Drinske mučenice

Blažene Drinske mučenice (rođene od 1865 - 1912 Austro-Ugarska, stradale obalama rijeke Drine u Goraždu, 15. decembar 1941.) bile su djevice i mučenice, blaženice katoličke crkve, časne sestre Družbe kćeri Božje ljubavi ubijene za vrijeme Drugog svjetskog rata.

 Biografija 
 Dolazak u Bosnu 
Časne sestre Kćeri Božje ljubavi došle su u Sarajevo na poziv nadbiskupa dr. Josipa Stadlera 1882. Poslala ih je osnivačica reda Franziska Lechner. Na Palama kod Sarajeva su osnovale samostan "Marijin dom" 1911.  Održavale su nastavu osnovne škole i pomagale susjedima bez obzira na vjeru i narodnost.

 Samostan na Palama 
Ratne 1941, u samostanu na Palama bile su:
 direktorica časna sestra Jula Ivanišević, Hrvatica, rođena u Godinjaku, Staro Petrovo Selo 25. decembra 1893.,
 časna sestra Berchmana Leidenix, Austrijanka, rođena u Enzersdorfu 28. decembra 1865,
 časna sestra Krizina Bojanc, Slovenka, rođena u Zbureu, Šmarjeta 14. maja 1885,
 časna sestra Antonija Fabjan, Slovenka, rođena u Malo Lipje, Hinje 23. januara 1907,
 časna sestra Bernadeta Banja Hrvatica mađarskog porijekla, rođena u Velikom Grđevcu kraj Bjelovara, 17. juna 1912.

 Zločin 
mini|250px|Rijeka Drina u Goraždu
Časne sestre su njegovale bolesnike, pekle su kruh djeci Državnog dječjeg doma te pomagale siromahe i prosjake s Romanije. Dana 11. decembra 1941. četnici su opkolili "Marijin dom", opljačkali ga i zapalili. Tada su odveli u zarobljeništvo sve redovnice i još neke druge zarobljenike. Vodili su ih po snijegu uz preslušavanja i ispitivanja do Carevih voda i Sjetline. Tamo je časna sestra Berchmana, ubijena 23. decembra 1941. Ostale četiri časne sestre odvedene su do Goražda, gdje su stigle 15. decembra 1941. Smještene su u zgradu kasarne na spratu kojom je zapovijedao major Jezdimir Dangić. Četnici su u pijanom stanju po noći provalili u sobe u kojima su bile časne sestre. Časne sestre su skočile kroz prozor, nakon čega su ubijene i bačene u rijeku Drinu. Tih dana, bačeno je u Drinu oko 8.000 muslimana i katolika.Ante Baković:Drinske mučenice, str.38A. Baković: Drinske mučenice 38-40; poglavlja: Leševi u šipražju, Kamo ih je Drina odnijela? Leševi ne govore U vezi leševa, koji su plivali Drinom, piše sveštenik Ante Baković, koji je rođen 1931. u Goraždu koji je bio sam svjedok smrti Drinskih mučenica. On je u svojoj knjizi naveo: Tako su sve četiri časne sestre našle svoj grob u hladnoj i krvavoj Drini, koja je u ta dva posljednja mjeseca godine 1941. bila grobnica za 8000 nedužnih života, muslimanskih i katoličkih.

Prvi koji je zapisao zločine bio je slovenski sveštenik Franc Ksaver Meško,  pjesnik i pisac, koji se tih dana kao duhovnik nalazio na Palama i bio zarobljen zajedno sa časnim sestrama. Njega je spasio njegov zemljak, četnik Milko.Ante Baković:Drinske mučenice, 115. Meško je napisao više knjiga i članaka o tome.F. K. Meško: V četniškem ujetništvu: Izbrano delo IV., 366-433

 Beatifikacija 
mini|250px|Beatifikacija Drinskih mučenica u Sarajevu
 Završen biskupski proces 
Završna sjednica istražnog postupka za beatifikaciju redovnice M. Jule Ivanišević i četiriju njenih susestara održana je 14. decembra 2002, u prostorijama Vrhbosanskog nadbiskupskog ordinarijata u Sarajevu. Dekret o pokretanju kauze napisan je 4. decembra 1999, a sjednica otvaranja postupka održana je 6. decembra iste godine. U toku završne sjednice kardinal Vinko Puljić, postulator mons. Marko Josipović, promotor pravde Velimir Valjan, sudija delegat Mato Zovkić i sekretarica kauze  Snježana Stjepandić potpisali su potrebnu dokumentaciju, koja je potom zapečaćena. Jedan primjerak prikupljene dokumentacije pohranjen je u arhiv Vrhbosanske nadbiskupije, a drugi predan postulatoru da je proslijedi Kongregaciji za proglašenje svetaca u Rim. Na završnoj sjednici bile su prisutne i brojne redovnice Družbe Kćeri Božje ljubavi na čelu s vrhovnom poglavaricom časnom sestrom Lucynom Mroczek i provincijalkama zemalja u kojima ta Družba djeluje. Sjednica je završena molitvom za proglašenje blaženima časne sestre Jule Ivanišević i četiriju susestara.

Godine 2011, papa Benedikt XVI pokrenuo je postupak beatifikacije pet časnih sestara. Papa Benedikt XVI je 14. januara potpisao dekret o mučeništvu Drinskih mučenica, koje su ubijene iz vjerske mržnje. Time je otvorio put za njihovu beatifikaciju.

 Tok beatifikacije 
Dana 24. septembra 2011. u 11 sati u Sarajevu je održana beatifikacija Drinskih mučenica u Olimpijskoj dvorani Zetra. Beatifikaciju je predvodio papin izaslanik i pročelnik kongregacije za proglašenje svetaca salezijanac kardinal Angelo Amato.

 Propovijed 
U prigodnoj propovijedi kardinal Amato je istaknuo da je mučeništvo pet redovnica Družbe Kćeri Božje ljubavi "tragična, ali slavna stranica katoličke crkve u plemenitom narodu Bosne i Hercegovine". "Njihova pobjeda ima značenje mučenika prvih stoljeća, kada su poganski idoli zahtijevali nevine žrtve za nastavak njihovog prolaznog i nesigurnog postojanja. Tragedija njihovog ubistva se dogodila za vrijeme nasilnog civilnog rata 1941-1945.", rekao je kardinal te podsjetio kako su ubice, oslijepljeni protivkatoličkom mržnjom i beskonačnim egoizmom, počinili pokolj grupe nemoćnih ali neukrotivih žena. "Sestre, budući da se nisu htjele podvrgnuti neurednoj volji ratnika, pokušavaju pobjeći da bi odbranile dostojanstvo svog posvećenja", kazao je kardinal i dodao da historija Drinskih mučenica može izgledati kao primjer poniznih ljudi, koji ostaju i uvijek podliježu, pobijeđeni i poraženi. Ali u stvarnosti, to je pet redovnica koje su svojom čvrstom i blagom ustrajnošću pobjednice zla i njegove zatorne snage, istaknuo je kardinal Amato.

 Misa beatifikacije 
Na misi beatifikacije bilo je oko dvadeset hiljada vjernika iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske i drugih zemalja iz koji su nove blaženice, hodočasnici iz drugih evropskih zemalja, kao i prekookeanskih poput Brazila.

U koncelebraciji misnog slavlja bili su vrhbosanski nadbiskup kardinal Vinko Puljić, zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić, apostolski nuncij u Bosni i Hercegovini nadbiskup Alessandro D'Errico, apostolski nuncij u Republici Hrvatskoj nadbiskup Mario Roberto Cassari, apostolski nuncij u Kuvajtu, Bahreinu, Kataru, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Jemenu, te apostolski delegat na Arapskom poluostrvu nadbiskup Petar Rajič, zatim 29 biskupa iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Crne Gore, Makedonije, Slovenije, Mađarske i Albanije, te oko 300 sveštenika.

 Otvaranje Novoizgradjene Crkve 
Grad Goražde će 20. rujna 2025. svečano otvoriti crkvu Blaženih Drinskih mučenica, kada se očekuje dolazak više od 1000 hodočasnika iz različitih dijelova svijeta.Vlada Gorazdansko-Podrinskog Kantona | https://bpkg.gov.ba/vijesti/150063/pripremame-za-svecano-otvoranje-crkve-blazenih-drinskih-mucenica-teku-planiranom-dinamikom-20-septembra-ocekuje-se-vise-od-1000-hodocasnika-iz-cijelog-svijetaU Goraždu se otvara Crkva Blaženih Drinskih mučenica| | https://bosna.hr/u-gorazdu-se-otvara-crkva-blazenih-drinskih-mucenica-ko-su-bile-casne-sestre-koje-su-cetnici-pobili-na-drini/

 Također pogledajte 
 Alojzije Stepinac
 Katoličanstvo u Bosni i Hercegovini

 Literatura 
 Franc Ksaver Meško: Izbrano delo I-VI Mohorjeva družba v Celju (1954-1960)
 Anto Baković: Drinske mučenice, Vlastita svjedočanstva, Svjedočanstva očividaca, Dokumenti, Anto Baković, Sarajevo 1990.

 Reference 

 Vanjski linkovi 

Glas koncila o beatifikaciji
KTA
KTA: Otkriveno spomen-obilježje u Goraždu 
 Stranica o Drinskim mučenicama (na na engleskom).
 Papa potpisao dekret o mučeništvu Drinskih mučenica (na slovenskom)
 Stranica o drinskim mučenicama (na slovenskom)
 Stranica o drinskim mučenicama (na hrvatskom)
  Drinske mučenice uskoro blažene
 Vijesti iz BiH - Drinske mučenice uskoro blažene, papa potpisao dekret o mučeništvu
Beatifikacija Drinskih mučenica će bitu u Sarajevu (na mađarskom)  
Mađarska časna sestra među Drinskim mučenicama (na mađarskom)
http://balkans.aljazeera.net/vijesti/sjecanje-na-drinske-mucenice

Kategorija:Umrli 1941.
Kategorija:Bosna i Hercegovina u Drugom svjetskom ratu
Kategorija:Ratni zločini u Jugoslaviji u Drugom svjetskom ratu
Kategorija:1941. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Katoličanstvo u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Religijski progoni
Kategorija:Goražde
Kategorija:Pale (Republika Srpska)
Kategorija:Četnički zločini u Drugom svjetskom ratu