Indeks ljudskog razvoja

|430px
Indeks ljudskog razvoja, skraćeno HDI, (engleski: The UN Human Development Index (HDI)), je formula kojom se mjeri siromaštvo, pismenost, obrazovanje, životni vijek, i drugi faktori za zemlje svijeta. Mnogi preko ove formule svrstavaju zemlje u razvijene (zemlje prvog reda), u razvoju (zemlje drugog reda) i treće zemlje svijeta. Do ove formule je došao pakistanski ekonomista Mahbub al Hak, a Program Ujedinjenih nacija za razvoj je koristi od 1993. godine u svom godišnjem izvještaju o razvoju.

HDI mjeri prosječna dostignuća u zemljama po tri osnovne stvari u ljudskom razvoju:
 O dugom i zdravom životu, mjereno prema životnom vijeku od rođenja.
 Znanju, mjereno prema pismenosti. Također se uzima u obzir osnovno i srednje obrazovanje, kao i postotak upisa.
 Pristojnom standardu života, mjereno prema BDP-u po stanovniku, prema PPP-u u američkim dolarima.

Svake godine, zemlje članice UN-a se rangiraju prema ovoj formuli. Zemlje koje su na vrhu liste to često naglašavaju, kako bi privukli obrazovane migrante. Kao alternativno mjerenje, koristi se Indeks siromašnih zemalja.

 Metoda za izračunavanje 
U općem slučaju, kako bi se transformisala osnovna promjenljiva, recimo , u indeks bez mjerne jedinice između 0 i 1 (što omogućava grupisanje različitih popisa), koristi se sljedeća formula:
 -indeks = 

gdje  i  predstavljaju najnižu i najvišu vrijednost promjenljive  koju može postići, respektivno.

Indeks društvenog razvoja (HDI) stoga predstavlja prosjek sljedeća tri glavna popisa:
 Životni vijek = 
 Stepen obrazovanja = 
 Pismenost kod odraslih (ALI) = 
 Godišnji upis učenika (GEI) = 
 Bruto društveni proizvod = 

LE: Životni vijek
ALR: Stepen pismenost odraslih
CGER: Kombinovani koeficijent broja učenika
GDPpc: Društveni proizvod po glavi stanovnika prema kupovnoj moći građana u dolarima

 Izvještaj iz 2005. godine 
Prema izvještaju iz 2005. godine, HDI u zemljama svijeta se popravlja, sa dva izuzetka: državama bivšeg SSSR-a i saharske Afrike, koje pokazuju pad. Pad kvaliteta obrazovanja, ekonomije i smrtnost su glavni činioci pada HDI vrijednosti u prvog grupi zemalja, dok HIV/AIDS i smrtnost su glavni uzroci pada u zemljama drugog reda.

Kod većine zemalja iz izvještaja 2005. godine se vidi povećanje u poređenju sa 2003. godinom. Neke zemlje, članice UN-a nisu uspjele pribaviti potrebne podatke da bi se mogao izračunati koeficijent. Na spisku se ne nalaze Afganistan, Irak, Liberija, Sjeverna Koreja, Srbija, Crna Gora i Somalija. Iako spomenute zemlje nisu u mogućnosti ili nisu voljne da daju potrebne informacije, njihov rang bi bio među zemljama srednjeg ili niskog koeficijenta razvoja.

 Najrazvijenije zemlje (HDI od 0,963 do 0,878) 
<tr valign=top><td>
  (=)
  (↑ 5)
  (=)
  (↑ 11)
  (↑ 1)
  ( 4)
  (↑ 4)
  (↑ 2)
  (↓ 3)
  (↓ 2)
<td>
  (↓ 2)
  (↓ 7)
  (=)
  (↑ 3)
  (↓ 3)
  (=)
  (↓ 3)
  (↑ 3)
  (↓ 1)
  (↓ 1)
<td>
<ol>
  (↓ 1)
  (↑ 1)
  (↓ 1)
  (=)
  (=)
  (↑ 1)
  (↓ 1)
  (=)
  (↑ 1)
  (↓ 1)

 Dno spiska (HDI od 0,281 do 0,379) 
 (↑ 3)
 (↑ 4)
 (=)
20px|Centralnoafrička Republika Centralnoafrička Republika (↓ 2)
 (=)
 (↓ 6)
 (=)
 (↑ 1)
 (↓ 1)

 Zemlje jugoistočne Evrope i Balkanskog poluostrva 
24. 
26. 
35. 
45. 
54. 
55. 
59. 
64. 
68. 
72. 

 Vanjski linkovi 

 Rang zemalja 
 Izveštaj o ljudskom napretku 


Kategorija:Ujedinjene nacije