Bacanje koplja

Bacanje koplja datira iz stare Grčke. Koplje se koristilo u ratu i lovu, ali i u nekim igrama. Od početka olimpijskih igara bacanje koplja bilo je sastavni dio, kao i sve do danas. Bacanje koplja vrlo je zahtjevno. Suprotno od općeg mišljenja da je to jednostavno bacanje rukom, ova disciplina koristi aktivnost cijelog tijela. Čak će i mala odstupanja od pravilne tehnike skratiti dužinu leta koplja, a i loše će utjecati na zglobove, ligamente i tetive.

Da bi razvio maksimalni potencijal, bacač mora imati kombinaciju brzine, snage, koordinacije i fleksibilnosti. Da bi hitac bio dobar, bacač mora biti opušten.

 Tehnika 
Dijeli se na nekoliko faza:
 zalet
 započinjanje bacanja iz nogu i kukova s efektivnim prijenosom težišta tijela samo naprijed
 torzija s maksimalnim odgađanjem opružanja ruke
 blokiranje lijeve strane (kod dešnjaka)
 dugotrajno ubrzanje bacačke ruke

→ Pravilnom tehnikom stječe se najvažnija komponenta: maksimalna brzina koplja u trenutku izbačaja.

 Zalet 
mini|desno|Andreas Thorkildsen sprema se za zalet
Važna komponenta dobrog bacanja jest zalet, koji ima 30% do 40% učinka. Bacač koji iz mjesta baci 48 m sa zaletom bi ga trebao baciti 63 do 69 m. Glavni cilj zaleta jest postići maksimalnu kontroliranu brzinu trčanja uoči samog bacanja. S povećanjem brzine zaleta bacaču će se biti sve teže pravilno postaviti tokom prestizanja sprave i križnih koraka. Zalet mora biti opušten.

Najbolji je zalet s lagahnim početkom, zatim postepenim ubrzanjem te postizanjem maksimalne brzine tokom "ukopavanja" stopala i početka izbačaja. Dužina zaleta iznosi od osam do 15 koraka.

Odabrana dužina zaleta mora omogućiti:
 postizanje maksimalne kontrolirane brzine u prelaznim koracima
 ravnomjerno i stalno ubrzanje od početka do kraja
 opuštenost tokom cijelog zaleta.

 Prelazni koraci i mehanika bacanja 
Prelazni koraci počinju kad se sprava povuče nazad i traju do izbačaja. Prestizanje sprave počinje postavljanjem lijeve noge i završava postavljanjem lijeve noge u centralnu poziciju.

Dakle: → lijeva, desna, lijeva, desna-lijeva, gdje je pretposljednji korak kraći.

Većina bacača koristi pet koraka, neki tri, a neki i sedam. Dok bacačka ruka i rame ostaju pasivni iza težišta (kukova), zadnja noga brzo prebacuje težinu tijela na prednju, koja je ukopana. Kad se kukom trzne naprijed, dolazi do istezanja mišića trupa te se stječe dodatna snaga za izbačaj. Doskok zadnje noge nakon križnog koraka ne smije kočiti prenos težine i rotaciju kuka. Poželjno je eksplozivno odgurivanje i prenos težišta sa zadnje na prednju nogu bez kočenja (postiže se mehkanim korakom). Taj korak postiže se savijanjem noge u trenutku odraza (kod prelaza u posljednji korak), pa se težište nesmetano kreće prema naprijed. Mehkani korak omogućuje i jaču torziju trupa, veće istezanje mišića i trupa i veću snagu za bacanje. Nakon posljednjeg križnog koraka i doskoka na lijevu nogu desna noga ispred je težišta (kod dešnjaka), uzrokujući nagnutost unazad. Ta nagnutost naročito je izražena kad se bacač snažno odrazi lijevom nogom tokom križnog koraka. Uoči doskoka to koljeno pasivno se savija i omogućuje nastavak kretanja kukova, dok gornji dio tijela ostaje straga. Tako velika muskulatura nogu, kukova i trupa proizvodi početnu snagu za bacanje, nakon čega slijede pokreti manje muskulature gornjeg dijela tijela. Time se postiže refleks istezanja, koji proizvodi veću snagu od obične. U trenutku kad su kukovi naprijed tijelo je u obliku obrnutog slova C, s ramenima povučenim unazad.

 Izbačaj 
Bacanje mora nastupiti čim prije nakon postavljanja prednje noge na tlo (ukopavanja). Prvo se opružanjem desne noge kukovi guraju naprijed i tako se karlica postavlja u smjeru bacanja. Gornji dio tijela ostaje straga, a lijevo rame i ruka pomiču se preko prsa te čvrsto blokiraju lijevu stranu. Ako se dobro tempira, blok lijevom rukom završava prije početka kretnje izbačaja, pa će koplje još biti iza bacača. Tako se postiže istezanje prsne muskulature trupa (naročito velikog leđnog mišića). To istezanje zbog "refleksa istezanja" uzrokuje snažnu kontrakciju tih mišića, pa se bacačka ruka bičastom kretnjom povlači naprijed. Nakon izbačaja koplja mora se obuzdati kretanje tijela prema naprijed jer u protivnom dolazi do prestupa. To se postiže još jednim korakom naprijed.

 Svjetski rekord 
Svjetski rekord u muškoj kategoriji (98,48 m) drži Jan Železný iz Češke i postignut je 25. maja 1996. u Njemačkoj. Kod žena rekord drži također Čehinja, Barbora Špotáková sa 72,28 m, a rezultat je postignut 13. septembra 2008. u Stuttgartu.

 Poznati bacači koplja  
 Muškarci 

  Steve Backley
  Egil Danielsen
  Breaux Greer
  Uwe Hohn
  Arto Härkönen
  Matti Järvinen
  Tapio Korjus
  () Dainis Kūla
  Gergely Kulcsár
  Eric Lemming
  () Jānis Lūsis
  Sergej Makarov
  Jonni Myyrä
  Miklós Németh
  Aki Parviainen
  Tom Petranoff
  Tero Pitkämäki
  Tapio Rautavaara
  Seppo Räty
  Andreas Thorkildsen
  Andrus Värnik
  Vadims Vasiļevskis
  Jan Železný

 Žene 

  Petra Felke
  Ruth Fuchs
  Trine Hattestad
  Tiina Lillak
  Osleidys Menéndez
  Steffi Nerius
  Tessa Sanderson
  Barbora Špotáková
  Fatima Whitbread
  Dana Zátopková

 10 najboljih rezultata u historiji  
 Muškarci (trenutni model iz 1986) 
(Ažurirano u augustu 2024)
 Rang Dužina Takmičar Mjesto Datum Ref. 1. 98,48  Jan Železný Jena 25. 5. 1996. 2.  97,76  Johannes Vetter  Chorzów  6. 9. 2020.  3.  93,90  Thomas Röhler  Doha  5. 5. 2017.  4.  93,09  Aki Parviainen  Kuortane  26. 6. 1999. 5.  93,07  Anderson Peters  Doha  13. 5. 2022.  6.  92,97  Arshad Nadeem  Saint-Denis 8. 8. 2024.  7.  92,72   Julius Yego  Peking  26. 8. 2015.  8.  92,61   Sergej Makarov  Sheffield  30. 6. 2002.  9.  92,60   Raymond Hecht  Oslo  21. 7. 1995.  10. 92,06  Andreas Hofmann  Offenburg  2. 6. 2018. 
Napomene

 Železný: 95,66 (1993), 95,54 (1993), 94,64 (1996), 94,02 (1997), 92,80 (2001), 92,42 (1997), 92,28 (1995), 92,12 (1995), 91,82 (1994), 91,68 (1994), 91,50 (1994, 1996), 91,40 (1993), 91,34 (1997), 91,30 (1995), 91,28 (1994), 91,23 (2001) i 91,04 (1996).
 Vetter: 96,29 (2021), 94,44 (2017), 94,20 (2021), 93,88 (2017), 93,59 (2021), 93,20 (2021), 93,06 (2017), 92,70 (2018), 92,14 (2021), 91,67 (2017), 91,56 (2018), 91,22 (2018), 91,20 (2017) i 91,06 (2017).
 Parviainen: 92,41 (2001) i 91,31 (2001).
 Röhler: 91,78 (2018) i 91,28 (2016).
 Hecht: 91,50 (1996).
 Hofmann: 91,44 (2018) i 91,07 (2017).
 Yego: 91,39 (2015).

 Žene (trenutni model iz 1999) 
(Ažurirano u oktobru 2019)
RangDužinaTakmičarkaMjestoDatumRef.1.72,28 Barbora ŠpotákováStuttgart 13. 9. 2008.2.71,99 Marija AbakumovaDaegu2. 9. 2011.3.71,70 Osleidys MenéndezHelsinki14. 8. 2005.4.70,20 Christina ObergföllMünchen23. 6. 2007.5.69,48 Trine HattestadOslo28. 7. 2000.6.69,35 Sunette ViljoenNew York9. 6. 2012.7.68,92 Kathryn MitchellGold Coast11. 4. 2018.8.68,43 Sara KolakLausanne6. 7. 2017.9.68,34 Steffi NeriusElstal31. 8. 2008.10.67,98 Lü HuihuiShenyang2. 8. 2019.
Napomene
Ispod je spisak dodatnih hitaca jednakih ili dužih od 69,53 m:
Špotáková također ima hice 71,58 (2011), 71,42 (2008) i 69,55 (2012).
Menéndez također ima hice 71,54 (2001), 71,53 (2004), 69,82 (2001) i 69,53 (2001).
Abakumova također ima hice 70,53 (2013) i 69,75 (2013).
Obergföll također ima hice 70,03 (2005), 69,81 (2008) i 69,57 (2011).

 Reference 

 Također pogledajte 
 Razvoj svjetskog rekorda u bacanju koplja – muškarci
 Razvoj svjetskog rekorda u bacanju koplja – žene

 Vanjski linkovi 

 IAAF-ov spisak kopljaških rekorda u XML-u
 Izjava IAAF-a o razlozima za modifikaciju dizajna koplja  
 IAAF-ova pravila takmičenja 

Kategorija:Discipline u atletici
*
Kategorija:Discipline u atletici na LJOI
Kategorija:Bacački sportovi