Svjetska finansijska kriza od 2007.

Finansijska kriza od 2007. godine označava krizu bankarstva i finansija, koja je počela u rano ljeto 2007. godine krizom tržišta nekretnina u Sjedinjenim Američkim Državama (U SAD pod imenom "Subprime kriza" - Subprimecrisis).

Ova kriza se izražava u globalnim gubicima i stečajima firmi iz financijskog sektora, a od kraja 2008., i velikog broja stečaja u realnoj ekonomiji.

Uzrok krize je uglavnom bio brzi pad cijena nekretnina u SAD-u koje su se nakon dugog razdoblja rasta cijena razvile u nerealnim razmjerima.

Istodobno sve više i više dužnika nisu više u stanju podmiriti obaveze kredita: djelomično zbog rasta kamatne stope i dijelom zbog manjka prihoda. Obzirom na preprodaje kredita (securitizacija) bankama u cijelom svijetu, kriza se proširila u globalnu financijsku krizu.

U početku su tim problemima bili pogođeni uglavnom subprime krediti, koji su bili namijenjeni za kreditiranje osoba s niskim dohocima i niskim bonitetom. Subprime kriza nije uzrok krize, nego je označila početak i prisilila je vlast SAD-a za preuzimanje kontrole nad dvjema najvećim hipotekarnim bankama države.

U januaru 2009. godine Međunarodni monetarni fond računa da svota koju treba otpisati kao gubitak bankarskog sistema na kredite vrijednosnica u SAD-u iznosi 2,2 triliona dolara.
 Ekonomski pokazatelji za Bosnu i Hercegovinu 
Ekonomski pokazatelji
<div class="excelTable">


+   2005 2006 2007 2008 2009 Nominalni BDP BiH1) (u milionima KM), 
			tekuće cijene 17.157,0 19.272,0 21.778,0 24.717,0 24.004,0 Realni BDP1) (stopa rasta u 
			procentima) 3,9 6,0 6,2 5,7 -3,0 Stopa rasta cijena na malo u BiH2) (u 
			procentima) 3,8 6,1 1,5 7,4 -0,4 Prihodi opće vlade3) (u procentima 
			BDP-a) 41,5 44,6 45,1 44,1 43,1 Rashodi opće vlade3)4) (u procentima 
			BDP-a) 39,1 41,7 44,0 46,3 47,5 Saldo opće vlade3) (u procentima 
			BDP-a) 2,4 2,9 1,2 -2,2 -4,5 Novac u širem smislu (M2)5) (u 
			procentima BDP-a) 47,1 52,1 56,1 51,4 54,2 Krediti nevladinim sektorima (u 
			procentima BDP-a) 43,7 48,0 54,3 57,8 57,3 Bruto devizne rezerve (u milionima 
			KM) 4.225,0 5.452,0 6.699,0 6.296,0 6.212,0 Bruto devizne rezerve (u milionima 
			USD) 2.686,0 3.496,0 4.686,0 4.710,0 4.416,0 Bruto devizne rezerve (u mjesecima 
			uvoza robe i usluga) 4,1 5,2 5,4 4,4 6,4 Saldo tekućeg računa (u milionima KM) -2.933,0 -1.532,0 -2.329,0 -3.558,0 -1.643,0 Saldo tekućeg računa (u milionima 
			USD) -1.845,0 -998,0 -1.648,0 -2.667,0 -1.175,0 Saldo tekućeg računa (u procentima 
			BDP-a) -17,1 -8,0 -10,7 -14,4 -6,8 Saldo robne razmjene (u milionima KM) -7.749,0 -6.661,0 -8.101,0 -9.432,0 -6.662,0 Saldo robne razmjene (u milionima 
			USD) -4.901,0 -4.296,0 -5.699,0 -7.093,0 -4.750,0 Saldo robne razmjene (u procentima 
			BDP-a) -45,2 -34,6 -37,2 -38,2 -27,8 Spoljni dug sektora vlade (u 
			milionima KM) 4.338,0 4.071,0 3.961,0 4.240,0 5.234,0 Spoljni dug sektora vlade (u 
			milionima USD) 2.617,0 2.741,0 2.976,0 3.057,0 3.837,0 Spoljni dug sektora vlade (u 
			procentima BDP-a) 25,3 21,1 18,2 17,2 21,8 Servisiranje spoljnog duga6) (u 
			milionima KM) 230,0 270,0 239,0 230,0 246,0 Servisiranje spoljnog duga (u 
			milionima USD) 146,0 173,0 167,0 172,0 180,0 Servisiranje spoljnog duga (u 
			procentima izvoza robe i usluga) 4,1 3,8 2,9 2,5 3,2<div class="notice"><!--

Bilješka: 
		1) Izvor: Agencija za statistiku BiH, podaci za period 2000-2009 su 
		revidirani u skladu sa tematskim biltenom  "Bruto domaći proizvod prema 
		proizvodnom pristupu za BiH 2000-2009", decembar 2010.
		2) Do 2006. stopa rasta cijena na malo (RP) a za 2006. i dalje stopa 
		rasta potrošačkih cijena. Za stope rasta RP ponder je udio BDP FBiH i RS 
		u BDP BiH.
		3) Izvor: Centralna Banka BiH, a do 2002. procjena MMF-a.
		4) Rashodi uključuju i neto nabavku stalnih sredstava.
		5) Monetarni podaci revidirani za period januar 2006 - maj 2009.
		6) Izvor: Ministarstvo za finansije i trezor BiH.<p class="MsoNormal"> 

 Reference 

 Vanjski linkovi 
Centralna banka Bosne i Hercegovine
Wie berechenbar ist der Mensch? Heise Online objavljeno 15.5.2015 
Niederlande bringen verstaatlichte Bank an die Börse FAZ objavljeno 22.5.2015 

Kategorija:Ekonomija

 Reference 

 Vanjski linkovi 
Izvještaji o uzrocima

 Završni izvještaj Komisije za istragu finansijske krize
 Arhivirana web stranica Komisije za istragu finansijske krize (koju održavaju Univerzitet Stanford i Pravni fakultet Stanford)
 Wall Street i finansijska kriza: Anatomija finansijskog kolapsa , Izvještaj osoblja većine i manjine, Stalni pododbor za istrage za domovinsku sigurnost Senata Sjedinjenih Država, 13. april 2011.
 Šta je uzrokovalo krizu: Zbirka radova u Federalnoj rezervnoj banci St. Louisa

Novinarstvo i intervjui

 Unutar krize – PBS dokumentacija Frontline uključujući dodatni članak o pozadini i detaljne intervjue
 "Novac, moć i Wall Street" – PBS dokumentacija Frontline uključujući dodatni članak i detaljne intervjue
 Stewart, James B., Osam dana: bitka za spas američkog finansijskog sistema, časopis The New Yorker, 21. septembar 2009. str. 58–81. Sumiranje perioda od 15. do 23. septembra 2008. godine, s intervjuima Jamesa Stewarta s Paulsonom, Bernankeom i Geithnerom
 Panika, strah i žaljenje – audio intervjui s Timothyjem Geithnerom, Benom Bernankeom i Henryjem Paulsonom iz Marketplace

 Reference 

 Vanjski linkovi