Rimska valuta

Rimski novac u upotrebi tokom većeg dijela trajanja Rimske Republike i kasnije, u zapadnom dijelu Rimskog Carstva bio je izrađen od metala i imao nekoliko denominacija.

Vrijednost denominacije vezivala se uglavnom za vrijednost metala od kojeg je bila izrađena:

 aureus (od zlata)
 denarius (od srebra)
 sestertius (sestercij, sesterac, od bronze)
 dupondius (od bronze)
 as (od bakra)

Ovaj novac bio je u upotrebi od 3. stoljeća p. n. e. pa sve do 3. stoljeća. Kasnije, iako su ovi i dalje bili prihvaćeni kao sredstvo plaćanja, u kolonijama pod grčkim uticajem kovao se poseban novac od “običnog” metala i srebra u različitim denominacijama pod nazivom grčki imperijalni novac ili rimski provincijski novac.

U 3. stoljeću, denarius je zamijenio dvostruki denarius, danas poznat i kao “antoninianus” ili “radiate”. Dioklecijan je sproveo monetarnu reformu nakon koje su bili u potrebi “argenteus” (srebro) i “follis” (pozlaćena bronza). Kasnije su upotrebi uglavnom bili zlatnici i novčići od bronze u manjim denominacijama i važili su sve do pada Zapadnog rimskog carstva.

Zanimljivo je kako je latinski naziv denarius preživio vijekove i u različitim oblicima usvojen od drugih naroda: u Francuskoj je denier naziv za novčić, dinar kod Arabljana je često naziv nacionalne valute kao i u bivšoj Jugoslaviji i sadašnjoj Srbiji; Makedonci imaju denar; kod Slovenaca denar, a kod Italijana denaro je novac kod Španaca to je dinero itd. Naravno, naslijeđe koje danas baštinimo od Starog Rima mnogo je šire i bogatije nego što su neke riječi; tu su još i pismo, arhitektura, umjetnost, historija, književnost, pravo, politika...

mini|300px|Hadrijanov sestercij, Antoninus Piusov dupondius i as Marka Aurelija

Evo nekoliko primjera sa vjerovatnim iznosima plata i cijena oko 3. stoljeća:

- Plata radnika na farmi, oko 400 asa 
- Plata učitelja, po učeniku, oko 800 asa 
- Usluga brijača/frizera, oko 32 asa 
- 1 kg svinjetine, oko 380 asa 
- 1 kg grožđa, oko 32 asa

Odnos vrijednosti različitih denominacija:

1 zlatni aureus = 2 zlatna kvinarija (quinarii) = 25 srebrnih denariusa = 50 srebrnih kvinarija = 100 bronzanih sestercija = 200 bronzanih dupondija (dupondii) = 400 bakarnih asa = 800 bakarnih semiza (semisses) = 1600 bakarnih kvadrana (quadrans).

Ovdje treba obratiti pažnju na činjenicu da su u okviru nekoliko monetarnih reformi mijenjani težina kovanica i samim tim i njihova vrijednost u odnosu na druge. Također su bili različiti i prikazi utisnuti na novčićima. Evo relativnog pregleda:

+Vrijednosti u ranoj Republici +(nakon 211. godine p. n. e.)   Denarius  Sestertius  Dupondius As  Semis  Triens  Quadrans Quincunx  Denarius 1  4  5  10  20  30  40  24 Sestertius   1  1   2   5  7   10  6 Dupondius     1  2  4  6  8  4  As       1  2  3  4  2  Semis         1  1   2  1  Triens            1  1    Quadrans             1   Quincunx           1   1   1

+Vrijednosti u vrijeme Avgusta+(27. godine p. n. e. – 301. godine)  Aureus  Quinarius Aureus  Denarius  Quinarius  Sestertius  Dupondius As  Quadrans Aureus 1  2  25  50  100  200  400  1600 Quinarius Aureus   1  12   25  50  100  200  800 Denarius     1  2  4  8  16  64 Quinarius Argenteus       1  2  4  8  32 Sestertius         1  2  4  16 Dupondius           1  2  8 As             1  4 Quadrans               1

+Diolecijanove vrijednosti+(301 – 305. godina) Solidus  Argenteus  Nummus Radiate  Laureate  Denarius Solidus 1  10  40  200  500  1000 Argenteus   1  4  20  50  100 Nummus     1  5  12   25 Radiate       1  2   5 Laureate         1  2 Denarius           1

+Vrijednosti u kasnoj Imperiji+(337 – 476. godine ) Solidus  Miliarense  Siliqua  Follis  Nummus Solidus 1  12  24  180  7200 Miliarense   1  2  15  600 Siliqua     1  7   300 Follis       1  40 Nummus         1

 Vanjski linkovi 

 Cijene i plate u Starom Rimu  

Kategorija:Novac