Kliški sandžak

Kliški sandžak bio je jedan od sandžaka u Osmanlijskom carstvu, osnovan 1537. godine sa formalnim sjedištem u Klisu, dok je u praksi zapravo grad Livno bio centar ovog sandžaka na jugozapadu carstva koji je od 1580. godine pripadao Bosanskom pašaluku. Na istoku je graničio sa Hercegovačkim sandžakom, a na sjeveru i sjeveroistoku sa Bosanskim sandžakom. Na jugu i zapadu nalazila su se osvojena, mahom urbana područja (Split, Šibenik, Zadar) i njihova neposredna zaleđa prijateljske Mletačke republike, odnosno posljednja područja banske Hrvatske.Hazim Šabanović: Bosanski pašaluk. Postanak i upravna podjela Svjetlost, 1982.

 Osnivanje Kliškog sandžaka (1537) 
Sa svojim vjernim pratiocem Murat-begom Tardićem, glasoviti Gazi Husrev-beg zauzimao je redom jednu po jednu tvrđave i mjesta u Hrvatima, pa je uvažavajući savezničke odnose s Mlecima i njihovim gradovima na obali, svoje vojne akcije usmjerio u pravcu posljednjih teritorija banske Hrvatske, posebice tvrđave Klis. Klis je bio tvrd orah, o kojem su se godinama lomile jake bosanske vojne snage, no nakon nekoliko neuspješnih pokušaja konačno je osvojen 12. marta 1537. godine. Osvajanjem Klisa Bosanski sandžak sada prostirao bez prekida od Dubrovnika do Udbine, osim nekoliko manjih mletačkih enklava na obali (Omiš, Split, Šibenik, Zadar). Osim Klisa zauzet je i Kamen, samo tri kilometra istočno od Splita. Radilo se o gradu usred polja, sa malo stanovnika i posade. Po Memibegovićem opisu u maloj tvrđavi su tri kamena topa i trojica aga, od kojih je jedan stalno u Kamenu, a druga dvojica u Cetini i Hlivnu.Ahmet Burek: Kameno Hlivno. Livno u turskom vaktu Planjax 2007.

 Rumelijski ejalet (1537–1580) 
Na prijedlog Husrev-bega da se formira novi sandžak sa zauzetim teritorijem i svih nahija Bosanskog sandžaka (kadiluci Skradin i Neretva) u sjeverozapadnoj Bosni, Dalmaciji, Krbavi i Lici i da se za sandžak-bega kliškog imenuje njegov ćehaja Murat-beg Tardić, Porta je pozitivno odgovorila, odobrivši da se od dijelova Bosanskog sandžaka izdvoje teritorije, koje će ući u sastav novoosnovanog Kliškog sandžaka. To su područja od Konjica na istoku do Gospića na zapadu, od Klisa i Skradina na jugu, do rijeke Une na sjeveru. U oblasti polja su nahije Hlivno, Sarumiše, Belgrad (Glamoč), Grahovo i Kupres. Sjeverozapadni dio sandžaka činile su nahije Janj, Ključ, Unac i Sokol, a istočni Uskoplje, Rama i Neretva. Ovaj spisak kliških nahija (općina) pokazuje opseg osvojenih teritorija do 1537. godine, kada je sandžak osnovan, a narednih godina njegov će se teritorij još dalje proširiti prema zapadu.
Oko 1580. godine, nešto prije osnivanja Bosanskog pašaluka, od sjevernog dijela Kliškog sandžaka je odvojena ogromna teritorija i od nje stvoren Lički sandžak.

 Bosanski ejalet (1580–1826) 
Godine 1580. Kliški sandžak izdvojen je iz Rumelijskog ejaleta i priključen zajedno s ostalim šest sandžacima novostvorenom Bosanskom pašaluku. Poslije Karlovačkog mira 1699. godine je najveći dio teritorije Kliškog sandžaka postao dio Mletačke republike,Noel Malcolm: Bosna kratka povijest Buybook,  2011. a preostali dio je 1826. godine priključen Bosanskom sandžaku.

 Klis i Livno kao sjedišta sandžaka 
mini|250px|desno|Džamija hadži Ahmeta Dukatara u Livnu 2009. godine
Za sjedište sandžaka odabran je Klis iz više nego simboličkih razloga, no on nikad nije postao i stvarno sjedište Kliškog sandžaka i kliških sandžak-begova. Neposredna blizina mletačkog Splita, isturenost tvrđave na samoj granici i nerazvijena gradska infrastruktura bili su nepovoljni argumenti za Klis kao centar ovog dijela carstva. Umjesto toga stvarno sjedište Kliškog sandžaka bilo je smješteno u unutrašnjosti, pri čemu se grad Hlivno nametao kao prirodno i logično sjedište. Grad na rijeci Bistrici pružao je relativnu sigurnost, jer se nalazi u Bosni i iza planinskog masiva Dinare, a ono je bilo i ranije središte Murat-bega i njegove obitelji, te je imalo izvjesno administrativno iskustvo. Boravak prvih sandžak-begova live Klis u Livnu pretvorit će malu kasabu u značajan grad Bosanskog ejaleta.

 Kliški sandžak-begovi 

Prvi sandžak-beg je bio Gazi Husrev-begov ćehaja Murat-beg Tardić koji je sandžaku vladao sve do 1543. godine kada je smješten na položaj Požeškog sandžak-bega. Najvažniji i najpoznatiji sandžak-begovi Kliškog sandžaka su bili: sjajni vojnik Duganli-Malkoč-beg (1543–1553), prvi bosanski beglerbeg i osnivatelj Banje Luke Gazi Ferhad-paša Sokolović (1553–1574), bosanski begler-beg i kninski kapetan Mehmed-paša Atlagić (1685–1687).Dr. Marko Perojević: Klis u turskoj vlasti Napredak, 1936.

 Reference 

Kategorija:Bosanski pašaluk
Kategorija:Sandžaci Osmanskog Carstva u Evropi