Dom naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine

Dom naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine jest gornji dom Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine predstavničko tijelo konstitutivnih i ostalih naroda Federacije Bosne i Hercegovine. Zajedno sa donjim domom, tj. Zastupničkim domom, koji predstavlja sve državljane Federacije BiH, čini najviše zakonodavno tijelo entiteta, Parlament Federacije Bosne i Hercegovine.

 Struktura 
Dom naroda se sastoji od 80 delegata, od kojih po 23 delegata iz reda svakog od konstitutivnih naroda i 11 iz reda Ostalih. Prvobitno se sastojao od 65 delegata, da bi 1998. bilo 72 delegata, 2000. 81, te 2002. 53 delegata. Ustavnim promjenama 2006. o broju delegata, Dom naroda se do 2022. sastojao od 58 delegata, 17 iz reda konstitutivnih naroda i 7 iz reda ostalih.
centar|bez_okvira|600x600piksel
Dana 2. oktobra 2022, na dan općih izbora, visoki predstavnik Christian Schmidt iskoristio je Bonske ovlasti i donio je izmjene Izbornog zakona BiH, te time je implementirao Presuda u predmetu Ljubić. Paket sadrži amandmane na Izborni zakon i Ustav Federacije BiH i isključivo se odnosi na postizborno konstituiranje indirektno izabranih tijela. Također, nakon tih izmjena broj delegata se povećao sa 58 na 80.

Delegate Doma naroda biraju kantonalne skupštine iz reda svojih poslanika proporcionalno nacionalnom sastavu stanovništva. Broj delegata za Dom naroda koji se biraju u svakom kantonu proporcionalan je broju stanovništva kantona. U Domu naroda mora biti najmanje jedan Bošnjak, jedan Hrvat, jedan Srbin i jedan Ostali, iz svakog kantona koji imaju najmanje jednog takvog poslanika u skupštini. Delegate biraju poslanici iz reda tog konstitutivnog naroda sukladno izbornim rezultatima tog kantona. Također, funkciju delegata ne može vršiti nijedan poslanik u Predstavničkog doma, kao ni vijećnik općinskog ili gradskog vijeća. Dom naroda saziva se prvi put najkasnije 20 dana nakon izbora kantonalnih skupština.

 Predsjedavajući 
Dom naroda ima predsjedavajućeg i dva potpredsjedavajuća. Predsjedavajući i potpredsjedavajući ne mogu biti iz istog konstitutivnog naroda ili iz reda Ostalih i biraju se poslije izvrešene verifikacije mandata. Prijedlog za izbor predsjedavajućeg i dva potpredsjedavajuća podnose klubovi predstavnika naroda. Također, njima u radu pomažu savjetnici, kao dužnosnici i eksperti za određene oblasti. Predsjedavajući predstavlja Dom naroda i saziva i predsjedava sjednicom doma.

 Klubovi naroda 
U Domu naroda su postoje četiri kluba predstavnika: Klub predstavnika bošnjačkog naroda, Klub predstavnika hrvatskog naroda, Klub predstavnika srpskog naroda i Klub predstavnika "Ostalih". Klubovi naroda osnivaju se kao oblik djelovanja delegata u domu, posebno u pripremama sjednica doma, utvrđivanju prijedloga dnevnog reda sjednica i rješavanju sporova u postupku donošenja akata Parlamenta Federacije i Doma naroda. Klubovi naroda imaju predsjednika, a mogu imati i zamjenika predsjednika koji rukovode klubovima i usklađuju njihov rad. U radu sjednica klubova naroda učestvuju članovi Vlade Federacije na poziv predsjednika kluba.

 Kolegij 
Dom naroda ima Kolegij koji se sastoji od: predsjedavajućeg, sekretara, dva potpredsjedavajuća, predsjednika Kluba bošnjačkih delegata, predsjednika Kluba hrvatskih i predsjednika Kluba srpskih delegata.

Kolegij Doma naroda:

 koordinira aktivnosti u pripremama sjednica doma i utvrđivanju dnevnih redova na tim sjednicama,
 brine se o ostvarivanju prava i dužnosti delegata i vršenja njihove funkcije,
 brine se o ostvarivanju suradnje sa Zastupničkim domom,
 brine se o ostvarivanju prava i dužnosti doma prema predsjedniku i dopredsjednicima Federacije i Vladi Federacije,
 razmatra pitanja ostvarivanja odnosa i suradnje sa skupštinama kantona, grada i općine,
 brine se o ostvarivanju prava i dužnosti doma prema sudovima Federacije,
 brine se o ostvarivanju međuparlamentarne suradnje entiteta i države BiH i organa Brčko distrikta,
 razmatra pitanja parlamentarne procedure i primjene Poslovnika o radu doma,
 razmatra inicijative i prijedloge upućene domu,
 utvrđuje nacrt i prijedlog poslovnika i program rada doma i brine se o njegovoj provedbi.

 Trenutni sastav 

+Izbor delegata po kantonuKantonBošnjaciHrvatiSrbiOstaliUkupno3131811114513110422191111424118152191411741521213419Ukupno2323231180

Radna tijela
Za razmatranje pitanja iz nadležnosti domova, za razmatranje nacrta i prijedloga zakona i drugih općih akata i za pripremanje i obavljanje drugih poslova osnivaju se stalna, povremena, posebna i zajednička radna tijela domova.

 Stalna i privremena radna tijela 
Radna tijela Predstavničkog doma daju mišljenja, podnose prijedloge i izvještavaju Zastupnički dom o pitanjima iz svog djelokruga koji se utvrđuje Poslovnikom. Stalna radna tijela osnivaju se prema odredbama Poslovnika o radu doma, a Posebnom odlukom mogu se osnivati i povremena radna tijela za izvršavanje određenih poslova.

Radno tijelo ima predsjednika i zamjenika predsjednika, koji se biraju iz sastava članova radnog tijela s tim da ne mogu biti iz istog konstitutivnog naroda. U radno tijelo mogu se birati samo delegati iz Doma naroda. Izuzetno, za članove Ustavne komisije, Zakonodavno-pravne komisije i Komisije za jezička pitanja mogu biti imenovane osobe iz reda stručnih, znanstvenih, kulturnih i javnih djelatnika, s tim da njihov broj ne može biti veći od jedne trećine ukupnog broja članova komisija.

Broj članova radnih tijela određuje se prilikom izbora članova radnog tijela, s tim da komisije ne mogu imati više od sedam, a odbori više od devet članova. U radna tijela doma bira se isti broj Bošnjaka, Hrvata i Srba i odgovarajući broj Ostalih iz Doma naroda. Radno tijelo čine delegati iz svih klubova naroda, s tim da jedan delegat može biti član u najviše dva radna tijela.
centar|bez_okvira|550x550piksel

 Zajednička i posebna radna tijela 
Osim stalnih i privremenih radnih tijela, također postoje zajednička i posebna radna tijela oba doma. Zajednička radna tijela čine: Zajednička komisija z usaglašavanje različito usvojenih tekstova zakona i Parlamentarna komisija odgovorna za reviziju, dok posebna radna tijela čine: Nezavisni odbor, Odbor za žalbe građana i VIjeće nacionalnih manjina Federacije BiH.
centar|bez_okvira|540x540piksel
Također, postoji i Klub parlamentarki Doma naroda, koje čine žene-delegatkinje iz Doma naroda.

 Također pogledajte 

 Politika Federacije Bosne i Hercegovine
 Parlament Federacije Bosne i Hercegovine
 Zastupnički dom Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine
 Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine
 Narodna skupština Republike Srpske
 Skupština Brčko distrikta
 Skupštine kantona Federacije Bosne i Hercegovine
 Zakonodavna tijela BiH kroz historiju:
 Bosanski stanak (1354–1463)
 Bosanski sabor (1878–1918)
 ZAVNOBiH (1943–1945)
 Narodna skupština BiH (1945–1963)
 Skupština SR BiH (1963–1992)
 Skupština Republike BiH (1992–1996)

 Reference 

Vanjski linkovi



Kategorija:Institucije Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Parlament Federacije Bosne i Hercegovine
Federacija Bosne i Hercegovine