Nirnberški proces

Nirnberški proces predstavlja suđenje Međunarodnog vojnog suda u Nürnbergu (Njemačka), od 20. novembra 1945. do 1. oktobra 1946, glavnim nacističkim ratnim zločincima Trećeg rajha, radi kažnjavanja odgovornih političkih i vojnih rukovodilaca i izvršilaca dotle najtežeg zločina protiv mira, nezavisnosti i slobode naroda, kao i protiv života i blagostanja miliona ljudi.

Tokom Drugog svjetskog rata antihitlerovska koalicija postavila je sebi kao jedan od važnih zadataka i gonjenje i kažnjavanje ratnih zločinaca. Na osnovu sporazuma UK, SAD, Francuske i SSSR (London, 8. august 1945), ustanovljen je Međunarodni vojni sud, koji je imao zadatak da sudi glavnim nacističkim ratnim zločincima. Kao dodatak ovom sporazumu potpisan je i Statut Međunarodnog vojnog suda. Ovom sporazumu kasnije je pristupila i bivša Jugoslavija.

Sud je bio sastavljen od po jednog sudije i zamjenika koje su imenovale svaka od četiri sile potpisnice (kao i po jednog glavnog tužioca, koji su svi zajedno djelovali kao Komisija za istragu i gonjenje glavnih ratnih zločinaca). Suđenje je trajalo gotovo godinu, pretres je vođen na četiri jezika, održane su 403 javne sjednice, saslušani su mnogi svjedoci i pregledan veliki broj pismenih svjedočanstava (približno 38.000).

Bilo je osam sudija (četiri glavna i jedan zamjenik za svakog sudiju iz zemalja Antante). Većina najmoćnijih nacističkih oligarha učestvovala je u njemu. Ukupno su optužena 24 zločinca. Postojale su četiri tačke optužnice: ratni zločini, zločini protiv čovječnosti, poticanje agresije i poticanje ili učešće u zločinima protiv mira.

Oslobođena su samo četvorica (Von Papen, Ley, Gustav von Krupp i Hans Fritzsche). Ostali su ili pogubljeni ili poslani u zatvor na 10, 15, 20 godina ili na doživotnu robiju. Ta kazna robije dodijeljena je Rudolfu Hessu i Erichu Raederu.

Fritzscheu se sudilo umjesto Goebbelsu, ali je oslobođen optužbe. Na suđenju nisu bili Hitler, Goebbels i Himmler, ali i ovako je "ulov" bio bogat.
Na klupi za optužene sjedili su: Karl Dönitz, nasljednik Hitlera, Alfred Jodl, potpisivač bezuvjetne kapitulacije, Wilhelm Keitel, vođa OKW, tj. načelnik glavnog štaba Oružanih snaga Njemačke, Joachim von Ribbentrop, ministar vanjskih poslova, Alfred Rosenberg, glavni nacistički filozof, Albert Speer, nacistički ministar naoružanja i Hitlerov omiljeni arhitekta, Franz von Papen, bivši njemački kancelar, Baldur von Schirach, vođa Hitlerove omladine, Ernst Kaltenbrunner, najviši preživjeli zapovjednik SS-a, Walter Funk, nacistički ministar privrede, Konstantin von Neurath, prethodnik Ribentropa, kasnije moćnik u Poljskoj, Hermann Göring, otac Gestapa i zapovjednik Luftwaffea, Erich Raeder, bivši zapovjednik nacističke Mornarice, Hans Frank, vođa Generalne vlade u okupiranoj Poljskoj Hjalmar Schacht, predratni predsjednik Reichsbanke, Fritz Sauckel, opunomoćenik nacističkog programa robovske radne snage,Julius Streicher, urednik sedmičnika Der Stürmer, sijao mržnju prema Židovima, Arthur Syss Inquart, instrumentalist Anschlussa, Wilhelm Frick, ministar unutrašnjih poslova, tvorac rasnih zakona.

Suđenje je počelo u novembru 1945, a završilo 15. oktobra 1946. Sljedećeg dana izvršene su presude. Zatvor Spandau "ugostio" je sedam optuženika: Ericha Raedera, Karla Dönitza, Rudolfa Hessa, Alberta Speera, Baldura von Schiracha, Waltera Funka i Konstantina Neuratha. Međutim, Speer, Schirach, Hess i Dönitz jedini su izdržali kaznu do kraja. Nakon tog procesa još dva nacista su osuđena nakon 2. svjetskog rata. To su Adolf Eichmann (obješen 1962) i Klaus Barbie (umro 1991).

Općehistorijski značaj Nirnberškog procesa sastoji se naročito u tome što on predstavlja osudu agresije i proklamuje princip lične odgovornosti poglavara država i drugih visokih funkcionera za zločine protiv mira, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti.

 Glavno suđenje 
Glavno međunarodno vojno suđenje otvoreno je 18. oktobra 1945, u zgradi Glavnog suda u Berlinu. Prva sesiju predvodio je sovjetski sudija Nikitčenko. Optužena su bila 24 ratna zločina i šest kriminalnih ratnih organizacija – vodstvo NSDAP-a, SS, SA, SD, Gestapo i OKW.

Optuženi su po sljedeće četiri tačke:
 Učešće u običnom planu ili zavjeri za izvršenje zločina protiv mira
 Planiranje, iniciranje i provođenje ratne agresije i drugih zločina protiv mira
 Ratni zločini
 Zločini protiv čovječnosti.

24 optuženika jesu:

"O" optužen      "K" optužen i smatran krivim      "º" Nije osuđen

ImePresudaKaznaBilješke1234centar|110p Martin BormannOºKKSmrtHessov nasljednik na mjestu sekretara NSDAP-a. Osuđen na smrt. Ostaci pronađeni 1972.centar|110p Karl DönitzOKKº10 godinaVođa Kriegsmarinea od 1943. godine, naslijedio Raedera. Inicijator U-boot kampanje koji je postao Njemački predsjednik nakon Hitlerove smrti . U dokaznom postupku na suđenju Karla Dönitza o njegovim naređenjima U-boot flotama da nepoštuju Londonska Pravila, admiral Chester Nimitz izjavio je da je nezabranjeno podmorsko oružje preneseno u Tihi okean od strane SAD i to od prvog dana otkad je država ušla u rat. Dönitzu je dokazana krivnja zbog nepoštovanja 2. Londonskog pomorskog sporazuma 1936. godine, ali njegova izjava nije prihvaćena zbog njegovih nepoštivanja međunarodnog zakona o podmorskom naoružanju.Suđenje : Dönitz  - Avalon Projekt na Yaleucentar|110p Hans FrankOºKKSmrtŠef vlade u okupiranoj Poljskoj. Izrazio kajanje .centar|110p Wilhelm FrickOKKKSmrtHitlerov Ministar unutrašnjih poslova. Autor Nürnberških zakona.110p|centar Hans FritzscheOOOº Oslobođen Popularni radio komentator, i šef novinskog odjela Ministarstva propagande u Nacističkooj Njemačkoj. Okušao se na mjestu Goebbelsacentar|110p Walther FunkOKKKDoživotna robijaHitlerov ministar ekonomije. Nasljedio Schachta kao šef Reichsbanka. Pušten zbog lošeg zdravlja 16. maja 1957.centar|110p Hermann GöringKKKKSmrtReichsmarschall, zapovjednik Luftwaffea, i mnogih odjeljaka SS-a. Počinio samoubistvo noć prije smaknuća.centar|110p Rudolf HessKKKKDoživotna robijaHitlerov zamjenik, pobjegao u Škotsku 1941.centar|110p Alfred JodlKKKKSmrtWehrmacht Generaloberst, Keitelov pomoćnik. Jodl je 23. februara 1953. godine, posmrtno doduše, oslobođen krivnje od jednog denacifikacijskog suda, koji ga je smatrao nevinim po međunarodnim zakonima. centar|110p Ernst KaltenbrunnerOºKKSmrtPreživjeli član SS-a sa najvišim činom. Šef RSHA-a, centralne Nacističke obavještajne agencije. Također je zapovijedao mnogim Einsatzgruppama i mnogim koncentracijskim kampovima.centar|110p Wilhelm KeitelKKKKDeathVođa OKW-a.centar|110p Gustav Krupp von Bohlen und HalbachOOOO----Veliki nacistički industrijalac. Medicinski nespreman za suđenje.centar|110p Robert LeyOOOO----Šef DAF-a, Njemačke radničke fronte. Počinio samoubistvo 25. oktobra 1945. godine, prije početka njegovog suđenja.110p|centar Konstantin von NeurathKKKK15 godinaMinistar vanjskih poslova do 1938. godine, nasljedio ga Ribbentrop. Kasnije, Štičenik Bohemije i Moravske. Otkaz dao 1934. zbog sukoba s Hitlerom. Zbog lošeg zdravlja pušten je 6. novembra 1954.centar|110p Franz von PapenOOººOslobođen optužbe  Njemački kancelar 1932. i vice-kancelar pod Hitlerom od 1933. Kasnije, ambasador u Turskoj. Iako oslobođen na Procesima, von Papen je 1947. ponovno optužen kao ratni zločinac od strane jednog denacifikacijskog suda, i osuđen je na 8 godina prisilnog teškog rada. Oslobođen je nakon 2 godine zbog sudskog apela koji je napravio. centar|110p Erich RaederKKKºDoživotna robijaLeader of the Kriegsmarine until his retirement in 1943, succeeded by Doenitz. Released (ill health) September 26, 1955centar|110p Joachim von RibbentropKKKKSMrtMinistar vanjskih poslova centar|110p Alfred RosenbergKKKKSmrtIdeologist rasne teorije. Kasnije, Štičenik istočnih okupiranih teritorija.centar|110p Fritz SauckelOOKKSmrtOpunomoćenik Nacističkog teškog prisilnog robovskog rada.centar|110p Hjalmar SchachtOOºº Oslobođen optužbe Prijeratni predsjednik Reichsbanka. Priznao da je prekršio Versajski ugovor.centar|110p Baldur von SchirachOººK20 godinaZapovjednik organizacije Hitlerova mladež, gauleiter Beča. Izrazio kajanje.110p|centar Arthur Seyss-InquartOKKKSmrtAustrijski premijer za vrijeme Anschlussa. Kasnije, gauleiter okupirane Holandije. Izrazio kajanje.centar|110p Albert SpeerOOKK20 godinaHitlerov najdraži arhitekt i lični prijatelj. Odgovoran za izgradnju mnogih ministarstava i industrijskih središta (npr. Ministarstvo naoružanja) i jedna od centralnih figura u vlasti. Izrazio kajanje.centar|110p Julius StreicherOººKKrivŠirio mržnju i ubistva nad Židovima preko svojih novina, Der Stürmer.

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 UK Holocaust Centre Owned and run by the Aegis Trust An independent international organisation dedicated to eliminating genocide
 Official page of the Nuremberg City Museum
 Nuremberg Trials Project: A digital document collection  Harvard Law School Library
 The Avalon Project
 Charter of the International Military Tribunal  (Nuremberg trials)
 The Subsequent Nuremberg Trials
 Nizkor Holocaust Web Project
 United States Holocaust Memorial Museum Online Exhibit
 Special focus on The Nuremberg Trials - USHMM
 Famous World Trials - Nuremberg Trials
 Nuremberg Trials Gallery 
 The Nuremberg Trials: The Defendants and Verdicts
 Results and Reactions to the Nuremberg Trials
 Nuremberg War Crimes - Trials
 Nuremberg Trials 1945-1949
 "American Experience: The Nuremberg Trials" (PBS)
 Trial Watch: The Nuremberg Trials
 Obituary of Anthony Marreco 
 Crimes, Trials and Laws
 Nuremberg Trials
 Nuremberg defendants
 THE NUREMBERG JUDGMENTS Chapter 6 from THE HIGH COST OF VENGEANGE by Freda Utley (1949 Henry Regnery Company) Made available by "The Freda Utley Foundation" 
 A Tree Fell in the Forest: The Nuremberg Judgments 60 Years On , JURIST

Kategorija:Njemačka u Drugom svjetskom ratu
Kategorija:Nacizam
Kategorija:Drugi svjetski rat
Kategorija:Nürnberški proces
Kategorija:Nürnberg
Kategorija:Historija Bavarske
Kategorija:Međunarodni sudovi i tribunali