Atum

Atum (Tem, Temu, Tum, Atem) je u egipatskoj mitologiji primordijalni hermafroditski bog, bog zalazećeg Sunca, koji se prikazuje kao čovjek sa dvostrukom krunom ili ovnovom glavom. Spominje se u Tekstovima piramida.
M17-X1:U15

 Stvaranje svemira, uloga i opis Atuma 

Mit o stvaranju iz Heliopolisa spominje da je prije početka vremena postojao okean Nun, čije su se vode uzburkale i stvorile brežuljak – Benben. Na Benbenu je niknuo lotosov cvijet, iz kojeg je izrastao Atum. On je u sebi nosio snagu svemira te je stvorio bogove blizance Šua i Tefnut, ejakulacijom ili tako što je "kihnuo i izbacio iz sebe Šua te ispljunuvši Tefnut". Atum ih je odgajao na Benbenu, ali su se oni izgubili u okeanu. Atum je poslao svoje oko po njih i ono ih je vratilo njemu, a on je sreće proplakao, stvorivši ljude i božicu Hator. Atum je ljude potom postavio na Zemlju; njegov sin Šu bio je faraon. Poslije je Atum postao samo bog zalazećeg Sunca, te je kao takav prikazan sa ovnovom glavom. Prikazivan je i kako se bori sa Apopom. Atumov je epitet "Gospodar Dvije zemlje", a taj naslov su koristili i faraoni. Atumovo ime znači "ukupnost", jer se u Heliopolisu vjerovalo da je Atum bio početak svih stvari. Poslije je Ra smatran stvoriteljem svega. Faraoni su se često prikazivali kao Atumovi nasljednici, primjerice Horemheb, (na desnoj slici), čiji je kip pronađen u hramu u Luxoru.

 Iusaset 
  Iusaset druga imena  Juesaes, Ausaas, Iusas, Jusas roditelj(i) Nun  brak  Atum  djeca  Šu i Tefnut  opis primordijalna božica 

Iusaset (Juesaes, Ausaas, Iusas, Jusas) je ženski oblik Atuma, njegov aspekt. Zvana je "bakom bogova". Prikazana je s Hatorinom krunom (rogovima i Suncem), te Mutinim lešinarom. Zvana je "Božijom rukom" ili "Atumovom sjenom" te mu je poslije dodana kao žena, majka Šua i Tefnut. Rau, koji je zamijenio Atuma u mitologiji, dodana je žena Ratet, kao njegov ženski aspekt.

 Reference 

 Vanjski linkovi 


Kategorija:Egipatski bogovi