Nekropola stećaka Boljuni

Nekropola stećaka Boljuni nalazi se u naselju Bjelojevići, 15 kilometara od Stoca, prema Hutovom blatu, Bosna i Hercegovina. Na području Boljuna živjeli su pripadnici donjevlaškog plemena Boljuna, naročito na području Bjelojevića. Početak nekropole potječe iz druge polovine 14, najveći je dio stećaka iz 15, a mlađi stećci pripadaju 16. stoljeću.
 Opis 
U nekropoli je 269 stećaka. Smještena je u ravnici, ispod seoskih kuća i raspoređena u dvije grupe, na rastojanju otprilike 400 metara. Uz samu nekropolu nalazi se tzv. Grčki bunar u narodu poznat kao Neveš voda.Šefik Bešlagić, Uređenje nekropole stećaka u Boljunima

Prema oblicima najviše je sanduka (176), potom ploča (82), pa sljemenjaka (12) i četiri krstače. Od tog su broja ukrašena 92 stećka (34%). Na boljunskim stećcima najčešći je ukras krst, a potom povijena lozica s trolistom, štit s mačem, kao i rozete, potom razne bordure, polumjesec, scene lova, turniri, kola itd. Izvorni motivi Boljuna jesu lav, žena s djetetom u naručju, stilizirane rozete, fantastične životinje u vidu guštera i kolo s kolovođom koji jaše na jelenu.

 Natpisi 
Po mnogim segmentima proučavanja stećaka, ova nekropola spada u najzanimljivije. S 19 očuvanih natpisa zauzima najznačajnije mjesto među nekropolama u Bosni i Hercegovini. Boljunski su natpisi pisani narodnim jezikom s elementima crkvenoslavenskog književnog jezika. Pismo je Ćirilica.

Tu se nalazi grob čuvenog vojskovođe Vlatka Vukovića Kosače, gospodara Huma i vojskovođe bosanskog kralja Tvrtka I., koji je prvi pobijedio Osmanlije kod Bileće 27. kolovoza 1388. godine, te sudjelovao kao vojskovođa u bici na Kosovu polju 1389. i preminuo 1392. godine. Na njegovom grobu uklesano je:

Pošto je spomenik pisao Semorad, stećak u obliku krstače na kojem je natpis, podignut je naknadno, kao uzglavni spomenik uz ploču postavljenu ranije.

Na nadgrobnoj kamenoj ploči je i natpis:

Na jednoj nadgrobnoj kamenoj ploči je i natpis:

Vrijedno je spomenuti i stećak Bogavca i Taraha Boljunovića, umrlih prije 1477, koji ima ukrase na svim uspravnim stranama i natpise na istočnoj i zapadnoj strani:


Zanimljiv je stećak sa likom majke koja u naručju drži dijete.Boljuni - nekropola stećaka - Grad Stolac Na ovoj nekropoli djelovala su dvojica istaknutih umjetnika: Grubač i Semorad. Smatra se da su Boljuni bili važan klesarski, tj. umjetnički centar. 
 Nacionalni spomenik 
Historijsko područje nekropola stećaka Boljuni I i II proglašeno je nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine.
 Svjetska baština 
Nekropola Boljuni nalazi se na listi 28 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom  UNESCO-a. Na listi su 20 nekropole u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj. U obrazloženju se, između ostalog, navodi:

Stećci su srednjovjekovni nadgrobni spomenici, nastali od XII-XVI vijeka na teritoriji jugoistočne Evrope na kojoj su danas Bosna i Hercegovina, zapadna Srbija, zapadna Crna Gora i srednja i južna Hrvatska. Značajni su po svojoj interkonfesionalnosti, i korišteni su kod ukopa pripadnika sve tri srednjovjekovne hrišćanske zajednice (Pravoslavna crkva, Katolička crkva i Crkva bosanska). 
Radio Sarajevo je 13.10.21. objavio:

Nažalost, još jedan vandalistički čin u Stocu. Razvaljene su info-table i ograde na UNESCO lokalitetu Boljuni koje je postavila JU Radimlja Stolac.Užasne slike iz Stoca: Uništene info-table i ograda na UNESCO-ovom lokalitetu Boljuni -  Radiosarajevo.ba - 13.10.21.

 Fotografije 
Marinko Šutalo, na čelu nevladine organizacije Neveš, predstavio je javnosti nekropolu stećaka Boljuni kroz fotomonografiju.

 Također pogledajte 
 Stećci (svjetska baština UNESCO-a)

 Literatura 
 Šefik Bešlagić, Uređenje nekropole stećaka u Boljunima
 Šeﬁk Bešlagić, Leksikon stećaka, biblioteka Kulturno naslijeđe Bosne i Hercegovine, "Svjetlost", Sarajevo, 2004, str. 304.

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 http://www.slobodnaevropa.org/content/tajna-boljuni-stecci-istrgnuti-od-zaborava/24895918.html

Kategorija:Stećci u Stocu
Kategorija:Nacionalni spomenici u Stocu
Kategorija:Stećci svjetska baština u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Stećci sa natpisom