Masakr u Križančevom Selu

Masakr u Križančevom Selu se odnosi na događaje koji su se desili u zaseoku Križančevo Selo u Srednjoj Bosni, gdje je Armija RBiH ubila desetke Hrvata tokom napada na položaje HVO-a 22. i 23. decembra 1993.

Napad se desio u vrijeme dok je region bio zahvaćen Bošnjačko-hrvatskim sukobom, osam mjeseci nakon Masakra u Ahmićima. Križančevo Selo se nalazi u blizini Viteza, 
i sela Dubravica i Šantići. Prema izjavi svjedoka na suđenju u Hagu, selo je predstavljalo vojnu bazu HVO-a.

Nije poznat tačan tok događaja, što je otvorilo vrata za medijske špekulacije. Također ne postoji sudska verifikacija kako od strane međunarodnih, tako ni od strane domaćih sudova.

Vlasti Hrvatske Republike Herceg-Bosne su tvrdile da se radi o masakru koji se desio nakon vojnog napada, gdje su pogubljeni vojni zarobljenici, dok su neki mučeni, a potom ubijeni zajedno sa nekoliko civila. Tvrdile su da su identifikovale 52 osobe koje su masakrirane.

Dana 6. januara 1994, mjesto događaja je istražio lokalni UNPROFOR, o čemu se raspravljalo na suđenju Kordiću i Čerkezu pred Haškim tribunalom. Tada je svjedok, britanski pukovnik Peter Gage Williams, koji je u to vrijeme bio dio lokalnih snaga UNPROFOR-a, odgovarajući na pitanje tužioca o "smrti između 60 i 70 Hrvata u Križančevom Selu" objasnio da je januara 1994. godine provedena istraga tokom koje je pronađeno 27 tijela, a ekshumirano 9, tvrdeći da nije postojao ni jedan dokaz koji bi potvrdio teoriju o masakru.

Slučaj je dobio medijsku pažnju u aprilu 2010, kada su hrvatski predsjednik Ivo Josipović, katolički kardinal Vinko Puljić i reis-ul-ulema Islamske zajednice BiH, Mustafa Cerić posjetili mjesto pokolja u Ahmićima, a potom i Križančevo Selo. Ivo Josipović je bio u zvaničnoj posjeti BiH tokom koje je izrazio "duboko žaljenje" zbog učešća Republike Hrvatske u podjeli BiH 90-ih godina, što je rezultiralo Bošnjačko-hrvatskim ratom i patnjom ljudi na obje strane.

Prema izvještaju emitovanom na RTVFBiH o Josipovićevoj posjeti, tokom događaja u Križančevom Selu stradala su 34 hrvatska vojnika uključujući i nekoliko civila, a 30 preostalih vojnika je zarobljeno. Međutim, Novi list iz Rijeke kao i neki hrvatski web sajtovi u svojim izvještajima su navodili informaciju o 74 ubijena vojnika i civila neprecizirajući tačno koliko je bilo jednih, a koliko drugih, niti okolnosti u kojima su navodno ubijeni. Ni jedan medij koji je izvještavao o Križančevom Selu nije pomenuo izvore za iznesene tvrdnje.

 Suđenje 
Suđenje bivšim  oficirima i vojnicima 325. brdske brigade Armije RBIH započelo je u aprilu 2019. Kao prvooptuženi je zapovjednik Ibrahim Purić, koji  zapovijedio napad na vojnike i civile u Križančevu Selu, a drugooptuženi Nijaz Sivro je osobno izdao nalog za strijeljanje najmanje dvanaest zarobljenih pripadnika HVO-a. Uz Purića i Sivru optuženi su i Ibrahim Tarahija, Rušit Nurković, Almir Sarajlić, Sadik i Šaćir Omanović te Kasim Kavazović. Dana 19. septembra 2023. za ubistvo dvanaest zarobljenih vojnika HVO-a, Almir Sarajlić je osuđen na kaznu zatvora od 20 godina.

Također pogledajte
 Bošnjačko-hrvatski sukob
 Etničko čišćenje u Lašvanskoj dolini

 Reference 

Kategorija:1993. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Vitez
Kategorija:Masakri u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri nad Hrvatima