Grci

Grci (Heleni; Hellenes; Έλληνες) su narod iz helenske grane Indoevropljana nastanjen na području današnje Grčke kojoj, pored kopnenog dijela, pripadaju još otok Kreta i druga otočja u Egejskom moru.

 Ime 
Grci su kroz historiju dobivali razna imena od drugih naroda s kojim su dolazili u kontakt. Naziv "Grci" potječe od plemena Graikoi (Γραικοί), što opet potječe od vlastitog imena Græcus (Γραικός), sina Pandorinog i nećaka Helenovog. Pleme Graikoi u 8. vijeku p. n. e. migriralo je u Italiju, pa su po njima svi Heleni dobili naziv Grci.

Ime Heleni došlo je po malom plemenu Hellenes u Tesaliji gdje se spominju uz Mirmidonce koji su zajedno pod vodstvom Ahila jedrili protiv Troje. Pleme Heleni dobilo je također ime po ličnom imenu Hellen. Kasnije će ovo ime označavati sva grčka plemena, a danas im je ono nacionalno ime. Glavna grčka plemena bila su Ahajci ili Ahejci (prvi Grci; Achaeans), Eoljani, Dorani i Jonjani.

 Kratka historija 
Stari Grci bili su jedinstven narod s visoko razvijenom duhovnom i materijalnom kulturom. Kulturi ovog naroda ipak prethodi više perioda. Od 6000. do 2900. p. n. e. traje neolitski period s neolitskim kulturama. Negdje 2900. ili 3000. p. n. e. počinje rano bronzano doba koje će potrajati sljedećih 1000 godina. U to vrijeme u bazenu Egejskog mora počinje se razvijati metalurgija, najpoznatija je bronza, od koje se proizvodi oruđe i oružje, naročito na Kreti, Cikladima i kopnenoj Grčkoj. Završetkom ovog doba, oko 2000. p. n. e, počinje minojsko doba (Minojci) na Kreti, koje je nazvano po legendarnom kralju Minosu, a dijeli se na rani (3000-2200. p. n. e), srednji (2200–1500. p. n. e) i kasni period (1500–1000. p. n. e). Period visokog kulturnog dostignuća Grčka doživljava u mikenskom dobu (Mikenjani). Oko 1100. p. n. e. sa sjevera stižu Dorani i šire se prema zapadnim obalama. Mikensko doba potrajalo je od 1600. do 1100. p. n. e. Richard Hooker dijeli ga na rani, srednji i kasni heladski period. Već 500. do 336. p. n. e. Grčka je podijeljena na male gradove-države, koji se sastoje od grada i okolnog područja.

Mikenska civilizacija na svom zapadu oko 1100 godine p. n. e. dovodi Grčku u tamno doba koje će potrajati do 750. p. n. e. To je doba mnogih ratova. Nakon trojanskih ratova sa sjevera su došli Dorani sa željeznim oružjem. Grčka slabi, a Mikenjani ulaze u period građanskih ratova.

Početak gradnje monumentalnih grčkih skulptura počinje u arhajskom periodu od 750. do 500. p. n. e. Javljaju se gradovi-države (polis), počinje i grčka kolonizacija južne Italije i Sicilije. Širenjem grčkih kolonija počinje oko 500. do 336. p. n. e Klasični period stare Grčke historije. Grci dolaze u sukob s Perzijom na istoku. Osvajač Aleksandar Veliki umro je 323. p. n. e Atina je u to vrijeme cvjeta politički i kulturno. Atinom vlada Perikle, koji učvršćuje demokratiju. Izgrađen. je Partenon na Akropoli. Pišu su tragedije Sofokla, Eshila i Euripida. Osnivaju se filozofske škole Sokrata i Platona.

Helenistički period počinje 336. p. n. e, a traje do 146. p. n. e.

 Plemena stare Grčke 
Æthikes, sjeverna i sjeverozapadna Tesalija, planine Pind i Karvounia.
Agræoi, na planinama Agrapha između rijeka Achelous i Agraphiotes. Svoju zemlju zvali su Agraea ili Agrais.
Akarnanes (Akarnanci), u Akarnaniji. Gradovi su im bili: Amphilochia, Amphilochikon Argos, Limnaea, Stratos, Oiniades, Anaktorio, Echinos, Aktio, Solion, Alyzea, Astakos, Phoitia, Medeon, Thourion, i Metropolis. 
Almopia, u sjeverozapadnoj Makedoniji između rijeka Loudias i Axios. Glavni su im bili gradovi: Orma, Apsalos, Europos i Notia. 
Aones (Aonci), prastanovništvo Beotije. Od drugih Grka smatrani su barbarima. U Beotiju su došli iz Atike zajedno s plemenima Temmikes, Leleges, i Yandes.
Aperandoi, Živjeli su između rijeka Agraphiotes i Megdovas, pa do planina Agrapha. Bili su potpleme Etolaca. 
Athamanes (Atamani),  na sjeverozapadu Epira, na planinama Tzoumerka i susjednom dijelu Trikale. Od drugih Grka smatrani su polubarbarima. Važni su im gradovi bili Argothea (glasvni) i Theodoria.
Atindanes, živjeli su na sjewverozapadu Epira. 
Avandes, pleme iz Euboje. Proto-helensko pleme. Došli su u Grčku između 2100. i 1900. p. n. e. Živjeli su u Fokidi, nešto u Argolidi, Epiru i Maloj Aziji.
Boeotoi, između Epira i Makedonije, kasnije migriraju između Tesalije i zaljeva Pagasitikos. Računa se da su etolsko pod-pleme
Chaones (Haonci), staro proto-helensko pleme možda porijeklom od Pelazga. Živjeli su na Epiru, između planina Keraunia i rijeke Kalamas. Srodni su Haoncima južne Italije. Važni su im gradovi: Vouthroton, Ilion, Foenice, Panormos, Ogchismos, Amandia, Antigonea
Dolopes (Dolopljani) staro etolsko pleme srodno Magničanima (Magnites). Živjeli su u Akarnaniji, južnoj Tesaliji i Phitiji. Glavni im je grad bio Ktimeni, ostali su bili: Dolopeis, Ageiai, Menelais, i Ellopia.  
Dorians (Dorani), vidi.
Dryopes, ovi su srodni plemenu Leleges, smatrani si barbarima.  Živjeli su među planinama Oiti i Parnas, a svoju zemlju su zvali Dryopis. Glavno središte bilo im je Drys.
Ektines, prvi stanovnici Beotije. 
Eordoi, Eordoi. Indoevropljani, pleme iz istoimene regije (Eordaea) u zapadnoj Makedoniji kod jezera Vegoritis. Ovo pleme bilo je proto-helensko iz kasnog bronzanog doba, ovamo su se naselili 2200. p. n. e. Glavni gradovi su im bili Eordaea, Arnissa, Vegora i Kellas.
Epeioi, pleme Pelazga sa zapada Peloponeza, živjeli su u zapadnoj Ahaji i otočju Echinades. Glavni su im gradovi: Vouprasion, Elida, Yrmine, Myrsinos, Olene, Dyme, Ephyra, Kyllene, Pylos i Aleisio. 
Eurytanes, Ætoliansko pod-pleme iz distrikta Karpeniss među planinama Panaitolikon i Tymfristos. Tokom prethistorije, čini se živjeli su u Tesaliji. Glavni grad bio im je Oichalia.
Gefyraeoi, ne-helensko pleme (Feničani) iz Beotije, iz grada Gefyra, kasnije sele na Atiku. U Grčku su donijeli alfabet.
Idonoi, pleme u zapadnoj Trakiji, između Strymona i Nestosa. Zemlja im je nazivana Idonis i Andandros. Gradovi su im bili: Myrkinos (glavni grad), Draviskos i Amphipolis.
Ionians (Jonjani), jedno od velikih helenskih plemena koji su se dijelili na 4 pod-plemena: Geleondes (Geleondi), Oplites (Hopliti), Aegikoreis (Egikori) i Argadeis (Argadi). Živjeli su u jugozapadnoj Tesaliji ali vrlo rano kreću na jug u Lokriju i Ahaju, pa ubrzo koloniziraju Atiku i Malu Aziju. Naseljavaju Ciklade, Eubeju, Korint, Megaru.
Kikones, ovo pleme živjelo je između rijeke Evros i jezera Vistonis, gdje su se naselili između 1300 i 1200. p. n. e. Gradovi su im bili Xantheia, Maronea, Ismaros (glavni), Zone i Kyzikos. Saveznici Trojanaca, nakon trojanskog rata Odisej je osvojio njihovo središte Ismaros, a nakon mikenske ere nestali su kao narod.
Krestones, pleme iz Krestonije, makedonskog distrikta između Halkidike i Strymona. Bili su pelazgijsko-tračko pleme. Gradovi su im bili: Antigonea, Xylopolis, Terpyllos, Karavia i Kreston. 
Lapithes, glavni narod rane Tesalije. Pokorio ih je doranski kralj Ægimios. Gradovi su im bili: Argissa, Gyrtone, Orthe, Elone i Olossoi.
Leleges, predhistorijsko pleme nomada. Kolonizirali su Ciklade, Malu Aziju, Etoliju, Megaru, Lokriju, Eubeju, Beotiju i druge krajeve. Nakon trojanskog rata (bili su im saveznici) naselili su Hios i Samos. 
Lyngistes, ilirsko pleme iz Makedonije iz regije Lyngystis (susjedi Dasareta), glavni grad bio im je Herakleia, ostali: Kella i Vevi.
Magnites, pleme iz Tesalije, najznačajnije tokom neolitika, te bronzanog, minojskog i mikenskog doba. Gradovi su im bili: Mithone, Thaumakine, Melivoia, Olizon i Minyai.
Makedonci (antički), stari Grci -helenski narod- pleme iz Makedonije.
Malieis, pleme iz južne Tesalije, ogranak Dorana. Malijanci (Malians) su se dalje dijelili na na tri pod-plemena: Trachinioi, Paralioi i Iereis. Isprva im je glavni grad bio Herakleia, kasnije Lamia.
Molossoi, pleme s Epira, u kasna klasična vremena kontroliraju cijelo epirsko područje. 
Mygdones (Migdonci), tračko pleme iz južne Makedonije između Axiosai Strymona u sjevernoj Halkidiki kod zaliva Thermaikos. Gradovi: Therme, Sidos i Chalestri.
Oetaeoi, pleme s planine Oeti u južnoj Tesaliji, a u 5. vijeku u dolini rijeke Aspos. Važniji gradovi: Antikera, Anthile, Herakleia i Trachis.
Orestes, pleme s Epira, zemlja im se zvala Orestis koja je dio Molossije. Naseljavali su i kraj između rijeka Aous i Achelous. Važniji gradovi: Orestia i Argos Orestikon.
Paetoi, manje značajno pleme u regiji Paetike. Najznačajniji grad im je Zerenia.
Pelasgoi (Pelazgi), indoevropska plemena, prastanovništvo Grčke. Drži se da su u ovo područje došli oko 3000 godina p. n. e. Isprva su naselili Tesaliju i Epir a kasnije se šire i u Argolidu, Arkadiju, pa na egejske otoke, Atiku, Kretu, Joniju, Ahaju, Fokidu, Eubeju i drugdje. Većinom su nestali po završetku mikenske ere, ali je njihovih zajednica ostalo sačuvanih sve do početka 5. vijeka p. n. e. u Kristoniji i Propontidi.
Perraivoi, pleme iz sjeverne Tesalije u distriktu Istiaiotis. Gradovi su im bili Gonnoi, Olousson, Phalanna, Doliche i "tripolis" koji se sastojao od gradova Azoros, Polichna i Pythion. Bili su članovi delfijske Amfiktionije.
Morski narodi (Sea Peoples), narodi iz vremena tamnog doba, porijeklo im je nepoznato. Tehnološki i umjetnički sofisticirani. Jedina grupa u Levantu koja se služila željeznim oružjem. Plemena koja spominju lingvisti i arheolozi su: Danya (Dannuna), Ekwesh, Karkisa, Lukka, Labu, Meshwesh, Peleshet, Shardana (Sherden), Shekelesh, Tjekker, Tyrsennoi, Weshesh.
Temmikes, barbarsko pleme iz Beotije prije Beočana. U Beotiju dolaze s plemenima Aones, Leleges i Yandes. 
Thesprotians (Tespročani), pleme iz Thesprotia. Bili su podijeljeni na mnoga podplemena: Aegestaeoi, Dodonians, Eleaeoi, Elinoi, Ephyroi, Ikadotoi, Kartatoi, Kestrinoi, Klauthrioi, Kropioi, Larissaeoi, Onopernoi, Opatoi, Tiaeoi, Torydaeoi, Fanoteis, Farganaeoi, Fylates, Chimerioi. Glavni gradovi bili su im: Ephyra, Chimerion i Torine.
Visaltes, pleme iz Makedonije, između jezera Volvi i rijeke Strymon. Gradovi su im bili Verge, Euporia, Kalliteres, Oreskia, Visaltia (glavni).
Vistones, pleme na Rodopima, blizu Abdere. Zemlja im se nazivala Vistonea.
Yandes proto-helensko pleme iz Beotije, u kasnija vremena koloniziraju Istočnu Fokidu, zapadnu Lokriju i Etoliju.

 Kultura 
 Arhitektura 
Najstarije građevine Grčke, u mlađe kameno doba, su malehne kamene kućice, okolo zaštićene drvenim zidovima. Kasnije se upotrebljavaju veće kamene kuće, i kameni zidovi koji štite selo. U kasno bronzano doba, pod utjecajem Minojaca s Krete Grci grade palače i velike kamene grobnice, grade se ceste, mostovi i brane. Dolaskom tamnog doba počinju mnogi ratovi, pale se palače i uništava većina sagrađenog. Ipak dolaskom željeznog doba i arhajskog perioda u Grčkoj se može vidjeti novi tip gradnje: hramove, Grci su politeisti a gradi se u dorskom stilu. Palača više nema, grade se ponovno kuće i grade ceste i podižu mostovi i kameni zidovi. U klasičnom periodu svetišta je sve više. Partenon je podignut 440tih p. n. e. Ljudi klasičnog perioda grade u jonskom stilu. Demokratija štiti grčki narod od gradnji palača i velikih kamenih grobova, jer politički svi su ljudi jednaki i ravnopravni. Umjesto navedenog Grci grade javne građevine gimnazija i stoe, gdje se ljudi mogu sastajati i razgovarati. 
Od 300tih p. n. e., u helenističkom periodu javljaju se novi arhitektonski tipovi. Provodi se manje vremena i na gradnjama svetišta. Nova forma postaje teatar. Podižu se po cijelom grčkom svijetu. Grci grade ceste prema novim krajevima koje je osvojio Aleksandar Veliki, u barbarske krajeve treba dopremiti grčku kulturu. Kada su oko 200. – 100. p. n. e. Rimljani osvojili Grčku ovi su sa sobom donijeli novi, rimski stil. Oko 400. godine Grci su prešli na kršćanstvo, njihova kultura propada. U arhitekturi sada prevladava gradnja crkvi i manastira. 
mini|lijevo|200px|Laokontova grupa, 1. ili 2. vijek p. n. e.

 Umjetnost 

Grčka umjetnost javlja se u četiri glavne forme: arhitekture, skulpture, slikarstva i bojene lončarije. Arhitektura uključuje gradnju kuća, religioznih građevina kao što su svetišta i grobovi te javnih građevina: gradskih zidova, pozorišta, stoa. Njihove skulpture su malehne figurine, statue u prirodnoj veličini, kao i reljefne skulpture na zidovima zgrada i grobnim spomenicima. Slika iz klasičnog perioda je preostalo malo. Većina potječe iz bronzanog doba. Slika se na zidovima (murali). Slika se javlja naročito na lončariji, a takvih primjera imamo iz svih perioda grčke historije.

 Filozofija 

mini|150px|Aristotel (kompjuterski generirana slika)
Prvi zapadnjački filozofi bili su Grci. Sedam grčkih mudraca, prethodnika filozofa u pravom smislu riječi, živjelo je i djelovalo između 7. i 6. vijeka p. n. e.

Grk Tales (7.-6. vijek p. n. e.) prvi je zapadnjački filozof.

Najpoznatiji starogrčki filozofi bili su Sokrat, Platon i Aristotel. Sva trojica su živjela u Atini. Najstariji je Sokrat, Platon mu je bio učenik oko 400. p. n. e. kada je osuđen na smrt, Sokrat je otklonio ponuđenu mogućnost bijega i sam je ispio otrov 399. p. n. e. Njegov rad nastavlja Platon. Aristotel, najmlađi, došao je zatim na studije Platonu i po završetku otvorio je vlastitu školu.

Nakon smrti Platona i Aristotela u Grčkoj su djelovale druge velike škole mišljenja: stoici, skeptici i epikurejci. Ove škole djeluju do pojave kršćanstva u Grčkoj.

 Život i običaji 
 Odjeća i obuća 
Odjeća muškaraca kod Grka sastoji se od tunike, ona je najuobičajenija, izrađivala se od pamuka ili lana. Nosi se jedino preko jednog ramena. Preko ove tunike, ako bi bilo hladno, Grci su nosili pamučni ogrtač. Noge su im uvijek bile gole. Od obuće imali su kožne sandale, mnogi su ipak cijeli život provodili bosonogi.

 Ekonomija 
Ekonomija kod Grka je vođenje kućanstva. Sama riječ je njihovog porijekla, nastala je od oikos (kuća) i nomy (zakon). Po zanimanju Grci stare Grčke bili su poznati i vješti pomorci koji su jedrili cijelim istočnim Mediteranom. Živjeli su od pomorstva, a mnogi su se bavili i ribolovom. Ribu su ribari lovili i jeli a dio su i prodavali u gradovima. Znatan dio Grka bavio se trgovinom ili su živjeli kao vojnici svojih gradova-država.

 Hrana 
Grci su jeli veliku količinu ribe, meso veoma rijetko. Od žita upotrebljavali su pšenicu, ječam i proso. Vino i maslinovo ulje kod Grka je uz ribu ostalo na vodećem  mjestu u prehrani sve do danas.

 Populacija 
Populacija Grka (procjena 2006). iznosila je preko 13.326.000 u 84 države. Najviše ih ima u: Grčkoj (9.590.000), te u svijetu: SAD (1.334.000); Njemačka (573.000); Australija (270.000); UK (240.000); Kanada (158.000); Italija (154.000); Poljska (115.000); Čile (120.000) u ostalim zemljama ispod 100.000.

 Također pogledajte 
 Septembarski progon

 Reference 

 Vanjski linkovi 
 https://web.archive.org/web/20140710011641/http://en.sae.gr/?id=12377
 http://www.ec-patr.org/
 http://www.greekorthodox-alexandria.org/ 
 http://www.ecclesia.gr/

Kategorija:Helenski narodi
*
Kategorija:Etničke grupe SAD-a
Kategorija:Etničke grupe Njemačke
Kategorija:Etničke grupe Australije
Kategorija:Etničke grupe Ujedinjenog Kraljevstva
Kategorija:Etničke grupe Rusije
Kategorija:Etničke grupe Turske
Kategorija:Etničke grupe Albanije
Kategorija:Etničke grupe Sjeverne Makedonije
Kategorija:Etničke grupe Kanade
Kategorija:Etničke grupe Italije
Kategorija:Etničke grupe Gruzije
Kategorija:Etničke grupe Egipta
Kategorija:Etničke grupe Bugarske
Kategorija:Etničke grupe Brazila
Kategorija:Etničke grupe Argentine
Kategorija:Etničke grupe Kazahstana
Kategorija:Etničke grupe Uzbekistana
Kategorija:Etničke grupe Češke
Kategorija:Etničke grupe Poljske