Almati

Almati ili Alma Ata (; ; raniji naziv: Vernij (Верный)) jest najveći grad u Kazahstanu s populacijom od 1.348.500 (1. septembar 2008.), što predstavlja 8% ukupnog stanovništva. Bio je glavni grad Kazahstana i prethodne Kazaške SSR od 1929. do 1998. godine. Premda Almati više nije glavni grad, (sada je to Astana), ostao je glavni komercijalni centar. Almati ne pripada ni jednoj oblasti, već ima status grada od posebnog državnog značaja.

 Ime grada 
Ime Almati znači "Bogat jabukama", a ruska verzija imena, "Alma Ata", dodijeljena je iz zablude (književno značenje "Djedova jabuka").

 Historija 
Na prostoru grada su u 10. vijeku p. n. e. nastala prva naselja stočara iz bronzanog doba. Kasnije su nastala naselja plemena Saka i Uisun od kojih su sačuvani tumuli (nadgrobni humci). Tokom srednjeg vijeka se grad razvija kao jedna od stanica na Putu svile, te postaje značajan trgovački centar. Ime Almati se pojavljuje u 13. vijeku. U 15. vijeku slabi značenje grada zbog prestanka trgovine na Putu svile. U 17. i 18. v. jača kazaška nacionalna svijest i Almati postaje kazahstanski kulturni centar. 1730. su Kazasi pobijedili Džungure u bitki 70 km od grada. Sredinom 19. v. su Rusi zauzeli taj prostor i 1854. osnovali tvrđavu Verniy. Oko grada se naseljavaju Rusi, Tatari i Kozaci. 1867. je grad nazvan Almatinsk, ali stanovnici nisu prihvatili novo ime grada, te je vraćeno ime Verniy. 28. maja 1887. je grad potpuno razoren u jakom zemljotresu. Nakon zemljotresa se grad obnavlja i postaje najveći ruski grad srednje Azije.

Nakon Oktobarske revolucije dolazi komunistička vlast i 1921. je grad preimenovan u Alma-Ata. 1927. Alma Ata postaje glavni grad Kazaške Autonomne Sovjetske Socijalističke Republike u sklopu SSSR-a (dotad je glavni grad bio Kyzyl-Orda). 1926. je sagrađena željeznička pruga iz Turkestana do Sibira, a 1930. je Alma Ata priključena na željeznicu. Tokom 2. svj. rata je u Alma Ati organizovana ratna industrija i došlo je mnogo izbjeglica iz ratom zahvaćenih područja odakle su evakuisane cijele tvornice i institucije. Nakon rata se grad širi i grade se zgrade otporne na potrese. Od 1975. je uvedena redovna vaduhoplovna linija nadzvučnim avionima do Moskve.

1991. se raspao SSSR i stvoren je nezavisni Kazahstan. 1993. je Alma-Ata preimenovana u kazaško ime Almati. 1997. je odlučeno da se glavni grad Kazahstana preseli u Astanu koja je smještena u središnjem dijelu zemlje (Almati je blizu kirgistanske granice). Almati je i dalje ostao najveći grad Kazahstana i njegov privredni i kulturni centar.

 Geografija 
Almati je smješten u jugoistočnom dijelu Kazahstana 80 km od granice s Kirgistanom i 300 km od granice s Kinom. Nalazi se u dolini ispod planine Alatau koja je dio planinskog lanca Tian Shan. Sjeverno od grada je Kapčagajsko umjetno jezero na rijeci Ili. Klima je kontinentalna s malo padavina, ali je ipak blaga zbog položaja među planinama. Transportna povezanost je prilično loša (postoji jedna cesta prema srednjem Kazahstanu).
desno|250px|mini|Katedrala Kristova uskrsnuća

 Znamenitosti 
Zanimljiva je pravoslavna katedrala Kristova uskrsnuća u ruskom stilu. Postoje mnoge crkve i džamije koje su sve sagrađene nakon 1990. Grad ima i mnogo parkova. Blizu grada postoji rekreativna zona na brdu Kök Töbe koja je s gradom povezana žičarom.

 Saobraćaj 
U izgradnji je podzemna željeznica Almati.

 Zimske olimpijske igre 
Almati je bio jedan od kandidata za Zimske olimpijske igre 2014., a nakon što je Igre dobio ruski Soči, gradski oci razmišljaju o eventualnoj kandidaturi za Igre 2018.  "Almaty Considers 2018 Winter Games Bid" 

 Reference 

 Vanjski linkovi 
 Službena stranica   

 Olimpijske igre 
 Almaty 2014. - stranica kandidature   

 Ostali projekti 

Kategorija:Gradovi u Kazahstanu
Kategorija:Gradovi na Putu svile
Kategorija:Almati