Prizma

Prizma je poliedar kome su dvije strane dva podudarna i paralelna mnogougla. Ti podudarni i paraleni mnogouglovi nazivaju se baze prizme.Baze prizme leže u dvije paralelne ravni. 
Ako su svi bočni bridovi normalni na bazu onda je prizma uspravna. Ona je pravilna ako su joj baze pravilni mnogougaonici.

Ako su baze paralelogrami onda se prizma naziva paralelopiped i ima šest strana. 
Specijalni slučajevi paralelopipeda su 
 kvadar kome su baze pravougaonici
 kocka kome su baze kvadrati
Visina h prizme je dužina normale koja je spuštena iz bilo koje tačke jedne baze na ravan druge baze. 
 Formule 
 Zapremina 
Zapremina prizme računa se po formuli 


Za kocku ona glasi V = a3

A za trostranu glasi

Za kvadar  V= abc ( c = h)

Zapremina prizme čija je osnova n-strani pravilan mnogougao sa dužinom stranice s je

 Površina 



M je omotač

Za kocku ona glasi P = 6
a2.

Mala dijagonala ( dijagonala osnove) je 

Velika dijagonala je

Površina dijagonalnog presjeka se računa po formuli

Za kvadar P= 2 (ab + ac + bc)

Mala dijagonala je

Velika dijagonala je

Dijagonalni presjek je pravougaonik površine 

A za trostranu glasi

Kategorija:Prizmatoidni poliedri
Kategorija:Uniformni poliedri