Juba

Juba (bosanski: Džuba, arapski:  جوبا) je glavni grad države Južni Sudan, upravno središte Vilajeta (sudanska savezna država) Centralna Ekvatorija.

Grad je udaljen 1200 kilometara od Kartuma, leži na zapadnim obalama Bijelog Nila (Bar al Jabal), ima oko 250, 000 stanovnika (po procjeni) i trgovačko je središte tog dijela zemlje.

 Historija 
Pored današnje Džube, postojala je misija u XIX vijeku - Gondokor. To je bio najjužniji osmanski garnizon u Sudanu, oko kojeg se razvilo trgovište i naselje istraživača i misonara koji su od tamo išli u istraživanje dubokih prašuma Mračne Afrike.

Prve kuće od čvrstog materijala u Džubi na zapadnoj obali Bijelog Nila, izgradili su 1922, malobrojni grčki trgovci, kojih je inače bilo dosta po čitavom otomanskom Sudanu. Grci  su imali odlične odnose s lokalnim plemenom Bari, i razvili živu trgovačku aktivnost sa njima, sve do ranih 1940-ih oni su bili praktično jedini nosioci poslovnih aktivnosti.

Od 1899. do 1956, Džuba je bila u sastavu britanske kolonije Sudan, kojom su formalno zajednički upravljali egipatski paša i britanska vlada. Britanski i ostali  evropski misionari radili su na  pokrštavanju sudanskog juga, i zemalja južno od Sudana ( Uganda,  Kenija,  Burundi) - koji su za razliku od  islamskog sjevera bili još većinom paganski. Britanci su upravljali Sudanom, - kao sa dvije različite zemlje, Južni Sudan su čak više vezali uz Ugandu. Zbog tog su  1947. organizovali konferenciju u Džubi, sa sudanskim plemenskim i vjerskim vođama - koja je trebala poraditi na čvršćem ujedinjenju Sudana (kršćanskog i animističkog Juga i islamskog Sjevera).
mini|lijevo|240px|Most u Džubi

Konferencija baš nije uspjela jer se 1955. pobunio garnizon u obližnjem južnom gradu Toritu, što je izazvalo Prvi sudanski građanski rat, koji je trajao do kraja 1972. Za vrijeme Drugog sudanskog građanskog rata (1983 - 2005.), Džuba se našla u centru mnogih bitaka.

Od prekida sukoba 2005. Džuba je postala privremeno sjedište polu-autonomne vlade Južnog Sudana. Od kad su prestali oružani sukobi, Ujedinjeni narodi  su povećali svoju prisutnost u Džubi, prije tog su brojne humanitarne operacije po Južnom Sudanu vodili iz Kenije. Pored međunarodnog aerodroma u Džubi (IATA kod: JUB, ICAO kod: HSSJ) Misija Ujedinjenih naroda u Sudanu ima veliku bazu.

 Saobraćaj 
Džuba je najjužnija riječna luka na Bijelom Nilu, prije građanskih ratova ta luka bila je saobračajno čvorište preko kojeg su putevima bili povezani Kenija, Uganda i Demokratska Republika Kongo. Zbog dugotrajnih ratova, to danas više nije, jer su mnoge ceste - uništene ili minirane. Radove na razminiranju i popravci puteva pomaže međunarodna zajednica.

Aerodrom Džuba je vrlo prometan, naročito nakon dolaska Ujedinjenih naroda, iz njega polaze 3 leta dnevno za Nairobi, i po jedan let dnevo za Kartum i Entebbe, a jednom sedmično za Adis Abebu.

Vlada Ugande i Privremena južno sudanska vlada, dogovorile su izgradnju željezničke pruge od Ugande do Džube
u bliskoj budućnosti.

 Stanovništvo 
Vlada iz Kartuma provela je službeni popis stanovništva u aprilu/maju 2008. (peti popis stanovnika Sudana), ali je rezultat tog popisa Privremena vlada južnog Sudana odbacila, kao neobjektivan, pritom je vjerovatno mislila na procjenu napravljenu 2006. godine, zasnovanu na analizama avio snimaka. Tad je procijenjeno da bi Džuba mogla imati oko 250.000 stanovnika.
Džuba je jedan od najbrže rastućih gradova na svijetu i razvija se jako brzo zbog istraživanja nafte i kineskih ulaganja vezanih uz tu aktivnost.

Rast stanovništva Džube:
 Godina Stanovništvo 1973. (popis)  56.737 1983. (popis)  83.787 1993. (popis)  114.980 2005. (procjena)  163.442 2008. (procjena)  250.000Estimated Population In 2006

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 J. Fisher: Southern Sudan's Front-line Town, BBC News, 20. travanj 2005. 
 K. Holt: In pictures: Juba's Street Struggle, BBC News, 4. januar 2007.

Kategorija:Južni Sudan