Električni napon

Električni napon (kraće napon, oznaka U ili V) jest fizička veličina koja se koristi u elektrotehnici, a jednaka je razlici električnog potencijala između dvije tačke, što se matematički može predstaviti na sljedeći način:

Napon pokazuje koliki je rad (W) potreban da se električni naboj (Q) premjesti između dvije tačke u električnom polju:

Mjerna jedinica za napon je volt (oznaka V). Volt je izvedena mjerna jedinica iz Međunarodnog sistema mjernih jedinica (SI). Koristi se u mjerenjima električnog potencijala, razlike potencijala i elektromotorne sile.

Električni napon također je dio elektromotorne sile koji djeluje u nekom dijelu strujnog kruga.

Jedinica za električni napon Volt je nazvana u čast italijanskog fizičara Aleksandra Volte (1745-1827) koji je osmislio i napravio voltin stub, vjerovatno prvu hemijsku bateriju na svijetu.

Napon može nastati zbog polja statičkog elektriciteta, električne struje u magnetnom polju, promjenljivog magnetnog polja i njihovog kombinovanog djelovanja.


Instrument kojim se mjeri napon zove se voltmetar. U električnom kolu se može mjeriti razlika potencijala između dvije tačke u kolu od kojih je jedna najčešće referentna tačka nultog potencijala (uzemljenje); može se mjeriti napon izvora električne energije, pad napona u kolu itd.

Tipične visine napona

mini|Baterije

Veoma niski napon: do 50 V, u baterijama za široku upotrebu (od 1,5 V do 9 V), adapterima (najčešće od 1,5 V do 24 V), akumulatorima (tipične vrijednosti: 6, 9, 12, 24 i 48 V).
Niski napon: 50-1000 V; domaćinstva (220 V - monofazni sistem, 380 V - trofazni sistem), manji industrijski potrošači.
Srednji napon: 1-35 KV; industrijski potrošači, elektrodistributivne mreže.
Visoki napon: 35-150 KV.
Vrlo visoki napon: preko 150 KV.

Opasnosti

Ako električna energija prolazi kroz ljudski organizam može uzrokovati opekotine, uticati na hemijski sastav krvi i nervni sistem i poremetiti rad srca i respiratornih organa.

Prema postojećim propisima dodirni napon ne smije prijeći vrijednost od 65 V.

Međutim, nije opasan napon sam po sebi već struja koja prođe kroz tijelo:

Struja jačine do 1 mA ne osjeća se 
Struja jačine od 1 do 8 mA osjeća se udar, ali ne boli 
Struja jačine oko 20 mA može izazvati grčenje mišića. 
Struja jačine 30 mA ne može se izdržati više od nekoliko sekundi, izaziva snažno grčenje mišića i gubitak kontrole praćeno otežanim disanjem .
Struja jačine 50 mA može dovesti do gubitka svijesti.
Struja jačine preko 100 mA može izazvati smrt. 
Preko 200 mA opasne opekotine i grčevi mišića koji mogu žrtvu odbaciti od vodiča. Za više napone struja se povećava, pa je i opasnost veća. 

 Također pogledajte 
 Električni potencijal
 Istosmjerna struja
 Naizmjenična struja
 Ohmov zakon

 Reference 


Kategorija:Električni sistemi
Kategorija:Elektromagnetne veličine