Vikersundbakken

Vikersundbakken je skijaška letaonica u norveškom Vikersundu. Najveća je letaonica na svijetu i jedina u Skandinaviji. Dosad je na njoj postavljeno devet svjetskih rekorda, uključujući i trenutni od 253,5 m, koji drži Austrijanac Stefan Kraft.  Nalazi se u okviru kompleksa koji obuhvata još veliku i malu skakaonicu, te nekoliko skakaonica za trening.

 Historija 
Godine 1894. osnovan je "Vikersund SK". Do 1930-ih klub je koristio šest skakaonica u tom području, ali, s obzirom na to da je u klubu stasalo dovoljno dobrih skakača, predloženo je da se sagradi odgovarajuća skakaonica. 19. marta 1935. formiran je komitet na čelu s Gustavom N. Hovdeom. Prvo su pronašli prikladnu lokaciju sjeverno od Heggena, međutim, nisu uspjeli postići dogovor s vlasnikom zemljišta. Hovde je tada predložio novu lokaciju, strmi brijeg u blizini hegenske crkve. Nakon kupovine zemljišta počeli su radovi krajem 1935. Originalnu skakaonicu dizajnirao je Thunold Hansen. Radovi su koštali 6.290 kruna, od čega je 1.000 bilo posuđeno, a ostatak su bile privatne donacije.Drolsum, 42.

Prva skakaonica, od vrha zaletišta do kraja isteka, bila je duga 425 m i visinsku razliku 130 m. Zaletište je bilo dugo 115 m, s visinskom razlikom 46 m. Skakaonicu je 29. januara 1936. otvorio Birger Henriksen skokom od 50 m. Najduži skok prvog dana imao je Reidar Andersen (86 m). Tokom skoka dosegao je visinu od 10 do 12 m iznad padine, tako da je most snižen za 40 cm sa šest na 11 stepeni.Drolsum, 43.

Glavni logistički problem prilikom takmičenja bio je saobraćaj jer je do skakaonice vodila samo jedna uska cesta. Tokom 1950-ih posjećenost je porasla dobro preko nekadašnje od 5.000 gledalaca, prisilivši da se cesta proširi i nadogradi 1955.Drolsum, 47. Do 1950-ih počele su se graditi veće skakaonice, pa je 1954. Kristian Hovde predložio proširenje Vikersundbakkena, za koje se nadao da će omogućiti skokove od 100 m. Planovi su prihvaćeni na klupskom sastanku 13. septembra, a radovi su počeli u ljeto 1955. Donji dio padine ukopan je za 1,75 m, zaletište je podignuto za 85 cm, a izgrađeni su i novi toranj za sudije i stepenište. Dodatno proširenje odobreno je 27. aprila 1956; iznad starog zaletišta izgrađeno je novo na skelama visokim 12 m. Skakaonicu je dizajnirao Carl Borgen. Izvođači su bili "Braća Teigen", a s obzirom na to da klub nije imao dovoljno novca, bili su voljni čekati dok se novac skupi. Nova skakaonica otvorena je 10. marta 1956.Drolsum, 46.

Nova skakaonica bila je prevelika da bi se smatrala velikom (u terminološkom smislu), ali nedovoljno velika da bi se kategorizirala kao letaonica. Godine 1964. klub je imenovao komitet na čelu s Ottarom Grøtterudom sa zadatkom da razmotri povećanje skakaonice.Drolsum, 49. U nordijskim zemljama trebala je biti sagrađena samo jedna letaonica, a glavna alternativa bila bi skakaonica Renabakken u Reni.Drolsum, 54. Izgradnja je koštala 445.000 NOK; 75.000 dobijeno je u vidu granta, 150.000 posuđeno je od općine Modum, 20.000 bilo je od volonterskog rada, 80.000 od kluba te u vidu grantova od kompanija i banaka, kao i od općine Buskerud, a 100.000 od kladioničkih fondova.Drolsum, 55. Radove je izvršila građevinska firma Gunnara Sterkebyeja. Skakaonica je dobila novo zaletište visine 23 m i toranj za sudije udaljen 70 m. Na doskočištu i isteku moralo je biti uklonjeno 200.000 m3 zemlje. Radove su otežavali obilan snijeg i temperatura koja se spuštala i do –28 °C. Skakaonica je otvorena 13. marta 1966.Drolsum, 53.

Do SP-a 1977. urađeno je još nekoliko manjih popravki, a skakaonica je opet renovirana pred SP 1990. Uz nju je sagrađena i mala skakaonica (K-90).Drolsum, 61.

Letaonica je još jednom obnovljena pred SP 2012. Ugrađena je dublje u teren, a sa strane su podignute barijere od prirodnog šljunka kako bi se izbjegli problemi s vjetrom tokom takmičenja. Osim toga, od zaletišta je blago nagnuta prema jugu s ciljem da se još više smanje problemi s vjetrom. Letaonica je bila spremna za probno SP 2011. koje je održano od 11. do 13. februara.

Staro zaletište srušeno je 2010. Arhitekti nove i veće skakaonice bili su Slovenci Janez Gorišek i njegov sin Sebastjan. Janez, sa svojim bratom Ladom, najpoznatiji je po projektu Letalnice, koja je do posljednje obnove Vikersundbakkena bila najveća skakaonica na svijetu. Obično ga nazivaju ocem modernih skijaških letova, a poznat je i kao stručnjak za letaonice.

Tokom probnog prvenstva u letovima Evensen je već na prvom službenom treningu 11. februara doletio na 243 m, postavivši novi svjetski rekord. U kvalifikacijama je to popravio na zapanjujućih 246,5 m. Idućeg dana Gregor Schlierenzauer popravio je austrijski rekord na 243,5 m. Evensen je ponovio dobru formu od prethodnog dana doletjevši na 240 m uz savršen telemark.

U jesen 2011. letaonica je još malo poboljšana povećavajući mogućnost za ostvarivanje još većih dužina. Dodatno je bila skraćena za metar zato što je skakačima bila potrebna manja brzina. Zapravo, tokom takmičenja 2011. moralo je biti dodano nekoliko "kapija" (visina zaletišta) ispod najniže radi uvjeta boljih no što su ih predvidjeli tokom radova 2010. Ukupno je dodano pet kapija. Schlierenzauer je hvalio letaonicu u intervjuima, nazivajući je najboljom na svijetu. Evensen je također bio izuzetno zadovoljan letaonicom, nazivajući je "savršenom".

 Takmičenja 
Prvo takmičenje održano je 25. februara 1936. pred 5.000 gledalaca. Pobijedio je Hilmar Myhra, postavivši rekord skakaonice s 86 m.Drolsum, 44. Skakaonica je svake godine upotrebljavana za jedno takmičenje – Vikersundrennet. Arnold Kongsgård srušio je rekord skakaonice 1946. kad je skočio 87,5 m, a dvije godine kasnije poboljšao je rekord za još metar. Posljednji rekord na originalnoj skakaonici iznosio je 98 m (što je bio i norveški rekord), a postavio ga je Arne Hoel 1951.Drolsum, 45. Nakon otvaranja nove skakaonice 1957. Hoel je postavio rekord skočivši 100,5 m. To je naredne godine popravio Asbjørn Osnes doskočivši na 108,5 m da bi 1960. Paavo Lukkariniemi zabilježio dužinu 116,5 m.

Na prvom letačkom takmičenju 14. marta 1966. Bjørn Wirkola postavio je svjetski rekord sletjevši na 146 m. Počevši od 12. marta 1967. klub je uveo Međunarodnu sedmicu ski-letova. Istog dana Austrijanac Reinhold Bachler popravio je svjetski rekord za osam metara (154 m). 11. marta 1968. takmičenje je otkazano zbog jakog vjetra iako je bilo došlo 22.500 gledalaca.Drolsum, 57. Godine 1973. skokovi su opet otkazani, ali ovog puta zbog nedostatka snijega. Godine 2004. ovdje su održana dva takmičenja u okviru Kontinentalnog kupa. Na oba je slavio Austrijanac Roland Müller.

Krajem 1960-ih FIS je počeo planirati Svjetsko prvenstvo u skijaškim letovima. Norveški skijaški savez bio je protiv toga.Drolsum, 58. Vikersundbakken dobila je domaćinstvo četvrtog SP-a u letovima, održanog 1977. Zlatnu medalju osvojio je Švicarac Walter Steiner, a novi rekord skakaonice postavio je František Novák iz Čehoslovačke (157 m). Ovdje su održana i takmičenja u Svjetskom kupu 1980, 1983. i 1986.Drolsum, 60.

Mala skakaonica upotrebljavana je za prvenstvo Norveške 1989. Budući da nije bilo snijega, iz Finsea je Bergenskom prugom vozom dopremljeno 3.000 m3 do stanice u Vikersundu, a odatle je do skakaonice snijeg prevožen kamionima.Drolsum, 50.

 Međunarodna takmičenja 
Ovo su rezultati svih međunarodnih takmičenja na ovoj letaonici održanih pod okriljem FIS-a: Pažnja: Na ovom linku nalaze se i rezultati takmičenja održanih na manjim skakaonicama u Vikersundu; oni nisu uključeni u ovu tabelu.
 Datum Takmičenje Skakaonica 1. mjesto 2. mjesto 3. mjesto 1. 1. 1977.  Svjetsko prvenstvo K-155   Walter Steiner   Toni Innauer   Henry Glaß 2. 3. 1980.  Svjetski kup K-155   Per Bergerud   Stanisław Bobak   Ján Tánczos 18. 2. 1983. Svjetski kup K-155   Matti Nykänen   Pavel Ploc   Hans Wallner 19. 2. 1983. K-155   Matti Nykänen   Horst Bulau   Tuomo Ylipulli 20. 2. 1983. K-155   Matti Nykänen   Olav Hansson   Pavel Ploc 15. 2. 1986. Svjetski kup K-180   Andreas Felder   Matti Nykänen   Piotr Fijas 16. 2. 1986. K-180   Andreas Felder   Ernst Vettori   Matti Nykänen 25. 2. 1990.  Svjetsko prvenstvo K-180   Dieter Thoma   Matti Nykänen   Jens Weißflog 18. 2. 1995. Svjetski kup K-180   Andreas Goldberger   Takanobu Okabe   Lasse Ottesen 19. 2. 1995. K-180   Andreas Goldberger   Takanobu Okabe   Roberto Cecon 1. 3. 1998. Svjetski kup K-180   Andreas Widhölzl   Sven Hannawald   Akira Higashi 1. 3. 1998. K-180   Takanobu Okabe   Hiroya Saitō   Noriaki Kasai 14. 2. 2000.  Svjetsko prvenstvo K-185   Sven Hannawald   Andreas Widhölzl   Janne Ahonen 6. 3. 2004. Kontinentalni kup HS 207   Roland Müller   Olav Magne Dønnem   Balthasar Schneider 7. 3. 2004. HS 207   Roland Müller   Balthasar Schneider   Martin Koch 13. 1. 2007. Svjetski kup HS 207   Anders Jacobsen   Thomas Morgenstern   Matti Hautamäki 14. 1. 2007. HS 207  Otkazano 14. 3. 2009. Svjetski kup HS 207  Martin KochWolfgang LoitzlThomas MorgensternGregor Schlierenzauer  Matti HautamäkiKalle KeituriVille LarintoHarri Olli  Johan Remen EvensenBjørn Einar RomørenAnders BardalAnders Jacobsen 15. 3. 2009. HS 207   Gregor Schlierenzauer   Simon Ammann   Dmitrij Vasiljev 12. 2. 2011. Svjetski kup HS 225   Gregor Schlierenzauer   Johan Remen Evensen     Simon Ammann 13. 2. 2011. HS 225   Gregor Schlierenzauer   Johan Remen Evensen   Adam Małysz 25. 2. 2012. Svjetsko prvenstvo HS 225   Robert Kranjec   Rune Velta   Martin Koch 26. 2. 2012. HS 225  Thomas MorgensternAndreas KoflerGregor SchlierenzauerMartin Koch  Andreas WankRichard FreitagMaximilian MechlerSeverin Freund  Jernej DamjanJurij TepešJure ŠinkovecRobert Kranjec 26. 1. 2013. Svjetski kup HS 225   Gregor Schlierenzauer   Simon Ammann   Robert Kranjec 27. 1. 2013. HS 225   Robert Kranjec   Michael Neumayer   Gregor Schlierenzauer 14. 2. 2015. Svjetski kup HS 225   Peter Prevc   Anders Fannemel   Noriaki Kasai 15. 2. 2015. HS 225   Severin Freund   Anders Fannemel   Johann André Forfang 12. 2. 2016. Svjetski kup HS 225   Robert Kranjec   Kenneth Gangnes   Noriaki Kasai 13. 2. 2016. HS 225   Peter Prevc   Johann André Forfang   Robert Kranjec 14. 2. 2016. HS 225   Peter Prevc   Stefan Kraft   Andreas Stjernen 18. 3. 2017. Svjetski kup HS 225  Daniel-André TandeRobert JohanssonJohann André ForfangAndreas Stjernen  Piotr Żyła‎‎Dawid KubackiMaciej KotKamil Stoch  Michael HayböckManuel FettnerGregor SchlierenzauerStefan Kraft 19. 3. 2017. HS 225   Kamil Stoch   Noriaki Kasai   Michael Hayböck 17. 3. 2018. Svjetski kup HS 240  Daniel-André TandeJohann André ForfangAndreas StjernenRobert Johansson  Piotr Żyła‎‎Stefan HulaDawid KubackiKamil Stoch  Domen PrevcJernej DamjanTilen BartolPeter Prevc 18. 3. 2018. HS 240   Robert Johansson   Andreas Stjernen   Daniel-André Tande 16. 3. 2019. Svjetski kup HS 240  Anže SemeničPeter PrevcDomen PrevcTimi Zajc  Constantin SchmidRichard FreitagKarl GeigerMarkus Eisenbichler  Michael Hayböck‎‎Philipp AschenwaldDaniel HuberStefan Kraft 17. 3. 2019. HS 240   Domen Prevc   Ryōyū Kobayashi   Stefan Kraft 12–13. 3. 2022. Svjetsko prvenstvo HS 240   Marius Lindvik   Timi Zajc   Stefan Kraft 13. 3. 2022. HS 240  Domen PrevcPeter PrevcTimi ZajcAnže Lanišek  Severin FreundAndreas WellingerMarkus EisenbichlerKarl Geiger  Johann André ForfangDaniel-André TandeHalvor Egner GranerudMarius Lindvik 18. 3. 2023.  Svjetski kup HS 240   Halvor Egner Granerud   Stefan Kraft   Daniel Tschofenig 19. 3. 2023.  Raw Air HS 240   Ema Klinec   Silje Opseth   Yūki Itō 19. 3. 2023.  Svjetski kup HS 240   Stefan Kraft   Halvor Egner Granerud   Anže Lanišek 17. 3. 2024.  Raw Air HS 240   Eirin Maria Kvandal   Silje Opseth   Ema Klinec 17. 3. 2024. Svjetski kup HS 240   Stefan Kraft   Daniel Huber   Domen Prevc 17. 3. 2024. HS 240   Daniel Huber   Stefan Kraft   Timi Zajc 15. 3. 2025. Svjetski kup HS 240   Nika Prevc   Ema Klinec   Selina Freitag 15. 3. 2025. HS 240   Andreas Wellinger   Timi Zajc   Anže Lanišek 16. 3. 2025. HS 240  Otkazano (Ž) 16. 3. 2025. HS 240   Domen Prevc   Andreas Wellinger   Ryōyū Kobayashi

 Rekordi letaonice 
 Muškarci 
 Službeni 
{|
|- valign = "top"
|
 Datum  Skakač Dužina 1936.   Hilmar Myhra  85 m 1946.   Arnold Kongsgård  87,5 m 1948.   Arnold Kongsgård  88,5 m 1951.   Arne Hoel  98 m 1957.   Arne Hoel  100,5 m 1958.   Asbjørn Osnes  108,5 m 1960.   Paavo Lukkariniemi  116,5 m 1966.   Bjørn Wirkola  145 m 20px 1966.   Bjørn Wirkola  146 m 20px 12. 3. 1967.   Reinhold Bachler  154 m 20px 20. 2. 1977.   František Novák  157 m 15. 2. 1986.   Piotr Fijas  163 m 25. 2. 1990.   Matti Nykänen  171 m 25. 2. 1990.   Dieter Thoma  171 m 18. 2. 1995.   Lasse Ottesen  175 m 18. 2. 1995.   Andreas Goldberger  179 m
|
 Godina Skakač Dužina 1995.   Espen Bredesen  185 m 19. 2. 1995.   Janne Ahonen  187 m 19. 2. 1995.   Andreas Goldberger  188 m 1. 3. 1998.   Takanobu Okabe  194 m 11. 2. 2000.   Andreas Goldberger  207 m 12. 1. 2007.   Michael Uhrmann  214,5 m 14. 3. 2009.   Martin Koch  216,5 m 14. 3. 2009.   Harri Olli  219 m 11. 2. 2011.   Daiki Itō  220 m 11. 2. 2011.   Johan Remen Evensen  243 m 20px 11. 2. 2011.   Johan Remen Evensen  246,5 m 20px 14. 2. 2015.   Peter Prevc  250 m 20px 15. 2. 2015.   Anders Fannemel  251,5 m 20px 18. 3. 2017.   Robert Johansson  252 m 20px 18. 3. 2017.   Stefan Kraft  253,5 m 20px

 Neslužbeni i nevažeći 
{|
|- valign = "top"
|
 Godina Skakač Dužina Napomena 5. 2.2000.   Tom Aage Aarnes  204 m  probni skakač 9. 2. 2000.   Terje Nyhus  211 m  predskakač 13. 2. 2000.   Sven Hannawald  214,5 m  pad 4. 3. 2004.   Jostein Smeby  211 m  Kont. kup 4. 3. 2004.   Kim-Roar Hansen  212 m  Kont. kup 6. 3. 2004.   Olav Magne Dønnem  214 m  Kont. kup 6. 3. 2004.   Roland Müller  219 m  Kont. kup 12. 1. 2007.   Martin Koch  220,5 m  pad 12. 3. 2009.   Bøorge Gellein Blikeng  220,5 m  predskakač 14. 3. 2009.   Gregor Schlierenzauer  224 m  pad 10. 2. 2011.  Andreas Vilberg  220,5 m   probni skakač 15. 2. 2015.  Dmitrij Vasiljev  254 m  pad

 Žene 
{|
|- valign = "top"
|
 Godina Skakačica Dužina 2004.   Anette Sagen  174,5 m 2024.   Silje Opseth  230,5 m  2025.   Nika Prevc  236 m 

 Reference 
Bibliografija


 Vanjski linkovi 

 Službeni sajt 
 Vikersundbakken na skisprungschanzen.com   

Kategorija:Skijaške letaonice
Kategorija:Skijaške skakaonice u Norveškoj