Galen

Aelije Galen ili Klaudije Galen (129. – 216. n. e.), poznatiji kao Galen iz Pergama (grčki: Γαληνός, Galēnos),"Galen" entry in Collins English Dictionary. bio je istaknuti rimski ljekar i filozof grčkog porijeklaLife, death, and entertainment in the Roman Empire. David Stone Potter, D. J. Mattingly (1999). University of Michigan Press. p. 63. "Galen on bloodletting: a study of the origins, development, and validity of his opinions, with a translation of the three works". Peter Brain, Galen (1986). Cambridge University Press. p. 1.  i vjerovatno najveći medicinski naučnik rimskog doba. Njegove teorije su imale velik utjecaj na zapadnjačku medicinu duže od hiljadu godina. Njegov opis medicinske anatomije zasnivao se na majmunima, budući da seciranje ljudi nije bilo dopušteno u njegovo doba, ali ništa ga nije nadmašilo sve do štampanih opisa i ilustracija ljudske anatomije koje je napravio Andreas Vesalius 1543.O'Malley, C., Andreas Vesalius of Brussels, 1514-1564, Berkeley: University of California Press Galenov opis rada srca, arterija i vena održao se sve do 1628., kad je William Harvey opisao krvotok gdje je srce pogonska pumpa.Furley, D, i J. Wilkie, 1984, Galen On Respiration and the Arteries, Princeton University Press, te Bylebyl, J (ur.), 1979, William Harvey and His Age, Baltimore: Johns Hopkins University Press U 19. vijeku, studenti medicine još su čitali Galena da nauče neke pojmove. Galen je izvršio mnoge pokuse s podvezivanjem živaca da potkrijepi teoriju, koja stoji i danas, da mozak upravlja svim pokretima mišića putem središnjeg i perifernog nervnog sistema.Frampton, M., 2008, Embodiments of Will: Anatomical and Physiological Theories of Voluntary Animal Motionfrom Greek Antiquity to the Latin Middle Ages, 400 B.C.–A.D. 1300, Saarbrücken: VDM Verlag. str. 180 - 323 Galen je napisao kraće djelo naslovljeno "O tome da je najbolji ljekar ujedno i filozof"Brian, P., 1979, "Galen on the ideal of the physician", ''South Africa Medical Journal, 52: 936-938, kakvim je smatrao i sebe, što znači da je doktorsku praksu utemeljio u teoretski čvrstom znanju odnosno "filozofiji", kako se tada zvalo. Galen se jako zanimao za spor između ljekarskih škola racionalizma i empirizma,Frede, M. and R. Walzer, 1985, Three Treatises on the Nature of Science, Indianapolis: Hacket. a njegova primjena direktnog promatranja, anatomije i vivisekcije u ljekarskoj obuci te kao temelj za ljekarsku praksu može se smatrati kombinacijom oba pristupa i krčenjem složenijeg, istančanijeg srednjeg puta koji izbjegava nevolje svakog od njih pojedinačno.De Lacy, P., 1972, "Galen's Platonism", American Journal of Philosophy, str. 27-39, Cosans, C., 1997, “Galen’s Critique of Rationalist and Empiricist Anatomy”, Journal of the History of Biology, 30: 35-54, i Cosans, C., 1998, “The Experimental Foundations of Galen’s Teleology”, Studies in History and Philosophy of Science, 29: 63-80.

 Reference 

Kategorija:Ljekari
Kategorija:Rođeni 129.
Kategorija:Umrli 216.
Kategorija:Biografije, Pergam
Kategorija:Grčki filozofi
Kategorija:Rimski filozofi