Venera (mitologija)

Venera je jedna od glavnih rimskih božica. Božica je ljepote, ljubavi, plodnosti i spolnosti. Njen grčki pandan je Afrodita, a egipatski Hator.

 Opis i mitovi 
Venera je rođena iz mora, a nastala je iz testisa boga neba Cela, kad ga je kastrirao njegov sin Saturn. Venerin muž je ružni bog-kovač, Vulkan, a ljubavnici su joj Mars, Vulkanov pravi brat, Merkur i Bakus, Vulkanova polubraća. Vulkan je svoju majku Junonu privezao za zlatno prijestolje, a oslobodio je kad mu je Venera data za ženu. Venera sa Marsom ima Kupida, Timora, Formida i Konkordiju. Venerin sin je i Eneja, praotac Rimljana. Jedan od njenih epiteta, Venus Urania, pokazuje kako je ona i nebeska božica, jer je Uran grčki Celov pandan. Venera je Bakusu rodila Mutinusa Mutunusa. Kad god Venera spava sa Marsom, Vulkan se ljuti i nastaju erupcije Etne.

 Epiteti 
Venerini epiteti su:
mini|Venerin znak za feminizam
 Venus Acidalia 
 Venus Cloacina 
 Venus Erycina ili Venus Erucina (zaštitnica prostitutki) 
 Venus Felix  (božica sreće u ljubavi) 
 Venus Genetrix (Majka Venera) 
 Venus Libertina 
 Venus Murcia 
 Venus Obsequens (dobrohotna Venera)
 Venus Urania (nebeska Venera) 
 Venus Victrix  (pobjedonosna Venera)
 Venus Amica (prijateljica Venera) 
 Venus Aurea (zlatna Venera)

 Kult 
Njen kult je počeo u Ardiji i Laviniumu. 25. aprila  215. p. n. e., Venerin hram je napravljen na Kapitolu. Veneri su se molile djevojke, zbog ljepote. Venera je i božica ozdravljenja od spolnih bolesti. 
mini|190 px|Sandro Botticelli: Rođenje Venere, Venera izlazi iz školjke, sa dugom plavom kosom, dok je slijeva gleda Eol, a s desna Flora, Firenca
 Pandani 

 Grčka mitologija
 Afrodita
 Etruščanska mitologija
 Turan
 Aztečka mitologija
 Tlahuizcalpantecuhtli
 Nordijska mitologija
 Freyja
mini|160 px|William Adolphe Bouguereau: Rođenje Venere, Venera se rađa iz školjke, sa plavo-smeđom kosom, detalj slike
 Hinduizam
 Ushas
 Egipatska mitologija
 Hator

 Umjetnost 

U umjetnosti Venera se prikazuje kao lijepa, često gola žena. Najčešće se na obojenim slikama u renesansi prikazuje sa tamnom kosom, dok je Sandro Botticelli prikazuje sa plavom. Najčešće se prikazuje mit o njenom rođenju iz mora ili divovske školjke. Taj prikaz je nazvan Venera Anadiomena. Dolje su navedeni primjeri Venerinih kipova:

 Venus de Milo 
 Venus de' Medici 
 Capitoline Venus 
 Esquiline Venus 
 Venus Itallica 
 Venus Felix 
 Venera, Faun i Kupid
 Venus Genetrix 
 Venus Kallipygos 
 Venus Pudica 
mini|lijevo|190 px|Venera iz Willendorfa, sa velikim grudima, kao Majka Zemlja
Venera iz Willendorfa je jedan mali kipić koji prikazuje debelu ženu, a nazvan je Venera jer se radi o božici plodnosti. Venera je možda oblik božice plodnosti koja je štovana od davnina, kao i Majka Zemlja.

 Kultura 
Po Veneri je nazvana planeta Venera. Venerin znak je znak za ženski spol i feminizam. U horoskopu, Venera je vladarica Vage i Bika.

 Također pogledajte 
 Venera

 Vanjski linkovi 

Kategorija:Rimske božice