Košarka na Olimpijskim igrama

Košarka na Olimpijskim igrama za muškarce je u programu konstantno od 1936. Prije nego što je uključena u sportove u kojima se dijele medalje, košarka je bila demonstracijski sport 1904. Ženska košarka na programu je od 1976.

Sjedinjene Američke Države daleko su najuspješnija zemlja u olimpijskoj košarci, osvojivši 17 od 20 turnira na kojima su učestvovale, uključujući sedam uzastopnih titula od 1936. do 1968. Ženska reprezentacija SAD-a osvojila je osam titula u deset nastupa, uključujući sedam titula u nizu od 1996. do 2020. Od postojećih država samo je još Argentina bila olimpijski pobjednik računajući i mušku i žensku konkurenciju. Kad je riječ o bivšim državama, zlatnu medalju osvajale su reprezentacije Sovjetskog Saveza i Jugoslavije te Ujedinjeni tim.

Izvršni odbor Međunarodnog olimpijskog komiteta 9. juna 2017. objavio je da će od 2020. olimpijski sport biti i košarka 3x3 u obje konkurencije.

 Historija 
Košarku je izumio James Naismith u Springfieldu (Massachusetts) 1891. Za nekoliko decenija postala je popularna u Sjedinjenim Američkim Državama kao dvoranski sport. Popularnost se proširila svijetom, pa je 1932. u Ženevi osnovana Međunarodna košarkaška federacija (FIBA).

 Američka dominacija 
Djelomično zahvaljujući trudu Phoga Allena, trenera univerzitetskog tima Kansas Jayhawksa, prvi olimpijski košarkaški turnir organiziran je na Igrama 1936. u Berlinu na vanjskim teniskim terenima. Medalje je ekipama dodijelio Naismith. Prema tadašnjim olimpijskim pravilima, svi igrači bili su amateri. Turnir je od sljedećih Igara (1948) premješten u dvorane. Reprezentacija SAD-a dokazala je da je dominantna, osvojivši prvih sedam olimpijskih turnira do 1968, ne izgubivši nijednu utakmicu. Amerikancima je bilo zabranjeno u reprezentaciju zvati profesionalce iz NBA lige, pa su slali igrače iz univerzitetskih ekipa. Neke druge zemlje slale su svoje najbolje igrače s obzirom na to da je FIBA neke od njih klasificirala kao "amatere", koji su igrali za džeparac umjesto za plaću.

 München i poslije 
Pobjednički niz Amerikanaca okončan je 1972. u Münchenu u jednoj od najkontroverznijih utakmica u historiji, kad ih je Sovjetski Savez pobijedio u borbi za zlatnu medalju s poenom razlike.

SAD je ponovo osvojio zlato 1976, a srebro je drugi put otišlo Jugoslaviji, koja je u polufinalu pobijedila SSSR. Jugoslaveni su četiri godine kasnije u Moskvi, u odsustvu SAD-a, koji je bojkotirao Igre, osvojili i zlato, postavši treća reprezentacija s titulom olimpijskog pobjednika, pobijedivši ponovo SSSR u polufinalu i Italiju u finalu. Amerikanci su vratili zlato na svom terenu 1984, savladavši u finalu Španiju, a u odsustvu SSSR-a, koji je uzvratio bojkot. Sovjeti su drugi put osvojili zlato 1988, pobijedivši SAD u polufinalu i Jugoslaviju u finalu.

 Era profesionalaca: nova dominacija SAD-a 
Pojava "amaterskih sportista" sponzoriranih od države u zemljama Istočnog bloka ugrozila je ideologiju čistog amaterizma, dovodeći samofinansirane amatere iz zapadnih zemalja u teži položaj. Sovjetski Savez slao je timove sastavljene od sportista koji su svi na papiru bili studenti, vojnici ili radnici u nekoj profesiji, ali u stvarnosti plaćeni od države da igraju u dobro razvijenoj ligi s modernim sportskim objektima i treniraju tokom cijele godine. U aprilu 1989, pod vodstvom generalnog sekretara Borislava Stankovića, FIBA je odobrila pravilo koje dozvoljava igračima iz NBA lige da se takmiče na međunarodnim turnirima, uključujući Olimpijske igre. Na Igrama 1992. američki "Dream Team" osvojio je zlato s prosječnom razlikom 44 poena po utakmici i bez pozivanja ijednog tajm-auta. Nedugo prije toga, uslijed političkih promjena i disolucije država, reprezentacije SSSR-a i Jugoslavije prestale su postojati, ali su neke njihove nasljednice nastavile biti među najjačima. Dvije od njih, Hrvatska i Litvanija (tim redom), osvojile su srebro i bronzu.

SAD je odbranio zlato 1996. i 2000, ali s manje dominantnom igrom nego 1992. Otkad je igračima iz NBA lige dozvoljeno nastupati na Igrama, one u Atlanti 1996. bile su jedini slučaj da grad domaćin Igara ima i NBA ekipu (Hawkse). SR Jugoslavija osvojila je srebro u Atlanti, a Francuska u Sydneyju, dok je Litvanija nastavila svoj bronzani niz zauzevši treće mjesto oba puta.

Prekid nove dominacije SAD-a dogodio se u Atini 2004, kada su Amerikanci jedva ušli u polufinale, nakon poraza od Portorika i Litvanije u grupnoj fazi; u polufinalu ih je porazila i Argentina, koja je na kraju osvojila i zlato, nadigravši Italiju u finalu i postavši četvrta reprezentacija s titulom olimpijskog pobjednika.

Amerikanci su se regrupirali 2008, savladavši aktualnog svjetskog prvaka, Španiju, u žestokom finalu, dok su Argentinci pobijedili Litvance u utakmici za bronzu. Amerikanci i Španci ponovo su se sreli u finalu 2012, s istim ishodom, samo što je ovog puta prednost SAD-a na kraju bila najmanja u historiji. Na sljedećim igrama SAD je još jednom odbranio zlato, porazivši Srbiju u reprizi finala Svjetskog prvenstva 2014, prethodno izbacivši Španiju, koja se nakon dva srebra ovog puta zadovoljila bronzom. Amerikanci su osvojili titule i 2020. u Tokiju i 2024. u Parizu, produživši svoj niz na pet uzastopnih zlatnih medalja, odnosno na osam od posljednjih devet turnira.

 Žene 
Prvi ženski turnir održan je 1976. Sovjetski Savez dobio je pet utakmica zaredom, postavši inauguralni olimpijski pobjednik. Na sljedeća dva turnira nastupilo je šest reprezentacija svrstanih u jednu grupu; na prvom je SSSR odbranio zlato, dok je SAD bojkotirao Igre, a na drugom je slavio SAD, savladavši u finalu Južnu Koreju, dok je SSSR uzvratio na bojkot. U Seoulu 1988. turnir je proširen na osam reprezentacija, a Amerikanke su odbranile titulu protiv Jugoslavije. U Barceloni 1992. Ujedinjeni tim, sastavljen od igračica iz republika tada već bivšeg SSSR-a, nadigrao je Kinu u borbi za zlato. U Atlanti 1996. turnir je dobio format s 12 reprezentacija u dvije grupe; Amerikanke su otad "pomele" svaki turnir, dobivši 61 utakmicu zaredom. U Tokiju 2020. format je promijenjen, pa se igralo u tri grupe s po četiri ekipe.

 Dvorane 

  Berlin 1936: Reichsportfeld, Berlin
  London 1948: Harringay Arena, Harringay
  Helsinki 1952: Teniski dom i Egzibicijska dvorana II, Helsinki
  Melbourne 1956: Kraljevska izložbena galerija, Melbourne
  Rim 1960: Mali dom sportova i Dom sportova, Rim
  Tokio 1964: Nacionalna sportska dvorana Yoyogi, Tokio
  Mexico City 1968: Dom sportova, Mexico City
  München 1972: Dvorana "Rudi Sedlmayer", München
  Montréal 1976: Centar "Étienne Desmarteau" i Montrealski forum, Montréal
  Moskva 1980: Dom sportova CSKA i Olimpijski stadion, Moskva
  Los Angeles 1984: The Forum, Inglewood
  Seoul 1988: Jamsil Arena, Seoul
  Barcelona 1992: Olimpijski paviljon, Badalona
  Atlanta 1996: Forbes Arena i Georgia Dome, Atlanta
  Sydney 2000: The Dome i Super Dome, Sydney
  Atina 2004: Dvorana Helliniko i Olimpijska dvorana "Nikos Galis", Atina
  Peking 2008: KSC Wukesong, Peking
  London 2012: Olimpijska košarkaška arena i O2 Arena, London
  Rio de Janeiro 2016: Carioca Arena 1 i Omladinska arena, Rio de Janeiro
  Tokio 2020: Saitama Super Arena, Saitama
  Pariz 2024: Bercy (Pariz) i Stadion "Pierre Mauroy" (Villeneuve-d'Ascq)
  Los Angeles 2028: Crypto.com Arena, Losanđeleski konvencijski centar (Los Angeles) i Intuit Dome (Inglewood)
  Brisbane 2032: Centar za dvoranske sportove (Brisbane) i Centar za dvoranske sportove Sunshine Coast (Kawana Waters)

Napomena: O2 Arena za vrijeme igara bila je poznata kao "Nor. Greenwich Arena" zbog olimpijskih propisa o korporativnim sponzorstvima lokacija događaja.

 Kvalifikacije 
Do 2012. kvalifikacijski proces sastojao se od tri faze:
 jedna ekipa (u obje konkurencije) kvalificira se kao aktuelni svjetski prvak;
 sedam ekipa u muškoj i pet u ženskoj konkurenciji kvalificira se kroz svoja kontinentalna prvenstva;
 tri ekipe u muškoj i pet u ženskoj konkurenciji kvalificiraju se kroz svjetski kvalifikacijski turnir, u kojem se najbolje ekipe koje se nisu kvalificirale kroz svoje zone takmiče za preostala mjesta.

Osim toga, ekipa domaćina automatski se kvalificira.

Zona  Muškarci  ŽeneSvjetsko prvenstvo  1  1Afričko prvenstvo  1  1Američko prvenstvo   2  1Azijsko prvenstvo  1  1Evropsko prvenstvo   2  1Okeanijsko prvenstvo  1  1Svjetski kvalifikacijski turnir  3  5Domaćin  1  1Ukupno  12  12
Za Igre 2020. muške kvalifikacije imale su novi sistem. Sedam ekipa kvalificiralo se direktno sa Svjetskog prvenstva 2019: po dvije najbolje iz Evrope i obje Amerike te najbolja iz Afrike, Azije i Okeanije. Sljedećih 16 najboljih ekipa s Mundobasketa te po još dvije iz svake konfederacije, ukupno 24, igralo je kvalifikacijske turnire. Bile su podijeljene u četiri grupe s po šest ekipa, a pobjednici grupa izborili su plasman na olimpijski turnir. Kontinentalna prvenstva više neće biti korištena za olimpijske kvalifikacije.

 Muški turniri 
 Godina Domaćin Finale Utakmica za 3. mjesto Zlato Rezultat Srebro Bronza Rezultat 4. mjesto1936.(detalji)Berlin19–826–121948.(detalji)London65–21 52–471952.(detalji)Helsinki36–2568–591956.(detalji)Melbourne89–5571–621960.(detalji)Rim81–5778–751964.(detalji)Tokio73–5976–601968.(detalji)Mexico City65–5070–531972.(detalji)München51–5066–651976.(detalji)
|Montréal
|
|95–74
|
|
|100–72
|
|- 
|1980.(detalji)Moskva86–7730px|alt=|link=Italija  117–9430px|alt=|link=Španija  1984.(detalji)
|Los Angeles
|
|96–65
|
|
|88–82
|
|- 
|1988.(detalji)Seoul76–6378–491992.(detalji)
|Barcelona
|
|117–85
|
|
|82–78
|30px|alt=|link=Ujedinjeni tim
|- 
|1996.(detalji)Atlanta95–6980–742000.(detalji)
|Sydney
|
|85–75
|
|
|89–71
|
|- 
|2004.(detalji)Atina84–69104–962008. (detalji)
|Peking
|
|118–107
|
|
|87–75
|
|- 
|2012.(detalji)London107–10081–772016.(detalji)
|Rio de Janeiro
|
|96–66
|
|
|89–88
|
|- 
|2020.(detalji)Tokio87–82107–932024.(detalji)
|Pariz
|
|98–87
|
|
|93–84
|
|}

 Nastupi po konfederacijama 
Ovo je sažetak najboljih nastupa svake konfederacije na svakom turniru.
Konfederacija
 !36.
 !48.
 !52.
 !56.
 !60.
 !64.
 !68.
 !72.
 !76.
 !80.
 !84.
 !88.
 !92.
 !96.
 !00.
 !04.
 !08.
 !12.
 !16.
 !20.
 !24.FIBA Afrika  15–18. 19. 9–16. -- -- -- 15. 15. 12.11.12.10. 10. 11.12.12.12.10. 11.10.9.FIBA Amerika 1. 1.1. 1. 1. 1.1. 2. 1. 5.1. 3. 1.1. 1. 1. 1.1. 1.1.1.FIBA Azija  5. 8. 9–16. 7. 11.10. 13.13.11.12.10. 9. 12.8. 10.  8. 8. 12.12.11.11.FIBA Evropa 4. 2. 2.2. 2. 2.2. 1. 2.1. 2. 1.2. 2. 2.2. 2. 2. 2.2.2.FIBA Okeanija -- -- -- 12.-- 9. -- 9. 8. 8. 7. 4. 6. 4. 4.  9. 7. 7. 4.3.6.

 Zemlje učesnice 
 Država 36.  48.  52.  56.  60. 64.  68.  72.  76.  80.  84. 88.  92.  96.  00.  04. 08.  12.  16.  20.  24.  Godine       10.  11. 12.12. 12.      5   15.  4.            9.  1.  3.  4.  8.  7.    8     12.  9.   9.  8.  8.  7.  4.  6. 4.  4.  9.  7.  7.  4. 3.  6.  16  19.  11. 17.                    3  9. 3. 6.  6.3.3. 4.  7.   5.  9.  5.  5. 6.     5.  9.    7.  16    7.  5.  16.   10.                4  9.  7.  9.   5.    8.  6.  9.       7          9.    1  9.  6.  5.  8.                   4  15.  19.  9.      16.  12.  12. 12.          7  9.              1  5.  12. 9.  7.  11.  13. 13.              7    9.    11.                2  19. 2. 8.  4.  10.      11.   2.   6.  6. 2. 2.  11    17.            5.   5.  5.     8.  5   2. 7.   6.   5.    4           12.            1   22.                    1   14.                11.    12.   3   23.                    1  7.  17.  17.   4.  5.  8.  4.  5. 2. 5.     5. 2.    5.   13    17.                    1  9.    10.  15.  10.   14.  11.           11.  11.  8      6.  7. 2. 5.2.1.3.2.      8    8.   14.   16.  14.      9.   12.         6       9.  1 2. 9.  9.  9.   14.    4.  4.  6.    7.       5.  10        10.  11. 12. 8.  10.  8.  8.  12.  12.    9  15.  18.   11.                  3   13. 9.     11.3. 7.  6.            6  15.              1     3.3.3. 4.  4.  8.  7.    7   16.  9.   9.  13.                4      16.                1 3. 4.  9.   12. 12. 5.   10.             7                   10.  11.  10.   3                11.  10.       2  15.        12.   8.   7.     10.    8.  4.  7        12.               1  8.  10.     15.                 3  4.     7.  6.  6.  10.   7.             6       13. 4.  9.  6.  9.    7.  8.  10.   6.      12.  10    17.                    1        8.   9.  3.     3     15.  15.   11.            3      13.                   1 1. 1. 1. 1. 1. 1.1.2.1.1.3.1.1.1.3. 1. 1. 1. 1. 1.  20            4.   1  2.2.2.2.3.1.3.3.1.     9         2.  3.  2     11.    1          10.           1      14.   7.  11.  4. 2.8.  9.   9.  7.  2.  2. 3. 6.  10.  14           10.             1  9.  21. 17.                    3     15.                   1                   11.     1  19.   17.                    2    4.   1  6.  5. 3.3. 8. 8.     6.            7   20.                 9.     2              11.      10.    1Države  21  23  23  15  16  16  16  16  12  12  12  12  12  12 12  12  12  12  12  12  12 
Napomene
 NOK nije bio članica MOK-a
 kao  Kina od 1936. do 1956.
 dio  Jugoslavije od 1936. do 1988.
 takmičili se u sastavu  Sovjetskog Saveza od 1952. do 1988.
 kao  Zapadna Njemačka od 1968. do 1988.
 dio  u 1992.
 sada  Srbija, kao  od 1936. do 1991,  od 1992. do 2002. i  od 2003. do 2006.
 dio  Jugoslavije od 1936. do 1988.
 dio  Malezije 1964.
 Sovjetski Savez odlučio je ne učestvovati 1936. i 1948.
 dio  Čehoslovačke od 1920. do 1992.

 Pobjednici neslužbenih ili demonstracijskih turnira 
 1904:  Buffalo German YMCA
 1924:  London Central YMCA

 Ženski turniri 
{| class="wikitable" style="border-collapse:collapse; font-size:100%; text-align:center;"
|-
! rowspan=2 width=5% | Godina
! rowspan=2 width=15% | Domaćin
! colspan=3 | Finale
! colspan=3 | Utakmica za 3. mjesto
|-
! style="width:14%; background:gold;" | Zlato
! width=9% | Rezultat
! style="width:14%; background:silver;" | Srebro
! style="width:14%; background:#cc9966;" | Bronza
! width=9% | Rezultat
! style="width:14%; background:snow;" | 4. mjesto
|-
|1976.(detalji)|Montréal
|
|112–77
|
|
|67–66
|
|-  
|1980.(detalji)|Moskva
|
|104–73
|
|
|68–65
|
|- 
|1984.(detalji)|Los Angeles
|
|85–55
|
|
|63–57
|
|-  
|1988.(detalji)|Seoul
|
|77–70
|
|
|68–53
|
|- 
|1992.(detalji)|Barcelona
|30pxUjedinjeni tim
|76–66
|
|
|88–74
|
|-  
|1996.(detalji)|Atlanta
|
|111–87
|
|
|66–56
|
|- 
|2000.(detalji)|Sydney
|
|76–54
|
|
|84–73
|
|-  
|2004.(detalji)Atina74–6371–622008. (detalji)
|Peking
|
|92–65
|
|
|94–81
|
|- 
|2012.(detalji)London86–5083–742016.(detalji)Rio de Janeiro101–7270–632020.(detalji)Tokio90–7591–762024.(detalji)Pariz67–6685–81

 Nastupi po konfederacijama 
Ovo je sažetak najboljih nastupa svake konfederacije na svakom turniru.
Konfederacija
 !76.
 !80.
 !84.
 !88.
 !92.
 !96.
 !00.
 !04.
 !08.
 !12.
 !16.
 !20.
 !24.FIBA Afrika  –  –  –  –  –  12.  12.  11.  12.  12.  12.  11.  8.FIBA Amerika 2.  5. 1. 1. 3. 1. 1. 1. 1. 1. 1. 1. 1.FIBA Azija  5.  – 2.  6. 2.  7.  4.  9.  4.  5.  8.  2.  9.FIBA Evropa 1. 1.  6. 2. 1.  4.  5. 3. 3. 2. 2. 3. 2.FIBA Okeanija  –  –  5.  4.  – 3. 2. 2. 2. 3.  5.  8. 3.

 Zemlje učesnice 
 Država 76.  80.  84.  88.  92.  96.  00.  04.  08.  12 16.  20.  24.  Godine           12.     1    5.  4.  6. 3.2.2. 2. 3.  5.  8. 3.  10              7.  4.  2         6.   9.    2      7. 2.3. 4.  11.  9.  11.    7 3.2.  5.           3  4.        1      5.  7.  7.     2       12.         1        5.   2.  4. 3. 2.  5         7.       1         10.     1   6.    8.  8.         3  5.      7.   10.    8. 2.  12.  6  3. 6. 2.      3   2. 7.   10.  4.  12.  8.    10.   7  6.   4.    11. 10.    8.  7.  9.  11.  8    3. 6. 2. 9.   9.  4.  6.  10.  5.  9.  10   5.    4.  6.  9.        4        9.      1   4.             1          12.      1         11.     11.  8.  3        11.  8.  10.      3              7.  1        8.        1             12.  10.  2      5.  6. 3.3. 4.     5        12.    12.    2 2. 1.1.3. 1.1.1. 1. 1. 1. 1. 1.  12     7.        4 1.1. 3.     3      3.  4.  6.  3      5.    6.  5.  2. 6.  5.  6           5.  6.    2   1.   1      4.         4           11.     1Države  6  6  6  8  8  12  12  12  12  12  12  12  12

 Napomene 
 NOK nije bio član MOK-a
 takmičila se kao dio  Sovjetskog Saveza od 1952. do 1988.
 dio  1992.
 dio  Čehoslovačke od 1920. do 1992.
 kao  Zair od 1984. do 1996.
 dio "Jugoslavije" od 1976. do 2000. i "Srbije i Crne Gore" 2004.

 Tabele medalja 
 Ukupno 
Države poredane po ukupnom broju osvojenih medalja (muškarci i žene).
 1.    27  2  3  32 2.    4  4  4  12 3.    1  4  2  7 4.   1  0  1  2 5.    1  0  0  16.    0  6  1  7   0  4  1  5 8.    0  3  4  7 9.    0  2  0  2  10.    0  1  4  5 11.    0  1  2  3 12.    0  1  1  2   0  1  1  2 14.    0  1  0  1   0  1  0  1   0  1  0  1   0  1  0  1   0  1  0  1 19.    0  0  3  3   0  0  3  3 21.    0  0  2  2 22.    0  0  1  1   0  0  1  1Ukupno  34  34  34  102
 Reprezentacije Sovjetskog Saveza i SFR Jugoslavije ugašene su od 1992. Nijedna ekipa nije naslijedila njihove rezultate.
 Srbija je nasljednik rezultata SR Jugoslavije / Srbije i Crne Gore.

 Muškarci 
 1.    17  1  2  20 2.    2  4  3  9 3.    1  3  1  5 4.   1  0  1  2 5.    0  4  0  4 6.    0  3  1  4 7.    0  2  0  2 8.    0  1  1  2 9.    0  1  0  1   0  1  0  1   0  1  0  1 12.    0  0  3  3   0  0  3  3 14.    0  0  2  2 15.    0  0  1  1   0  0  1  1   0  0  1  1   0  0  1  1Ukupno  21  21  21  63
 Reprezentacije Sovjetskog Saveza i SFR Jugoslavije ugašene su od 1992. Nijedna ekipa nije naslijedila njihove rezultate.
 Srbija je nasljednik rezultata SR Jugoslavije / Srbije i Crne Gore.

 Žene 
 1.    10  1  1  12 2.    2  0  1  3 3.    1  0  0  1 4.    0  3  3  6 5.    0  2  1  1 6.    0  1  1  2   0  1  1  2   0  1  1  2   0  1  1  2 10.    0  1  0  1   0  1  0  1   0  1  0  1 13.    0  0  2  2 14.    0  0  1  1Ukupno  13  13  13  39

 Napomene 
 NOK nije bio članica MOK-a
 takmičili se u sastavu  Sovjetskog saveza od 1952. do 1988.
 dio  u 1992.
 dio  Čehoslovačke od 1920. do 1992.
 kao  Zair od 1984. do 1996.
 dio  Jugoslavije od 1976. do 1988.

 Reprezentacije Sovjetskog Saveza i SFR Jugoslavije ugašene su od 1992. Nijedna ekipa nije naslijedila njihove rezultate.
 Srbija je nasljednik rezultata SR Jugoslavije / Srbije i Crne Gore.

 Omjer pobjeda i poraza 
 Muški turnir 
Ekipa Odigrane utakmicePobjedePorazi  31  3  28  57  33  24  115  58  57  13  6  7  115  66  49  33  16  17  46  23  23  3  1  2  26  12  14  44  6  38  3  1  2  52  25  27  12  4  8  72  40  32  28  14  14  28  16  12  7  0  7  7  0  7  15  2  13  6  0  6  95  56  39  2  0  2  47  11  36  60  48  12  47  8  39  3  1  2  70  39  31  50  7  43  28  16  12  45  22  23  3  1  2  52  32  20  33  14  19  9  0  9  49  26  23  13  2  11  12  2  10  44  15  29  9  2  7  22  9  13  49  23  26  75  34  41  2  0  2  20  10  10  24  2  22  7  2  5  155  149  6  6  4  2  74  61  13  41  23  18  7  2  5  102  55  47  7  3  4  13  4  9  7  0  7  5  0  5  4  0  4  8  5  3  56  29  27  13  2  11  7  2  5

 Ženski turnir 
Ekipa OUPobjedePorazi  5  0  5  66  45  21  10  4  6  44  19  25  11  3  8  16  10  6  15  3  12  19  8  11  7  0  7  35  23  12  7  3  4  5  1  4  18  3  15  34  13  21  16  8  8  41  15  26  42  11  31  55  26  29  24  9  15  5  1  4  6  2  4  5  0  5  13  3  10  18  4  14  4  2  2  7  3  4  3  0  3  39  25  14  11  0  11  81  78  3  7  3  4  16  14  2  18  9  9  34  22  12  12  7  5  5  4  1  8  4  4  5  0  5

 Rekordi 
Kategorija  Muškarci  Žene Najveći rezultat  229 poena: SAD 156–73 Nigerija (2012)  190 poena: Japan 62–128 Brazil (2004) Najmanji rezultat  27 poena: SAD 19–8 Kanada (1936)  100 poena: Senegal 32–68 Slovačka (2000) Najveća razlika  100 poena:Južna Koreja 120–20 Irak (1948)Kina 125–25 Irak (1948)  66 poena:Japan 62–128 Brazil (2004)Italija 53–119 SSSR (1980) Najviše produžetaka  2 produžetka:Argentina 111–107 Brazil (2016)Kanada 86–83 Rusija (2000)Litvanija 83–81 Hrvatska (1996)Australija 109–101 Brazil (1996)  2 produžetka:Turska 79–76 Brazil (2016)Španija 92–80 Italija (1992)Najduži niz pobjeda  63 utakmice: SAD (1936–1972)  61 utakmica: SAD (1992–2024)Najbolji strijelac svih vremena  1093 poena: Oscar Schmidt (Brazil)  581 poen: Lauren Jackson (Australija)Najbolji strijelac svih vremena po prosjeku  28,8 poena po utakmici: Oscar Schmidt (Brazil)  22 poena po utakmici: Lara Sanders (Turska)Najviše poena igrača u jednoj utakmici  55 poena Oscar Schmidt (Brazil – Španija, 1988)  39 poena: Evladija Slavčeva-Stefanova (Bugarska – Južna Koreja, 1988)
Nakon OI 2024.

 Najbolji strijelci 
Nakon OI 2024.

 Muškarci 
MOK ne priznaje rekorde za košarku iako ih FIBA priznaje.
Igrač  Poeni Oscar Schmidt  1093 Andrew Gaze  789 Pau Gasol  649 Luis Scola  591 Patty Mills  567 Emanuel Ginóbili  523 Kevin Durant  518 Wlamir Marques  500 Sergej Bjelov  475 Dražen Dalipagić 461   Dražen Petrović

 Žene 
Igračica  Poeni Lauren Jackson  581 Janeth Arcain  535 Lisa Leslie  488 Diana Taurasi  384 Chen Nan  317 Alessandra Santos de Oliveira  290 Miao Lijie 284 Sheryl Swoopes Zheng Haixia  280 Jung Sun-min  276

 Također pogledajte 
 Košarka u kolicima na Paraolimpijskim igrama

 Reference 

 Vanjski linkovi 
 2012 London Olympic Basketball Tournament Coverage, fiba.com
 Olympic Basketball Medal count, fiba.com
 All-time men's results
 All-time women's results


Kategorija:Sportovi na LJOI