Glad

Glad u svom najužem i najčešćem smislu označava osjećaj koji je izazvan nedostatkom hrane u ljudskom, odnosno životinjskom organizmu. Kod čovjeka on ispočetka ne mora biti neugodan, da bi kasnije uz njega dolazila mučnina, glavobolja, opća slabost te psihička uzbuđenost i/li klonulost. Potpuno ili djelomično lišavanje organizma hrane potrebne za njegovo održavanje i nadoknadu izgubljene energije se naziva gladovanje.

Najteži oblik gladi je kada je pothranjenost široko rasprostranjena, a kada ljudi počnu umirati od gladi zbog nedostatka pristupa dovoljnoj količini hranjive hrane, to rezultira proglašenjem gladi.

 Potpuno gladovanje 

Kod potpunog gladovanja organizam je prisiljen trošiti vlastite zalihe hranjivih materija, prije svega masti u potkožnom tkivu te ugljikohidrate odnosno glikogen iz jetre i mišića, da bi na kraju konzumirao vlastite bjelančevine. Kod potpunog gladovanja čovjek izgubi do 93 % mase masnog tkiva, 62-71 % jetre, 34-35 % mišića, 22-23 % kože, bubrega i pluća, dok mozak i srce gube do 3 % svoje mase. Organizam prilikom gladovanja gubi znatnu količinu vlastitih soli, a mijenja se i sastav krvi. Posljedice potpunog gladovanja su brzo mršavljenje, poremećaji unutrašnjih funkcija, opća slabost i smrt, koja obično nastupa kada organizam izgubi 40-50 % originalne mase.

Za gladovanje je karakteristično da sitnije životinje umiru brže od krupnijih, jer je kod sitnijih životinja brži metabolizam. Tako miševi ugibaju nakon 6-7 dana gladovanja, kunići nakon 22 dana, pas nakon 60 dana, dok čovjek umire nakon 70-80 dana bez hrane - pod pretpostavkom da je bio u mogućnosti piti vodu ili neku drugu tekućinu, a bez koje bi umro nakon nekoliko dana. Među životinje koje mogu dugo gladovati se ubrajaju ptice (3-20 dana) ili zmije (do godinu dana).

Potpuno gladovanje je kod nekih životinja sasvim uobičajena i normalna pojava. To se odnosi na sisare koji spavaju zimski san (medvjed, šišmiš, jež), vodozemce u umjerenim područjima zimi, ribe za vrijeme tzv. svadbenog putovanja (losos, jegulja) te deve u pustinjama.

 Djelomično gladovanje 

Od potpunog gladovanja je i u prirodi i u društvu daleko češće djelomično gladovanje,https://journals.biologists.com/jeb/article/220/23/4330/33665/Learning-to-starve-impacts-of-food-limitation prilikom koje organizmi primaju hranu, ali ne u dovoljnim količinama za svoje normalno funkcionisanje. Ponekad se takvo gladovanje dijeli na kvantitativno (nedovoljna količina hranjivih materija) i kvalitativno (nedostatak jedne od niza hranjivih materija). Ovo zadnje je prilično čest slučaj kod konzumacije tzv. nezdrave hrane, odnosno životnog stila koji ne obraća pažnju na kvalitetu hrane, pa je lahko zamisliti konzumaciju velikih količina hrane, ali bez nužnih sastojaka kao što su bjelančevine, mineralne soli i vitamini.

Posljedice djelomičnog gladovanja su iste kao i kod potpunog gladovanja, ali se ispoljavaju daleko sporije. Dugotrajno gladovanje, bilo potpuno ili djelomično, izaziva promjene u organizmu koje mogu biti dalekosežne.
mini|Martin Luther King Jr. (u sredini), jedna od mnogih političkih ličnosti 20. vijeka koje su smatrale važnim borbu protiv gladi: "Kada umrem, nemojte mi graditi spomenik. Nemojte mi dodjeljivati ​​diplome velikih univerziteta. Samo obucite gole. Recite da sam pokušao smjestiti beskućnike. Neka ljudi kažu da sam pokušao nahraniti gladne."

 Posljedice gladovanja 

Među posljedice gladovanja kod čovjeka spada sušenje sluznica, razne otekline, sušenje i ljuštenje kože, sniženje tjelesne temperature te usporavanje pulsa. Osim tih posljedica, gladovanje se ispoljava i kroz specifične bolesti poznate kao faminoze, a slabi i otpornost organizma prema raznim infekcijama. Duže gladovanje izaziva poremećaje spolnih funkcija (impotencija kod muškaraca te izostanak menstruacije kod žena). Gladovanje roditelja izaziva zakržljalost djece. Glad također može izazvati i ozbiljne psihičke poremećaje, a prije toga odbacivanje svih društvenih normi i tabua, od kojih je najkarakterističnija zabrana kanibalizma.

Kratkotrajno gladovanje, pak, u pojedinim slučajevima može biti korisno za organizam te se koristi kao terapija, odnosno poseban oblik dijete.

 Glad kao društveni fenomen 

Glad je od samih početaka čovječanstva jedan od važnih katalizatora ljudskog razvoja, bilo tako što je poticala migracije, a s njima povezane mutacije koje su dovele do stvaranja vrste homo sapiens, a kasnije i stvaranje društvenih institucija i novih tehnologija koje su za cilj imale spriječiti glad, odnosno pojedincima ili društvu u cjelini osigurati koliko-toliko pouzdan izvor hrane. Usprkos toga, historija sve do našeg vremena bilježi pojave masovne gladi koja se danas dijeli hroničnu glad (izazvanu trajnim klimatskim, društveno-ekonomskim ili nekim drugim uvjetima na nekom području) te periodičnu glad čiji su uzrok suša, poplave, elementarne nepogode ili rat.

 Također pogledajte 
 Holodomor
 Pothranjenost
 Masovna glad
 Dijeta

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 https://digitaleditions.library.dal.ca/intropsychneuro/chapter/hunger-and-eating/
 https://pmc.ncbi.nlm.nih.gov/articles/PMC7282962/ Food Insecurity and Psychological Distress: A Review of the Recent Literature Candice A Myers

Kategorija:Hrana i piće
Kategorija:Limbični sistemi
Kategorija:Glad
Kategorija:Motivacija
Kategorija:Neuropsihologija
Kategorija:Načini ishrane