Hermann von Helmholtz

Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz (Potsdam, 31. august 1821. – Berlin, 8. septembar 1894) je bio njemački ljekar i fizičar. Njegov život je bio u znaku potpune predanosti nauci i jedan je od najznačajnijih naučnika 19. vijeka.

Kao mladi čovjek, von Helmholtz je bio zainteresiran za prirodne nauke, ali ga je otac poslao na studij medicine zbog izglednije finansijske podrške od strane države. Širokog spektra interesa, von Helmholtz je pisao o starosti Zemaljske kugle do opisa Sunčevog sistema.

Prvo značajnije naučno dostignuće je bilo 1847. kada je otkrio princip sačuvanja energije kod metabolizma mišića. Potvrdio je da ne postoji "životna snaga" u organizmu koja dodaje energiju za pokrete mišića.

Polazeći od ranijih radova Sadi Carnota, Émile Clapeyrona i James Prescott Joulea, postavio je odnose između mehanike, toplote, svjetlosti, elektriciteta i magnetizma odnoseći se prema njima kao pojavnosti jedne "sile" (energije u modernim terminima). Svoje teorije je objavio u knjizi Über die Erhaltung der Kraft (O sačuvanju sile, 1847).

Imao je radove u osjetilnoj fiziologiji, a njegov student Wilhelm Wundt uspješno je nastavio ta istraživanja. Von Helmholtz je značajnije pridonio medicini na polju oftalmologije. Izumio je oftalmoskop, instrument koji se koristi za ispitivanje unutrašnjosti ljudskog oka. Tako je preko noći postao poznat u cijelom svijetu. Njegovo glavno djelo Handbuch der Physiologischen Optik (Priručnik za fiziološku optiku), daje empirijske teorije za prostorni vid u boji i opažanje pokreta.

Taj priručnik postao je osnovno referentno djelo na svom polju tokom druge polovine 19. vijeka. Njegova teorija o akomodacijskom refleksu ostala je nepromijenjena sve do zadnjeg desetljeća 20. vijeka.

Von Helmholtz je 1863. objavio knjigu "Die Lehre von den Tonempfindungen als physiologische Grundlage für die Theorie der Musik" pokazujući i dalje interes za fiziku opažanja. Ta knjiga uticala je na muzikologe sve do 20. vijeka. Na tom polju izumio je tzv. Helmholtzov rezonator kako bi prikazao snagu različitih tonova.

U elektromagnetizmu je proučavao longitudinalne valove, ali nije dao veći prilog na tom području. Njegov student Heinrich Rudolf Hertz postao je poznat po prvom eksperimentu elektromagnetnog zračenja. Ipak, von Helmholtz je predvidio elektromagnetno zračenje iz Maxwellovih jednačina i valna jednačina sada nosi njegovo ime. Također, njemačko udruženje istraživačkih instituta nosi njegovo ime.

Njegovi studenti (bio je profesor u Königsbergu, Bonnu, Heidelbergu i Berlinu) koji su kasnije postali poznati su: Max Planck, Heinrich Kayser, Eugen Goldstein, Wilhelm Wien, Arthur König, Henry Augustus Rowland, A. A. Michelson i Mihajlo Pupin.

 Reference 

 Literatura 

 David Cahan: Helmholtz: A Life in Science (University of Chicago, 2018). 
 David Cahan (Ed.): Hermann von Helmholtz and the Foundations of Nineteenth-Century Science. Univ. California, Berkeley 1994, .
 Gregor Schiemann: Hermann von Helmholtz's Mechanism: The Loss of Certainty. A Study on the Transition from Classical to Modern Philosophy of Nature. Dordrecht: Springer 2009, .
 Steven Shapin, "A Theorist of (Not Quite) Everything" (review of David Cahan, Helmholtz: A Life in Science, University of Chicago Press, 2018, , 937 pp.), The New York Review of Books, vol. 66, no. 15 (10 October 2019), pp. 29–31.
 Franz Werner: Hermann Helmholtz´ Heidelberger Jahre (1858–1871). (= Sonderveröffentlichungen des Stadtarchivs Heidelberg 8). Mit 52 Abbildungen. Berlin / Heidelberg (Springer) 1997.
 Kenneth L. Caneva: Helmholtz and the Conservation of Energy: Contexts of Creation and Reception. The MIT Press, Cambridge, MA, 2021, ISBN 978-0-262-04573-5

 Vanjski linkovi 

 "Hermann von Helmholtz" (Obituary). Royal Society (Great Britain). (1894). Proceedings of the Royal Society of London. London: Printed by Taylor and Francis.
 "Hermann von Helmholtz" by Leo Koenigsberger (Oxford: Clarendon press, 1906) from Internet Archive
 "Hermann von Helmholtz" article by Lydia Patton, Stanford Encyclopedia of Philosophy


 J. G. McKendrick Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz (London : Unwin, 1899)
 Biography, bibliography and access to digital sources in the Virtual Laboratory of the Max Planck Institute for the History of Science
  (Die Lehre von den Tonempfindungen)
 Helmholtz's (1867) Handbuch der physiologischen Optik  – digital facsimile from the Linda Hall Library



Helmholtz, Hermann von
Helmholtz, Hermann von
Kategorija:Inozemni članovi Kraljevskog društva