Riječna delta

Riječnom deltom se naziva karakteristični oblik ušća rijeke. Najpoznatija delta je delta Nila, koja je dobila naziv po sličnosti oblika grčkom slovu delta (Δ) i time postala eponim za sve druge delte širom svijeta.

 Nastajanje 
Nastajanje riječne delte je obilježeno odlaganjem sedimenta koji rijeka donosi sa sobom. Smanjenjem brzine toka vode kako se približava ušću, smanjuje se i snaga vode kojom nosi razne vrste sedimenta, koji se zbog toga taloži na dno i stvara prepreku. To opet dovodi do toga da voda mijenja smjer kako bi zaobišla prepreku, ili se razdvaja na rukavce. Veće delte se sastoje od niza brže i sporije tekućih ili čak stojećih rukavaca. To, međutim, nije moguće kad rijeke završavaju u morima sa velikim razlikama između plime i oseke, umjesto delte, kod tih se rijeka stvara ljevkasti estuarij. Kako rijeka teče u pravilu prema moru odnosno jezeru, kad stigne do vode koja ne teče, odlaže sediment, i time svoju deltu neprekidno "gura" dalje u more. To je vrlo vidljivo na snimci delte Nila.

 Vrste delti 
Pored ovdje navedene vrste delte, postoji još nekoliko drugačijih oblika delti:

 Unutrašnja delta
 Delta obilježena plimom i osekom
 Delta obilježena valovima
 Delta kojom dominira rijeka

 Primjeri 
 Dunav (Delta Dunava; 4.000 km2, Rumunija) - druga po veličini riječna delta u Evropi
 Ganges-/Brahmaputra (Delta Gangesa Bangladeš; 80.000 km2)
 Ind (8.000 km2)
 Mekong (70.000 km2)
 Mississippi (Mississippi delta; 36.000 km2)
 Niger (Delta Nigera 24.000 km2) - u srednjem dijelu toka Niger tvori i unutrašnju deltu
 Nil (Delta Nila 24.000 km2)
 Irawadi (30.000 km2)
 Lena (45.000 km2)
 Orinoko (24.000 km2)
 Volga (Rusija) - najveća delta u Evropi

 Također pogledajte 
 Estuarij

 Reference 

Kategorija:Hidrografija
Kategorija:Geodezija
Kategorija:Fluvijalni oblici reljefa
Kategorija:Ekologija