Mumija

mini|200px|Mumija Tutmozisa prvog, Kairo
mini|200px|Mumija u arheološkom muzeju u Zagrebu
Mumija je mrtvo ljudsko tijelo čiji su koža i organi sačuvani namjerno ili slučajnim izlaganjem hemikalijama, velikoj hladnoći, vrlo maloj vlažnosti ili nedostatku zraka kad tijelo potone u blatište. Na pokušaje očuvanja ljudskog tijela poslije smrti arheolozi nailaze širom svijeta. Koriste se dva pojma: mumificiranje i balzamiranje, koji upućuju na smole kojima se tijela oblažu.  

Mumificiranje u drevnom Egiptu je bilo postupak kojim se tijelo konzerviralo, a njegov cilj je oslobađanje onih elemenata duše koji će preživjeti smrt tijela. Postupak mumifikacije sastojao se u odstranjivanju lahko razgradljivih unutrašnjih organa i konzervaciji tijela koje bi tako bilo trajnije očuvano. Iako su najstarije mumije izrađene još prije 5000 godina, konačne tehnike mumificiranja razvijene su tokom Srednjeg kraljevstva. 

U jednoj pećini kod Luxora egiptolog Winlock je otkrio masovnu grobnicu šezdeset vojnika koji su poginuli ratujući u jedinicama Mentuhotepa I tokom borbe za ponovno ujedinjenje Egipta. Tijela vojnika bila su kvalitetno mumificirana i omotana povojima. Postupak je doveden do svog tehnološkog vrhunca u Novom kraljevstvu. Iz tog perioda ostalo je očuvano niz faraonskih mumija koje se i danas mogu vidjeti u muzejima širom svijeta. Tijela mrvih su bivala očišćena vađenjem unutrašnjih organa, potom izložena dugotrajnom djelovanju konzervansa, te napokon premazivana balzamima i umotana u povoje. Mogla su dobiti i dodatne zaštitne slojeve poput tzv. kartonaže (smjese od platna i blata) odnosno zalijevanjem u bitumen. Čitav postupak mumificiranja prilično tačno je opisao Herodot (Hist. II 86-91). On je tvrdio da je ono trajalo čak sedamdeset dana. Budući je ono ujedno predstavljalo i religijsko-magijski obred, te uključivalo čitanje posebnih ritualnih tekstova, jasno je da u trajanje mumificiranja ne ulazi samo mehanička obrada umrlog.

 Egipatske mumije 
Stari Egipćani su u piramidama sahranjivali svoje mumificirane vladare - faraone.

 Također pogledajte 
 Fosili

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 https://hal.science/hal-04193717v1/file/S2352552523000373.pdf C. Déchelette, Philippe Charlier. The state of the art of skin of mummies, an ancient skin for the study of paleodermatology. Ethics, Medicine and Public Health, 2023, 28, ff10.1016/j.jemep.2023.100906ff. ffhal-04193717

Kategorija:Historija Egipta