Bogić Bogićević

Bogić Bogićević (Ugljevik, 15. maj 1953) bosanskohercegovački je političar i član Predsjedništva SFRJ od 16. maja 1989. do septembra 1991. godine. Za člana Predsjedništva SFRJ izabran je referendumom građana Bosne i Hercegovine, 25. juna 1989. godine, između pet kandidata, te tako postao prvi, demokratski izabran član Predsjedništva SFRJ iz SR BiH. Pored toga obavljao je funkciju Predsjednika Saveznog savjeta za zaštitu ustavnog poretka.

Sudionik je historijske sjednice Predsjedništva SFRJ, održane 12. marta 1991. godine kada je ovaj organ odlučivao o uvođenju vanrednog stanja u SFRJ. Formalno, vojni vrh predlaže podizanje borbene gotovosti, ali je stvarni cilj bio uvesti vojnu upravu u Sloveniju i Hrvatsku te srušiti republička rukovodstva u Makedoniji i Bosni i Hercegovini.Nenad Pejić ČOVJEK KOJI JE REKAO NE - Intervju iz radio  Slobodna Evropa 07.04.2014 Vlastimir Mijović Hrvatsko-srpske političke nagodbe i danas prijete BiH - intervju s Bogićem Bogićevićem iz  avaza učitano 07.04.2014 

Na iznenađenje pro-miloševićevskih članova Predsjedništva, iako i sam Srbin, Bogićevićev glas protiv, spriječio je vojnu intervenciju JNA. Iz tog perioda datira njegova izjava:  Zbog svog čvrstog projugoslovenskog stava i zastupanja svih građana Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine (SR BiH) bit će označen od Srpske demokratske stranke (SDS) da ne odražava mišljenje srpskog naroda. Kasnije je prestao da prima plaću kao član predsjedništva, šta će u intervjuu za Radio Slobodna Evropa ocijeniti kao kaznu jer je glasao protiv, te je zahvaljujući prijateljima opstao dok nije počeo da radi za SDP.

 Rat u Sloveniji 
Zajedno sa makedonskim članom Predsjedništva Vasilom Turpukovskim, bio je posrednik u pregovorima između slovenske vlade i Vrhovne komande JNA o puštanju regruta i deblokadi kasarni tokom desetodnevnog rata koji se vodio između slovenske Teritorijalne odbrane i JNA.

 Rat u Bosni i Hercegovini 
Ratni period 1992–1995. proveo je u Sarajevu. Bio je poslanik u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, potpredsjednik Socijaldemokratske partije BiH, te predsjednik Olimpijskog komiteta Bosne i Hercegovine.

 Poslijeratna aktivnost 
Bogić je 2003. osnovao konsultantsko preduzeće Fides, koje se bavi istraživanjem tržišta.Vildana Selimbegović, Intervju Dana: "Bogić Bogićević Da se nisam povukao, i mene bi otjerali" orbus.be, objavljeno 14. 2.2007, prsitupljeno 12.12.2014  Danas živi i radi u Sarajevu.

 Razno 
Anketa novina Dani, koja je obavljena 1998. s ciljem da se ispita stanovništvo Sarajeva, Banja Luke i Zapadnog Mostara, došla je do rezultata da je Bogićević među najpopularnijim političarima u Zapadnom Mostaru i Sarajevu.

 Nagrade 
 1999. godine dobio je Plaketu humanizma, koju dodjeljuje Stalni komitet Internacionalne lige humanista.
 2002. godine predsjednik Republike Hrvatske Stjepan Mesić, odlikovao ga je "Redom kneza Trpimira s ogrlicom i Danicom" za njegov značajan doprinos nezavisnosti i cjelovitosti RH te zauzimanju za postizanje mirnog rješenja.
 2006. godine Međunarodni centar za mir Sarajevo dodijelio mu je tradicionalnu nagradu Sloboda.
 2014. dodijeljena mu je počasna doktorska titula Američkog univerziteta u Bosni i Hercegovini."AWARDED HONORARY DOCTORATE TO MR BOGIĆ BOGIĆEVIĆ"  sa zvanične stranice Američkog univerziteta u Bosni i Hercegovini objavljeno 18. 3.2014, pristupljeno 12.12.2014 

 Reference 

Vanjski linkovi

 Svečana sjednica povodom 758. rođendana grada: Bogić Bogićević počasni građanin Bihaća

Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Biografije, Ugljevik
Kategorija:Rođeni 1953.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Političari Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Dobitnici Šestoaprilske nagrade
Kategorija:Političari Federacije Bosne i Hercegovine