Natrij-nitrat

Natrij-nitrat NaNO3 je najvažniji nitrat koji se pojavljuje u prirodi. Prije svega nalazi se u Čileu, pa se zato i naziva čilska šalitra. Manjih nalazišta ima u Egiptu, Maloj Aziji, Kolumbiji i Kaliforniji, ali od tehničkog značaja su samo nalazišta u Čileu.

Dobijanje
Sirova čilska šalitra većinom je veoma onečišćena pijeskom i glinom, te raznim drugim solima (najčešće natrij-hloridom). Osim toga sadrži nešto natrij-, magnezij- i kalcij-sulfata i malim količinama kalcij-jodata, te je siva ili smeđa kamena masa. Iz ovog materijala dobija se natrij-nitrat izluživanjem vrućom vodom. Pri tom se nastali rastvor natrij-nitrata filtrira da se odvoji glineni mulj i zaostali nerastvoreni natrij-hlorid, a zatim hladi pri čemu kristalizira. Dobijeni natrij-nitrat je 98%-tan. Matični lugovi sadrže natrij-jodat i služe za dobijanje joda.
U Njemačkoj se natrij-nitrat dobija pretežno iz sode sa nitratnom kiselinom:
Na2CO3 + 2 HNO3 → 2 NaNO3 + H2O + CO2

i to tako da se nitrozni otpadni plinovi od oksidacije amonijaka apsorbiraju u rastvoru sode. Pri tom nastali rastvor nitrita i nitrata (Na2CO3 + 2 NO2 → NaNO2 + NaNO3 + CO2) se zakiseli nitratnom kiselinom i oksidira se na zraku u nitrat, koji se sodom neutrališe i upari u vakuumskim isparivačima.

Osobine
Natrij-nitrat kristalizira iz vodenog rastvora u obliku bezbojnih, kockastih romboedara (kubična šalitra), koji imaju talište na 307 °C, a kod 380 °C počinju se raspadati. U vodi se lahko rastvara i rastvorljivost mu jako raste sa porastom temperature.

Upotreba
Veći dio čilske šalitre služio je prije za gnojivo, ostali dio upotrebljavao se za dobijanje nitratne kiseline i kalijeve šalitre. Danas natrij-nitrat ima značenje samo još kao gnojivo.

Kategorija:Nitrati
Kategorija:Prezervativi