Kraljevina Hrvatska i Slavonija

Kraljevina Hrvatska i Slavonija (mađ. Horvát-Szlavónia Királyság;A Pallas nagy lexikona, Horvát-Szlavonország  njem. Königreich Kroatien und Slawonien) bila je autonomna kraljevina unutar Austro-Ugarske monarhije. Pripadala je zemljama Krune sv. Stjepana, to jest mađarskom dijelu Monarhije u kojem je poglavar doma Habsburgovaca vladao kao kralj.

Uključivala je središenje i sjeverne dijelove današnje Hrvatske, bez Dalmacije i Istre kojima je izravno upravljala Austrija, bez Međimurja i Baranje koji su pripadali Mađarskoj, kao i Rijeke koja je posebnim aneksom Hrvatsko-ugarske nagodbe, nazvanim „Riječka krpica“, pripala Mađarskoj. Usto, unutar Kraljevine Hrvatske i Slavonije bio je i istočni dio Srema koji je danas u Srbiji.

 Historija 

mini|150px|lijevo|Grb Kraljevine Hrvatske i Slavonije s Krunom sv. Stjepana.
Kraljevina Hrvatska i Slavonija formalno je ujedinjena Hrvatsko-ugarskom nagodbom iz 1868."Nagodba." Encyclopaedia Britannica. Encyclopaedia Britannica Online Academic Edition. Encyclopædia Britannica Inc., 2014. Web. 19 Mar. 2014. godine kad je, za vrijeme bana Levina Raucha, dogovoren oblik budućeg zajedništva Hrvatske i Ugarske unutar zemalja Krune sv. Stjepana. Tom nagodbom hrvatskog bana je imenovala zajednička vlada u Budimpešti, a 55% poreza odlazilo je u središnji trezor. Godine 1881. u sastav Kraljevine Hrvatske i Slavonije ulazi i dijelovi ukinute Vojne krajine.

mini|250px|desno|Grb Kraljevine Hrvatske i Slavonije na krovu crkve sv. Marka u Zagrebu (na lijevoj strani)
Ostala je želja Hrvata da se ovom kraljevstvu pridruži i Dalmacija, te se ono nazivalo Trojednim kraljevstvom Hrvatske, Slavonije i Dalmacije, premda je Dalmacija i dalje pripadala austrijskoj središnjoj vlasti. Grb kraljevstva ipak je uključivao i historijski dalmatinski grb, baš kao što je taj grb bio prisutan u zajedničkom grbu Zemalja Krune sv. Stjepana. Hrvatski političari jasno su izricali svoje uvjerenje da i Bosna i Hercegovina, koja je bila priključena zajedničkoj carsko-kraljevskoj upravi, pripada hrvatskim zemljama.

Godine 1871. Eugen Kvaternik vodi poznatu Rakovičku bunu u kojoj i sam pogiba 11. oktobra iste godine. Ipak, uprkos čestim nemirima i nezadovoljstvom općim političkim stanjem, Hrvatska je tada napredovala od polufeudalnog prema savremenom građanskom društvu. Naročito je to došlo do izražaja u vrijeme bana Ivana Mažuranića (1873.-1880. godine). Upravo je on bio i prvi ban građanin. Mažuranić je uspio obnoviti hrvatski školski sistem i uspostaviti mrežu javnih škola, čime je smanjen utjecaj crkvenih školskih ustanova.

Hrvatsko-ugarska nagodba dala je poticaj pokušajima mađarizacije u vrijeme bana Khuen-Héderváryja koji je dvije decenije vladao uprkos brojnim protestima. Godine 1903. konačno, uz veliku pobunu, njegova vlast je okončana.

Prvi svjetski rat prekinuo je nastojanja oko dobijanja veće samostalnosti unutar Austro-Ugarske monarhije. Za vrijeme tog rata naročito su se istakli neki oficiri s područja ovog kraljevstva. Među njima bio je Svetozar Borojević koji je potjecao iz nekadašnje Vojne krajine, a postao je prvi feldmaršal koji nije bio njemačkog porijekla.

Uz njega, tu je bio i Stjepan Sarkotić, posljednji upravnik Bosne i Hercegovine i jedan od najviše pozicioniranih Hrvata u Monarhiji. Nakon rata živio je u emigraciji u Beču.

Kraljevina Hrvatska i Slavonija prestaje de facto postojati 1918. godine raskidanjem državno-pravnih veza s Austro-Ugarskom i stvaranjem Države Slovenaca, Hrvata i Srba, a potom i Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Formalno, banovi ovog kraljevstva bit će imenovani do 1921. godine.Wolfgang Kessler: Politik, Kultur und Gesellschaft in Kroatien und Slawonien in der ersten Hälfte des 19. Jahrhunderts. Historiographie und Grundlagen. Verlag Oldenbourg, München 1981, , S. 9.

Stanovništvo

Popis 1910.

 Kraljevina Hrvatska i Slavonija jezik  vjera    

 Teritorijalna podjela 

mini|300px|desno|Karta Hrvatsko-slavonskih županija

 Županija   Grb  Površina  Br. stanovnika  Sjedište  Karta Bjelovar-Križevci  70px  5.048 km²  332.592  Bjelovar  150px Lika-Krbava  70px  6.211 km²  204.710  Gospić  150px Modruš-Rijeka  70px  4.879 km²  231.654  Ogulin  150px Požega  70px  4.933 km²  265.272  Požega  150px Srijem  70px  6.866 km²  414.234  Vukovar  150px Varaždin  70px  2.521 km²  307.010  Varaždin  150px Virovitica  70px  4.867 km²  272.430  Osijek  150px Zagreb  70px  7.210 km²  594.052  Zagreb  150px

 Literatura 

 Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998, , ;

 Reference 

Kategorija:1868. u Austro-Ugarskoj

Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Historija Austrije
Kategorija:Historija Mađarske
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1868.
Kategorija:1868. u Hrvatskoj