Sastanak u Grazu

Sastanak u Grazu bio je dogovor o podjeli Bosne i Hercegovine između Republike Srpske, čiji je predstavnik bio Radovan Karadžić, i HR Herceg-Bosne, čiji je predstavnik bio Mate Boban, potpisan 6. maja 1992. u austrijskom gradu Grazu.Lukic, Rénéo; Lynch, Allen. Europe From the Balkans to the Urals: The Disintegration of Yugoslavia and the Soviet Union, Oxford University Press. 1996. Str. 210-212  Melčić, Dunja. Der Jugoslawien-Krieg: Handbuch zu Vorgeschichte, Verlauf und Konsequenzen, VS Verlag. 2007. Str. 424.   Predstavnici najbrojnijeg naroda u BiH, Bošnjaka, nisu bili pozvani na sastanak. Vijesti o dogovoru u Grazu objavili su državni mediji u središnjim informativnim emisijama.Zlopaša, Ivan, Politička sudbina Hrvata u BiH, Hrvatski blok BiH. 2005. Str. 44.Harden, Blaine, Warring Factions Agree on Plan to Divide up Former Yugoslavia . The Washington Post. 8. maja 1992. 

Franjo Tuđman, u pismu američkom senatoru Robertu Dolu, predstavlja ovaj dogovor kao dio konferencije o Bosni i Hercegovini kojeg je sponzorirala Evropska unija.

Podjela

Mate Boban i Radovan Karadžić sastali su se u Grazu 5. maja 1992. Boban i Karadžić vodili su detaljnu raspravu o razgraničenju hrvatskog i srpskog područja u Bosni i Hercegovini. SDS je granicu veće Srbije vidio na rijeci Neretvi, što bi razdvojilo Mostar na dva dijela.Kumar, Radha, Divide and fall?: Bosnia in the annals of partition, Verso. 1997. Str. 55.   Na kraju je Karadžić pristao na Bobanov prijedlog da glavna mostarska ulica, Ulica maršala Tita, bude granica između Herceg-Bosne i Republike Srpske. Isto tako prihvaćen je i prijedlog da većinski hrvatski gradovi ostanu dio Herceg-Bosne, dok bi se većinski srpski gradovi u Herceg-Bosni, kao Kupres (51% Srba) i miješani hrvatsko-bošnjački gradovi u srednjoj Bosni pripojili Republici Srpskoj. Jedino je ostalo neriješeno pitanje Posavine i Brčkog. Na kraju su se Karadžić i Boban dogovorili da će prihvatiti međunarodnu arbitražu oko područja u Kupresu i sedam drugih gradova u Posavini. Između Republike Srpske i Herceg-Bosne bila bi minorna bošnjačka država.

Ocjene

Miloš Vasić, vojni analitičar časopisa Vreme izjavio je da je dogovor u Grazu "najvažniji dokument rata" s ciljem da ograniči sukob između hrvatskih i srpskih snaga dozvoljavajući im da se koncentriraju na uzimanje područja naseljenim Bošnjacima.Vasić, Miloš, The pattern of aggression. Balkan War Report. 1993. Str. 8-9.  Hrvati Bosne i Hercegovine ovaj su sastanak vidjeli kao izdaju bošnjačkog saveznika. ICTY ovaj sastanak smatra nastavkom dogovora iz Karađorđeva.Prosecutor v. Tihomir Blaškić - Judgement. Ujedinjeni narodi. 3. 9. 2000. Preuzeto 13. 9. 2011.  Washington Post usporedio je ovaj dogovor s Paktom Ribbentrop-Molotov o podjeli Poljske.

 Reference 

Kategorija:Rat u Bosni i Hercegovini
Kategorija:1992. u Austriji
Kategorija:Graz
Kategorija:Sporazumi Bosne i Hercegovine
Kategorija:Sporazumi potpisani 1992.
Kategorija:1992. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Politička historija Republike Srpske
Kategorija:Hrvatska Republika Herceg-Bosna
Sastanak u Grazu
Kategorija:Sporazumi Republike Srpske