Dnjestar

Dnjestar  (; ) jest velika rijeka u Istočnoj Evropi duga 1.362 km. Treća je najduža rijeka Ukrajine. Izvire ispod ukrajinskih Karpata i osim kroz Ukrajinu teče i kroz Moldaviju odvajajući otcijepljeno području Pridnjestrovlja te do ušća u Crno more ponovo protiče kroz državu u kojoj i izvire.

Porijeklo imena

Ime rijeke Dnjestar dolazi od sarmatske (Iranski jezik) riječi Danu nazdja što znači Bliska rijeka.Mallory, J.P. and Victor H. Mair. The Tarim Mummies: Ancient China and the Mystery of the Earliest Peoples from the West. London: Thames & Hudson, 2000. p. 106  Starije skitsko ime rijeke bilo je Tiras, a to je značilo  Brza.

Geografija

mini|lijevo|150px|Dnjestarski liman
Dnjestar izvire u ukrajinskim Karpatima, na zapadu Ukrajine, pored mjesta Drohobiča  blizu granice sa Poljskom, i teče jugoistočno prema ušću u Crnom moru. 
Jednim dijelom gornjeg toka tvori prirodnu granicu između Ukrajine i Moldavije, nakon toga teče kroz Moldaviju u dužini od 398 km, dijeleći tako Moldaviju od Pridnjestrovlja. Nakon toga Dnjester je ponovno granična rijeka između Ukrajine i Moldavije. 
U Crno more se ulijeva u Ukrajini, pored grada Odese, i na ušću tvori Dnjestarski liman. Dnjestarski liman je dužine 42,5 km i maksimalne širine 12 km, površine koja varira od 360 do 408 km2, dok prosječna dubina iznosi 1,8 m. Na zapadnoj strani limana nalazi se gradić Belgorod Dnjestrovski a na istočnoj strain grad Ovidiopol. U donjem dijelu toka, desna obala Dnjestra je brdovita i viša od niske lijeve obale. Najvažnije pritoke Dnjestra su rijeke: Reut i Bik. Rijeka Dnjestar faktički predstavlja kraj evroazijske stepe.

Historija

mini|desno|400px|Ušće rijeke Seret u Dnjestar
Tokom historijskog doba, za vrijeme kasnog neolita i ranog eneolitika rijeka Dnjestar je bila centar jedne od najnaprednije civilizacije na svijetu. Naime, u to doba na području današnje Ukrajine i Moldavije u periodu između 5300. godine p. n. e. i 2600. godine p. n. e. je postojala kultura nazvana Cucuteni-Tripolie nazvana prema najvećim arheološkim nalazištima Cucuteni i Tripolie. Na tom području otkrivena su mnoga arheološka nalazišta naselja koja su imala i do 15000 stanovnika a prema naučnim istraživanjima pretpostavlja se da su upravo na tom području nastale neke od prvih poljoprivrednih zajednica u historiji.

U antičko doba, Dnjestar je spominjan kao najvažnija rijeka stare Sarmatije, od strane brojnih klasičnih geografa i historičara.

Od 14. vijeka do 1812. godine dio rijeke Dnjestar je formirao istočnu granicu Kneževine Moldavije.
Između dva svjetska rata, rijeka Dnjestar je bila dio prirodne granice između Rumunije i bivšeg SSSR-a. Tokom Drugog svjetskog rata, njemačke i rumunske snage borile su se protiv sovjetske crvene armije na zapadnoj obali rijeke.

Nakon raspada bivšeg SSSR-a i proglašenja nezavisnosti Republika Moldavija, područje na istoku Moldavije, između Dnjestra i granice sa Ukrajinom je odbilo lojalnost centralnoj vlasti u Kišinjevu i proglasilo Pridnjestrovsku Moldavsku Republiku sa Tiraspolom kao glavnim gradom. Na moldavskom jeziku ova se regija naziva i Transnistria.

Pritoke 

S obzirom na veliki sliv Dnjestar ima mnogo pritoka a neke od njih su (naziv pritoke i dužina u km)http://www.encyclopediaofukraine.com/pages/D/N/DniesterRiver.htm: 

Lijeve pritoke:
 Seret - 250
 Zolota Lypa - 187
 Koropec 
 Zbrič - 245
 Smotrič
 Kalius
 Murafa - 162
 Jahorlik - 173

Desne pritoke:
 Reut
 Bik
 Botna  

 Reference 

 Vanjski linkovi

 Međugranični projekt rijeke Dnjestar 
 Foto galerija rijeke 

Kategorija:Crnomorski sliv
Kategorija:Rijeke u Ukrajini
Kategorija:Rijeke u Moldaviji
Kategorija:Međunarodne evropske rijeke