Paleatus

Palaeatusi su slatkovodne ribe iz roda Corydoras, podporodice Corydoradinae. Naseljavaju pritoke brazilske rijeke La Plate i sporotekuće rijeke Urugvaja. Paleatusi su ribe dna, a u prirodi se hrane larvama insekata koje tu prebivaju, ostacima biljaka, insektima, crvićima i račićima. Paleatusi su unijeti u evropske akvarijume još 1876. godine, ali pod pogrešnim imenom.  Ristić, Mihajlo ; 1973, Gajenje riba u akvarijumu  

 Izgled 

Tijelo ribe je valjkasto, kratko i sabijen, sa izrazito velikom glavom i grbom iznad nje. Boja leđa je i grbe je olovnosiva, dok su bokovi metalnosjajni. Trbuh ribe je rozo ili narančaste boje, što se, zbog ikre, posebno primjeti kod spolno zrelih ženki. Po tijelu se nalaze pravilno raspoređene, krupne, tamne mrlje neodređenog oblika. Mužjaci su upola manji od ženki, koje narastu do deset cm. Leđno peraje mužjaka je oštro pri vrhu, dok je kod ženki zaobljeno. Ženke imaju širi stomak i raspoznaju se po zaobljenim trbušnim perajama. U prodaji je i albino forma ribe, ali zbog odsustva boje i pjega, nije moguće odrediti kojoj vrsti roda Corydoras one pripadaju.

 U akvarijumu 

Paleatusima odgovara hladnija voda bogata kisikom, od 20 do 24°C. Preferiraju gusto zasađene akvarijume zbog svoje plašljivosti. Jatašice su, pa je stoga poželjno u akvarijumu držati barem 8 primjeraka ovih riba. Vrlo su miroljubive, kako prema drugim ribama, tako i unutar vrste. Mogu se držati sa svim ribama kojima ne mogu stati u usta. Jedini problem sa paleatusima može biti pružanje dovoljno nježnog supstrata - brčići paleatusa, koji im služe za pronalazak hrane, osjetljivi su na oštre kamenčiće koji ih mogu u potpunosti uništiti. U akvarijumskim uslovima hranit će se ostacima hrane (zbog čega se popularno nazivaju "čistačima"), tonućim tabletama za ribe dna, smrznutim ili osušenim tubifeksom, a grickat će i alge sa vodenog bilja. Osvijetljenje ne smije biti prejako, a voda mora biti besprijekorna čista. Bistra i kisikom bogata voda je glavni preduslov za gajenje svih vrsta roda Corydoras. Ukoliko voda ne sadrži dovoljno kisika, paleatusi će izranjati na površinu velikom brzinom i gutati vazduh. Nestašicu će osjetiti i druge ribe, pa je tada poželjno u akvarijum unijeti kisik preko vazdušne pumpe, a pomoći će i ako izlaznu crijev filtera okrenemo tako da razbija površinu vode. 

 Mrijest 

Razmnožavanje nije komplikovano. Za mrijest je najbolji manji akvarijum, 40 do 50 litara, sa slojem vode ne višim od trideset centimetara. Akvarijum je najbolje okrenuti prema izvoru svijetla, budući da se šarani najčešće mrijeste kada sunčeve zrake dopru u akvarijum. Mrijest može potaći i loše, kišno vrijeme, kada opada pritisak. Voda mora biti svježa i dosta aerisana, što se postiže vazdušnim pumpama. U akvarijumu mora biti konstantna temperatura od 20-22°C. U ovako pripremljen akvarijum unosi se jedna matična ženka, širokog i narančastog trbuha, sa dva do tri mužjaka. Zrela ženka će snažno i brzo plivati akvarijem, praćena od strane mužjaka, što može potrajati nekoliko sati. Kada mužjaci napokon dostignu ženku, ona hvata jednog od njih za analno peraje i isisava mu mliječ. Tada trbušnim perajima ženka napravi svojevrsnu korpicu, u koju položi do pet komada ikre, a zatim traži mjesto u akvarijumu na koje će prilijepiti ikru. Nakon što izabere podlogu, najčešće staklo, prvo ispusti mliječ iz usta, a zatim na nju prilijepi ikru ispuštajući je iz korpice. Postupak se ponavlja sve dok ženka ne polijepi od 150 do 200 komada krupne, svijetle i providne ikre. Veći broj mužjaka osigurava da skoro uopšte ne ostane neoplođene ikre. Pri temperaturi od 20°C inkubacija ikre traje deset do dvanaest dana.  Ristić, Mihajlo ; 1973, Gajenje riba u akvarijumu  Roditelji rijetko jedu tvrda jaja, koja nisu interesantna ni drugim ribama. Prvih dana madi se hrane Copepodima, a kasnije prelaze na larve komaraca.

 Reference 

 Vanjski linkovi 

Kategorija:Ribe
Kategorija:Akvaristika