Hercegovački pašaluk

Hercegovački pašaluk je bio osmanlijska provincija od 1833. do 1851. i od 1875. do 1877. godine. Do 1833. godine je bio u sastavu Bosanskog pašaluka kao Hercegovački sandžak.

 Hercegovački ejalet (1833. - 1851.) 
mini|Hercegovački ejalet 1850-tih godina
Do 1833. godine je bio u sastavu Bosanskog pašaluka kao Hercegovački sandžak. Za svoje usluge u borbi za autonomiju Bosne Ali-aga Rizvanbegović je nagrađen izdavanjem Hercegovine u poseban pašaluk. Ali-paša Rizvanbegović je bio jedini vezir ovog ejaleta. Nakon njegove smrti 1851., Hercegovački ejalet je ukinut i njegova teritorija je spojena opet Bosanskim pašalukom, time formirajući novi entitet - Bosnu i Hercegovinu.Mustafa Imamović: "Historija Bošnjaka." Sarajevo 1997

Hercegovački pašaluk se sastojao iz slijedećih oblasti: Prijepolje, Taslidža sa Kolašinom i Šaranci sa Drobnjakom, Čajniče, Nevesinje, Nikšić, Ljubinje-Trebinje, Stolac, Počitelj, Blagaj, Mostar, Duvno i polovina Konjica koja je sa južne strane Neretve.

 Hercegovački vilajet (1875. - 1877.) 
U novembru 1875. godine je pretvoren gatački kadiluk u Gatački sandžak, da bi se lakše likvidirao Hercegovački ustanak. Kao mutesarif toga sandžaka je postavljen kršćan, Grk Kostan-efendija. U decembru je od toga sandžaka i ostataka hercegovačkog sandžaka opet formiran poseban pašaluk, ostatak je nazvan Mostarski sandžak. Vilajet je postojao do 2. februara 1877. godine.Hannes Grandits: Herrschaft und Loyalität in der spätosmanischen Gesellschaft: das Beispiel der multikonfessionellen Herzegowina. (= Zur Kunde Südosteuropas 2), Böhlau Verlag, Wien 2008, , S. 495Hazim Šabanović: Bosanski pašaluk. Postanak i upravna podjela Naučno društvo NR BiH, 1959.

 Reference 

Kategorija:Bosna i Hercegovina u Osmanskom Carstvu
Kategorija:Hercegovina
Kategorija:Pašaluci Osmanskog Carstva u Evropi
Kategorija:Administrativna podjela Bosne i Hercegovine u Osmanskom Carstvu