Jakov Gotovac

Jakov Gotovac (Split, 10. oktobar 1895. -  Zagreb, 16. oktobar 1982.), hrvatski operni dirigent i kompozitor klasične muzike. Njegova komična opera Ero s' onog svijeta je bila prvi put izvedena u Zagrebu 1935. godine.

 Biografija 
Jakov Gotovac je rođen u Splitu (tada dio Austro-Ugarske) i na početku je imao malo ili nimalo osnovnog obrazovanja u muzici. Imao je sreću da bude ohrabren i podržan od strane Josipa Hatzea, Ćirila Metoděja Hrazdira i Antuna Dobronića koji su mu usadili nacionalističku orijentaciju u muzici. Počeo je kao student prava u Zagrebu, ali se prebacio na pisanje muzike 1920. godine. U Beču je studirao u klasi Johana Marxa.
Od 1922. godine radio je sa filharmonijskim društvom Kolo osnovanog u Šibeniku od strane dr. Vice Iljadica 1899. godine.
Preselio se u Zagreb 1923. godine gdje je nastavio da radi kao kompozitor i dirigent do svoje smrti.
Vodio je pjevačka društva "Mladost", "Mladost-Balkan" i "Jug", a nakon Drugog svjetskog rata "Pavao Markovac" i "Vladimir Nazor". Bio je akademik i član Hrvatskog narodnog pozorišta (HNK). Dobitnik je nagrade za životno dijelo Vladimir Nazor (1964.) kao i nagrade AVNOJ-a (1972.).

Njegovo najpoznatije djelo je opera Ero s' onoga svijeta (na libreto Milana Begovića) sa kojim je nastupao na skoro svim kontinentima, a prevedeno je na devet jezika. Nastupao je u više od 80 pozorišta u samoj Evropi. Također je napisao i brojne druge radove za orkestar,
klavir kao i vokalne muzike, i druge.
U svojim radovima, Gotovac predstavlja kasni nacionalni romantizam sa hrvatskim folklorom kao glavnim izvorom ideja i nadahnuća. Muzički, Jakov Gotovac je dosta korstio homofonijske muzičke tekstura i prilično jednostavne harmonijske strukture u skladu sa narodnom muzikom kojoj se divio. 
Uz folklorna obilježja, Gotovac je u svoja dijela unio i mediteransku raspjevanost, prožetu senzibilnošću, što se najviše odrazilo u njegovim operama.

Ostala važna muzička djela ovog kompozitora su narodni obred Koleda (1925.), Simfonijsko kolo (1926.), scenska muzika za Gundulićevu Dubravku (1926.) i romantičnu narodnu operu Morana (1930.).

Njegovo muzičko stvaralaštvo sadrži i opere Mila Gojsalića (1951.), Dalmaro (1958.) i Stanac (1959.),  te više orkestarskih djela, horskih kompozicija i solo pjesama.
Jakov Gotovac je umro 16. oktobra 1982. godine u Zagrebu u 87-oj godini života.

 Opus 

 Orkestralna djela 
Simfonijsko kolo op. 12 (1926.)
Pjesma i ples s Balkana op. 16 (1939.)
Orači op. 18 (1937.)
Guslar op. 22 (1940.)
Dinarka (1945.)
Bunjevačke igre (1960.)

 Horska djela 
2 Scherza (1916.)
2 Pjesme za muški zbor (1918.)
2 Pjesme čuda i smijeha (1924.)
Koleda (1925.)
Dubravka op. 13 Pastorala za mješoviti hor i orkestar na tekst Ivana Gundulića (1927.-28.)
3 momačka zbora (1932.)
Pjesme vječnog jada (1939.)
Pjesme zanosa (1955.)

 Solo pjesme 
Djevojka i mjesec za alt i orkestar (1917.)
Moments érotiques za glas i klavir (1929.)
2 Soneta za bariton i orkestar (1921.)
Djevojačke pjesme za glas i klavir (1923.)
Kroz grad za glas i klavir (1924.)
Rizvan-aga za bariton i orkestar (1938.)
Pjesme čeznuća za glas i orkestar (1939.)

 Opere 
Morana op. 14 (1928.-30.)
Ero s onoga svijeta op. 17 (1933.-35.)
Kamenik op. 23 (1939.-44.)
Mila Gojsalića op. 28 (1948.-51.)
Đerdan op. 30 (1954.-55.)
Dalmaro op. 32 (1958.)
Stanac op. 33 (1959.)
Petar Svačić op. 35 opera-oratorij (1969., prerađena 1971.)

 Vanjski linkovi 
 Ero s onoga svijeta 
 Slobodna Dalmacija Podlistak: Uz 20. obljetnicu smrti - Jakov Gotovac, nepokolebljivi maestro hrvatske nacionalne glazbe 

Kategorija:Hrvatski kompozitori
Kategorija:Hrvatski dirigenti
Kategorija:Rođeni 1895.
Kategorija:Umrli 1982.
Kategorija:Biografije, Split
Kategorija:Hrvatski operski kompozitori
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Vladimir Nazor" za muziku