Latvijski lat

Lat (let.: lats) je bio zvanična valuta u Letoniji (Latviji) do 1. januara 2014. Skraćenica po iso 4217 kodu je LVL. Lat je izdavala Banka Letonije (let.: "Latvijas Banka"). Štampanje je vršila njemačka štamparija Giesecke & Devrient GmbH. Jedan lat sastoji se od 100 santima (santīmu). Lati su prvi put uvedeni 1922. kada su zamijenili letonsku rublju koja je bila valuta od 1919. do 1922, i kasnije ponovo između 1992. i 1993. kada su ponovo vraćeni lati. Od 1. januara 2014. lat je zamijenjen eurom. Postojale su novčanice u iznosima 5, 10, 20, 50, 100 i 500 lata i kovanice 1 i 2 lata kao i od 1, 2, 5, 10, 20 i 50 santima. Postojale su i specijalne jubilarne verzije napravljene od zlata i srebra u vrijednostima 2, 10, 20 i 100 lata.

U 2013. godini inflacija je iznosila -0,6%.

Historija
Proglašavanjem Republike Letonije 1918. nije postojala i vlastita valuta. Monetarno stanje je bilo haotično, korištene su ruska rublja kao i njemačka istočna marka. Prva nacionalna valuta uvodi se 1924. s latvijskom rubljom. Ministar finansija Ringolds Kalniņš, pod utjecajem bankara Izidora Friedmana, pokušao je uvesti valutu pokrivenu zlatom. Ovaj plan je osujećen od strane  Parlamenta Letonije. 14. novembra se uvodi lat. Novčanice su izdavane u apoenima od 10, 20, 25 ,50, 100 i 500 lata. Manja jedinica je bila santima (let. santīms), koja je nastala iz francuske riječi za 1/100 (centime). Kovanice su kovane od raznih metala: apoeni od 1, 2 i 5 lata od srebra; 1, 2 i 5 santima od bronze; 10, 20 i 50 santima od nikla. Okupacija od strane SSSR-a dovodi do ukidanja lata i uvođenja rublje. Neke porodice su uspjele sačuvati staru valutu koja je kasnije opet dobila na vrijednosti. Od 1988. sve više se traži ponovno uvođenje lata. Ustavni sud Latvije 31. jula 1990 donosi zakon o vlastitoj valuti, u tom trenutku Republika Latvija još nije bila priznata od SSSR-a. Nakon punog sticanja nezavisnoti u augustu 1991 uvodu se latvijska rublja kao privremena valuta. Krajem 1993. izdaje s ponovo latvijski lat. Od 2004., nakon što su ispunjeni kriteriji po ugovoru iz Maastrichta, Latvija postaje članica EU. Euro se uvodi 1. januara 2014.

Novčanice
Motivi na prvim novčanicama su bili narodni heroji poput Krišjānis Valdemārs i Jānis Čakste. 
Novčanice od 1993. su imale također poznate ličnosti i nacionalne simboli. Na apoenima od 5 lata je naslikano drvo Latvije (hrast), 10 lata prikazuje rijeku Daugavu, 20 lata tipičnu kuću u Latviji, 50 lata jedrenjak i 100 lata portret intelektualca Krišijānisa Baronsa. Novčanica od 500 lata je koristila portret ženske osobe s nadimkom "Milda".
Posljednja serijaSlikaVrijednostTečaj se euromBojaMotivLiceNaličjeLicaNaličja250x250px250x250px5 lati7,11ZelenaHrastDrvorez u obliku Sunca250x250px250x250px10 lata14,23PurpurnaPanorama iznad rijeke DaugaveBroš od bronze250x250px250x250px20 lata28,46SmeđaSeoska kućaRazni latvijski ornamenti250x250px250x250px50 lata71,14PlavaJedrenjakUkršteni ključevi iznad karte grada Rige250x250px250x250px100 lata142,29CrvenaIntelektualac Krišjānis BaronsRazni ornamenti na pojasu iz Lielvārde (Lielvārdes josta)250x250px250x250px500 lata711,44SivaDjevojka u narodnoj nošnji, list hrastaOrnamenti na bronzanom nakitu

Kovanice
Prve kovanice od srebra, apoen od 5 lata, imale su kao motiv žensku osobu u narodnoj nošnji. Ovaj motiv je s vremenom dobio nadimak "Milda", i time postao simbol nezavisne Latvije.
Reference

 Vanjski linkovi 
 Banka Letonije

Kategorija:Ekonomija Latvije
Kategorija:Evropske valute
Kategorija:Historijske valute
Kategorija:Valute zamijenjene eurom