elli/illi/eddi/iddi) stanu/stani; (sass.) (eddi) (i)sthàz(z)ini(ell(o)s, elles) fanen(ells, elles) fan(elli/illi/eddi/iddi) fàcenu/fàcini; (sass.) (eddi) fàz(z)ini(ell(o)s, elles) vanen(ells, elles) van(elli/illi/eddi/iddi) vanu/vani; (gadd./sass.) (iddi/eddi) àndani

Un'altra caratterìstica hè l'usu tìpicu di lo è los, anzichè di el ed els pè l'artìculi determinativi maschjili "u/lu"/"i/li".

 Fonte è Riferimenti 
 IL SARDO IN TASCA: Minidizionario italiano-algherese, collana EDES, Sàssari 1997, ristampa 2010
 Diccionari de alguerés (Dizziunàriu d'algherese)

 Ligami 
 Previsualització del llibre (Previsualisazzione di u libru) "El català de l'Alguer" (2002) 
 Lèxic alguerès (Lèssicu) 
 Els usos lingüístics a l’Alguer, 2015 - Una publicazione nant'à l'usu di e lingue in Algheru
 L’Obra Cultural de l’Alguer -  Associu à scopu di prumove a cultura è a lingua algherese

Algherese