Zaprešić

Zaprešić je grad u Hrvatskoj, u Zagrebačkoj županiji.

Geografski položaj

Zaprešić se nalazi u sjevernom dijelu zemlje u neposrednoj okolini glavnog grada Zagreba. Treći je po veličini grad u Zagrebačkoj županiji. Sa 479,52 stanovnika po kvadratnom kilometru, Zaprešić je najgušće naseljeno područje u županiji. 

Rijeke

Sutla na zapadu, Sava na jugu, Krapina na istoku.

Brdski dio

Medvednica na istoku, Marijagoričko-zagorsko pobrđe na sjeverozapadu

Prirodni rezervati

Orintološki rezervat Sava u gradu Zaprešiću i općini Brdovec, Cret Dubravica u općini Dubravica (stanište rosike, jedine pronađene biljke mesožderke u Hrvatskoj), Park prirode Medvednica na području grada Zaprešića, te općina Bistra i Jakovlje.

Historija

O prahistoriji zaprešićkog kraja svjedoče kamene sjekire iz neolitika nađene u Brdovcu, bakrene sjekire iz eneolitika nađene u Mariji Gorici, tragovi nalazišta željeznog doba na Sv. Križu.

Antički ostaci pronađeni su u Drenju kod Brdovca. U doba Starog Rima tuda je prolazila cesta Emona (Ljubljana) – Neviodunum – (Drnovo kraj Krškog, do kojeg je tada i Sava bila plovna) – Siscia (Sisak). U Drenju je bio prijelaz preko Save preko kojeg se lokalna cesta uz Sutlu spajala s državnom cestom Emona – Siscia.

Krajem 11. vijeka(oko 1094. godine) Ača, pouzdanik kralja Ladislava, od kralja je dobio područja sa istočne i zapadne strane Medvednice. Na njenim zapadnim krajevima počinjao je posjed koji se pružao uz Savu do Sutle, od kojeg se razvilo susedgradsko-stubičko vlastelinstvo, drugo najveće svjetovno vlastelinstvo u Zagrebačkoj županiji.

Tokom 15.-16. vijeka doseljavaju se izbjeglice pred Osmanlijama. Neki od njih bježali su iz Pounja i Like, a potomci su im do sada sačuvali ikavicu (Drenje Brdovečko) koja se i danas govori, te kao posebna vrsta kajkavštine izučava u osnovnoj školi Ivan Perkovac u Šenkovcu.

Kmetovi su godine 1573. podigli Seljačku bunu, a jedan od njenih vođa bio je Ilija Gregorić, iz Marije Gorice.  
Krajem 16. vijeka posjedi se drobe u niz  malih vlastelinstava, te u 17. i 18. vijeku tu živi niz sitnih plemića. Podsjetnik na njih brojne su jednostavne kurije, podignute na desecima malih posjeda, a neke su sačuvane i do danas.

Zaprešić je nastao na raskršću regionalnih i međunarodnih saobraćajnih pravaca. Kroz Zaprešić je prošla i trasa prve željezničke pruge u Hrvatskoj. Prema nekim teorijama, od konjskih zaprega kojima su putovali trgovci u Zagreb dolazi i ime Zaprešić. Prvi pisani spomen Zaprešića vezuje se uz župnu crkvu Sv. Petra koja je podignuta 1334. godine.

U Zaprešiću je 1920. osnovana Industrija mesnih proizvoda d.d., uz "Sljeme" i petrinjski "Gavrilović", najstarija mesna industrija Hrvatske.

Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare zagrebačke prigradske općine Zaprešić.

Stanovništvo

Na popisu stanovništva 2011. godine, grad Zaprešić je imao 25.223 stanovnika, od čega u samom Zaprešiću 19.644.

 Grad Zaprešić 

 Broj stanovnika po popisima- Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. 1857  1869  1880  1890  1900  1910  1921  1931  1948  1953  1961  1971  1981  1991  2001  2011 3.120  3.334  3.634  4.280  4.660  5.058  5.404  5.810  6.284  6.540  7.484  9.101  12.773  20.720  23.125  25.223 

Napomena: Nastao iz stare općine Grad Zagreb. U 1857. i od 1869. do 1981. dio podataka sadržan je u općini Brdovec.

 Zaprešić (naseljeno mjesto) 

 Broj stanovnika po popisima 1857  1869  1880  1890  1900  1910  1921  1931  1948  1953  1961  1971  1981  1991  2001  2011 791  790  988  1.241  1.394  1.490  1.803  1.889  2.294  2.537  3.311  4.992  8.201  15.678  17.538  19.644

Popis 1991.

Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Zaprešić je imalo 15.678 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

Popis 1910.

 Zaprešić jezik  vjera    

 Privreda 

 Industrija keramike: "Inker", Zaprešić
 Hemijska industrija: "Montkemija", Šibice i "Karbon", Zaprešić
 Željezna industrija: "Lanac", Zaprešić
 Industrija namještaja: "Kenda d.o.o.", Zaprešić
 Proizvodnja skretnica za željeznicu: "Hrvatske željeznice", Zaprešić
 Proizvodnja tehničkog plina: "Meser plin", Šibice
 Građevinska industrija: "Tvornica kamene građe Viadukt i Rofix", Pojatno
 Kamenolom: "Viadukt", Ivanec
 Iskopavanje šljunka: "Hidroelektra", jezero Zajarki

 Poznate osobe 

 Baltazar Adam Krčelić (1715–1778), doktor filozofije i teologije, pravnik, rektor hrvatskog kolegija u Beču, hroničar, historiičar i književnik
 Pavao Štoos  (1806–1862), preporoditelj, pjesnik 
 Ante Kovačić  (1854–1889), književnik, pjesnik
 Ivan Perkovac (1826–1871), književnik, novinar, tajnik Matice hrvatske
 Davor Gobac
 Matija Skurjeni (1898–1990), slikar 
 Josip Jelačić (1801–1859), hrvatski ban od 1848.
 Mira Vlahović, operna pjevačica
 Davor Vuković, slikar
 Vladimir Novak (1870–1943), prvi učitelj gimnastike, autor prve fiziologije sporta "Kratka uputa u Physiologiju gimnastike" (1894) i utemeljitelj hrvatske nauke o sportu

 Spomenici i znamenitosti 

Zaprešićka staza dvoraca: čak je šest sačuvanih dvoraca na širem zaprešićkom području. Nastajali tokom 18. i 19. vijeka pripadaju među najljepše primjerke u sjeverozapadnoj Hrvatskoj. Dva su najviše, nulte kategorije: barokni dvorac Oršić u Gornjoj Bistri (općina Bistra) i Januševec (općina Brdovec) - prema nekim autorima najljepši spomenik klasisističke arhitekture u Hrvatskoj. Prve je kategorije barokni dvorac Lužnica u Šibicama (grad Zaprešić), a druge su kategorije Laduč (općina Brdovec) i  Novi dvori u Zaprešiću. 
Osim dvoraca poznate su i stare kurije, te crkvice, te stare zagorske kuće u okolini (tradicionalne kuće u općini Dubravica s fasadama obojenom u plavo). Na području općine Brdovec značajna su i nalazišta iz prahistorije i antike. 

 Novi dvori 
mini|280px|Novi dvori
Novi dvori jedinstveni su primjer očuvanosti cjelovitog privrednog vlastelinskog kompleksa. Na površini od 20,5 hektara nalazi se dvorac, kapela sv. Josipa, grob porodice Jelačić, perivoj, voćnjak, stambene i ekonomske zgrade, povrtnjak, obradivo zemljište i park-šuma.  Okrugla "vršilnica" je jedini, najstariji takav objekt u Hrvatskoj, potječe iz 17. vijeka. Spomenik je nulte kategorije. 
Godina 1611. smatra se vremenom utemeljenja Novih Dvora (Curia Nova) od grofova Zrinskih, a kasnije su u vlasništvu Čikulina, Sermagea, Festetića i Erdodya  da bi 23.06.1851. ban Josip Jelačić potpisao kupoprodajni ugovor i za 175.000 forinti kupio Nove Dvore  od grofa Aleksandra Erdodyja i temeljito ih preuredio. Novi Dvori su od 1863. godine u vlasništvu banovog brata Đure Jelačića, a nakon smrti kćeri Đure Jelačića, grofice Anke Jelačić 1934. godine, Novi Dvori su ostali pod upravom Matice hrvatske. Tokom NDH od 1941.-1945. godine dvorac je bio rezidencija poglavnika Ante Pavelića.
Od 1945. do 1956. godine u dvorcu je uspostavljena poljoprivredno-domaćinska škola, a poslije ekonomsko poljoprivredna škola i đački dom , ali je od 1970. godine prestala i ta aktivnost. 
Danas se u okruženju dvorca nalaze privredne zgrade, kuružnjak, vršilnica , muzej Matija Skurjeni,  depadansa dvorca tzv. Richterova zgrada,  kapelica sv. Josipa, staklenjak, porodični grob Jelačičevih ,a od 2004. godine i golf vježbalište i sjedište golf kluba "Ban Jelačić".

 Dvorac Lužnica 
mini|280px|dvorac Lužnica
Prvobitno imanje pripadalo je porodici Čikulin, a u 18. vijeku polovina imanja pripada porodici Moscon, a druga polovina porodici Čikulin. Kasnije Mosconi otkupljuju dio od Čikulina i vlasnica postaje Maksimilijana  Moscon udana Hyacinthy. Nakon njene smrti, imanje ostaje zagrebačkom Kaptolu. Kasnije imanje preuzima Pavao Rauch, koji je temeljito preuredio imanje i možda sagradio dvorac 1791. godine. Od  1925. godine dvorac je u posjedu sestara milosrdnica reda sv. Vinka Paulskog , a danas je u njemu i duhovni centar. Dvorac je jednospratan u obliku slova "U" , a na uglovima ima četiri cilindrične kule. U zapadnom krilu nalazi se dvorska kapela s baroknim oltarom. Dvorac je okružen parkom i jezerom.

 Obrazovanje 

Dječji vrtić "Maslačak"
Dječji vrtić "Vrtuljak"
Osnovna škola "Antuna Augustinčića"    škola je izgrađena 1954. godine i imala je naziv "Narodna osmogodišnja škola Zaprešić", a 1984. godine je otkriveno poprsje kipara A. Augustinčića (rad kipara Ivana Sabolića). Dogradnja i adaptacija škole završena je 1990. godine s ukupnom površinom 3.547 m2.
Osnovna škola "Ljudevita Gaja"
Osnovna škola "Kupljenovo-Luka"
Osnovna škola "Bistra"
Osnovna škoa "Ivan Perkovac" u Šenkovcu
Srednja škola "Ban Josip Jelačić"
Visoka škola za poslovanje i upravljanje s pravom javnosti "Baltazar Adam Krčelić"
Osnovna muzička škola- područna škola muzičke škole "Zlatko Baloković" iz Zagreba

 Kultura 

Muzej "Matija Skurjeni"  -u Novim dvorima u adaptiranoj zgradi spremišta plodina 1987. godine otvorena je Galerija Matije Skurjenija, a 2000. godine Ministarstvo kulture odobrilo je prerastanje Galerije u Muzej Matija Skurjeni.
Galerija "Razvid"
Javno otvoreno učilište Zaprešić 
Udruženje likovnih stvaralaca
Ogranak Matice hrvatske Zaprešić
Umjetničko udruženje "Plemićka mladež"
Klub Zaprešićana "Zapreščan"
Zaprešićke mažoretkinje "Jelačićke"
KUD "Josip ban Jelačić"
KUD "Kupljenovo"
KUD "Hruševec Kupljenski"
Tamburaški zbor "Gaj"
Tamburaški sastav "Savski Valovi"
Puhački orkestar "Zaprešić"

 Sport 

Nogomet:
 Nogometni klub Inter
 NK "Zaprešić"
 NK "Croatia", Pojatno
 Malonogometni klub "Ban Jelačić"

Košarka: 
Košarkaški klub "Zaprešić" 
KK Inker 
KK Jabuka 
KK Fortuna

Tenis i stolni tenis:
Tenis klub "Lamaki"
Tenis centar Zaprešić 
Stolno-teniski klub "Inker"

Rukomet:

Muški rukometni klub Zaprešić 
Ženski RK "Zaprešić"

Šah:
Šahovski klub "Stanoobjekt"     

Kuglanje i boćanje:
 Ženski kuglački klub "Graditelj"
 KK Zaprešić
 KK Inker 
 Boćarski klub "Šibice"
 boćarski klub "Zaprešić"

Borilački sportovi
Taekwondo klub "Kuna" 
Taekwondo klub Zaprešić

Motociklizam:
Motociklistički klub Zaprešić
 "I Am Free Rider"

Letački sport:
Letačko društvo Zaprešić

Triatlon:
Triatlon klub "Sjever II"

Konjički sportovi:
 Konjički klub "Trajbar Team"

Golf:
 Golf klub "Ban Jelačić"

Streljaštvo:
Streljački klub "Dinamo" Jablanovec

Lov i ribolov:
 Sportsko-ribolovno društvo "Šaran"
 Lovačko društvo "Zaprešić"
 LD "Kuna", Jablanovec

 Galerija 

Također pogledajte

 Spisak gradova u Hrvatskoj

 Literatura 

  Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
 Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Stranice Turističke zajednice

Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Gradovi u Zagrebačkoj županiji
*