Računarska logika

Rad digitalnog računara temelji se na DVA definirana fizikalna stanja:

 Ima impulsa (napona) logička "1"
 Nema impulsa (napona) logička "0"

Znači da se elektronički sklopovi, koji u računaru obavljaju razne operacije, ponašaju slično prekidačkim elementima koji različitim elektroničkim izvedbama izvršavaju operacije sa stanjima "1" i "0", po zakonima LOGIČKIH PRIJEDLOGA koji mogu biti ISTINITI ili NEISTINITI.

Osnovu ove grane logike, koja datira još od Aristotela, praktički je obradio i definirao njene simbole matematičar George Boole. Po njemu je ova grana matematike (zakoni istinitosti) nazvana BOOLE-ova ALGEBRA, a bavi se međusobnim odnosima elemenata u skupu i između skupova
 Reference 

 Vanjski linkovi 

http://docs.google.com; people.etf.unsa.ba/~nnosovic/DR-pred03.ppt+Računarska+logika
Kategorija:Računarstvo
http://docs.google.com; wapsvet.net/FAX/I%2520godina/uuor/Dodatna%2520literatura/Brojni%2520Sistemi%2520Algoritmi.pdf+Računarska+logika