Deva

19px "Kamila" se preusmjerava ovdje.

mini|200p|lijevo|Baktrijska deva

Kamila ili deva  (od: latinskog: camelus i grčkog: κάμηλος (kamēlos) od hebrejskog ili feničanskog: גָמָל gāmāl.[7][8]) je vrsta kopitara iz reda sisara, roda Camelus.

Deve nosi karakteristične masne naslage poznate kao "grbe" na leđima. Deve su odavno pripitomljene i, kao stoka, daju hranu (mlijeko i meso) i tekstil (vlakna i filc od dlake). Deve su radne životinje posebno prilagođene njihovom pustinjskom staništu i vitalno su prijevozno sredstvo za putnike i teret.

Postoje tri žive vrste deva, jednogrba (dromedar) koji čini 94% svjetske populacije deva, i dvogrba baktrijska deva 6% (baktrijska deva), a divlja baktrijska deva je posebna vrsta i danas je kritično ugrožena.

Riječ "deva" se takođe neformalno koristi u širem smislu, gde je ispravniji izraz "kamelida", da uključi svih sedam vrsta porodice Camelidae: prave deve (tri vrste spomenute iznad), zajedno sa kamilidama iz "Novog svijeta": lama, alpaka, guanaco i vicuña, koji pripadaju posebnom plemenu Lamini.[9] Kamele su nastale u Sjevernoj Americi tokom eocena, a predak modernih deva, Paracamelus, migrirao je preko Beringovog kopnenog mosta u Aziju tokom kasnog miocena, prije oko 6 miliona godina.

Deve u grbama drže mast koja im služi za dugo preživljavanje bez hrane i vode. Domesticirane su prije 5 000 godina i služe za promet u Africi i Aziji. Danas na svijetu postoji 13 000 000 dromedara, od čega je 700 000 divljih u srednjoj Australiji. Postoji i 1, 4 000 000 baktrijskih deva, među kojima je 1 000 divljih iz pustinje Gobi

 Taksonomija 
Postoje tri žive vrste:

 Image  Common name  Scientific name  Distribution120px Baktrijska devaCamelus bactrianus Pripitomljena; Centralna Azija.120px Jednogrbna deva / Arapska deva Camelus dromedariusPripitomljena; the Bliski istok, Sahara, and Južna Azija; Australija120px  Divlja baktrijska deva Camelus ferus Udaljena područja u sjeverozapadna Kina and Mongolija

 Biologija 
Prosječan životni vijek deve je od 40 do 50 godina. Odrasla Jednogrbna deva je visoka 1,85 m na ramenu i 2,15 m na grbi. Deve mogu trčati i do 65 km/h u kratkim naletima i održavati brzine do 40 km/h. Baktrijske deve teže 300 do 1.000 kg, a Jednogrbna deva 300 do 600 kg. Širi prsti na kopitu deve pružaju dodatno prijanjanje za različite sedimente tla.Fayed, R. H. "Adaptation of the Camel to Desert environment." Proceedings of the ESARF 11th Annual Conference. Available at:< http://esarf2. tripod. com/conf2001proc. htm>,(pristupljeno 18. 11. 2010). 2001.

Mužjak Jednogrbne deve ima organ koji se zove dulla u svom grlu, veliku vreću na napuhavanje koju istiskuje iz usta kada je u tjeranju kako bi potvrdila dominaciju i privukla ženke. Podsjeća na dug, natečen, ružičasti jezik koji visi sa strane devinih usta. Deve se pare tako što mužjak i ženka sjede na tlu, a mužjak jaše s leđa. Mužjak obično ejakulira tri ili četiri puta u toku jedne sesije parenja. Deve su jedini kopitari koji se pare u sjedećem položaju.

 Reference 

Kategorija:Papkari
Kategorija:Domaće životinje