Zglavkari

Od svih beskičmenjaka  zglavkari su postigli najviši evolucioni uspjeh.

Tijelo im je građeno od glave, grudi i trbuha.  Svaki od ovih dijelova sastoji se od više dijelova. Evolucioni uspjeh zglavkara zasniva se na razvoju vanjskog  kostura. On im omogučava zaštitu, a postojanje većeg broja zglobova  veću pokretljivost. Ovaj kostur je krut pa predstavlja prepreku rastu, koja je prevaziđena  odbacivanjem starog kostura i njegova zamjena novim.  U ovom periodu životinje su ranjive i nesposobne da se zaštite. Dijele se na rakove/ljuskare, paukolike zglavkare-paučnjake, pregljeve-grinje i krpelje, stonoge.

Člankonošci (Arthropoda) su najbrojniji tip životinja na Zemlji — poznato je između 750.000 i 1.500.000 vrsta, što čini oko 80% svih poznatih životinjskih vrsta. Naseljavaju sve dijelove svijeta, posebno tropska i suptropska područja.

Vrlo su prilagodljivi i mogu preživjeti u ekstremnim uslovima, od Arktika do tropskih mora, pa čak i u područjima s niskim temperaturama. Njihova sposobnost preživljavanja i razmnožavanja je izuzetno velika.

Tijelo im je podijeljeno na segmente (heteronomna segmentacija), s tendencijom smanjenja broja segmenata (oligomerizacija). Obično se tijelo dijeli na glavu (caput), grudi (thorax) i trbuh (abdomen). Kod nekih grupa glava i grudi su spojene (npr. cefalotoraks kod rakova).

Imaju dobro razvijene ekstremitete koji obavljaju različite funkcije – kretanje, hranjenje, parenje i nošenje jaja. Ekstremiteti su zglobni i često višedijelni.

Jedna od najvažnijih osobina člankonožaca je čvrsta kutikula koja čini njihov egzoskelet, štiti tijelo i daje potporu, ali ograničava rast pa moraju periodično presvlačiti oklop (linjanje).

Zahvaljujući svojoj građi, segmentaciji i prilagodljivosti, člankonošci su najuspješnija i najraznovrsnija grupa životinja na planeti.

 Građa 
Osnovna osobina zglavkara je heterotomna segmentacija tijela. Za razliku  od segmentacije anelida, kod kojih su svi segmenti  međusobno jednaki, kod zglavkara  se zglobovi jasno morfološki razlikuju.

Segmenti se grupišu u dva ili tri tjelesna regiona. Segmentisane su im i noge.

Osnovni tjelesni regioni su :
 glava 
 trup  
 trbuh (abdomen).

Kod pojedinih grupa ovi regioni se drugačije grupišu.
Na površini tijela imaju čvrstu hitinsku kutikulu. Čvrst omotač je dobra zaštita tijelu. Naziva se spoljašnji kostur  ili egzoskelet. Građen je od većeg broja ploča, koje pokrivaju tijelo i  ekstremitete. U najvećem  broju slučajeva skeletne ploče su međusobno pokretno spojene. Omogućava  pokretljivost ovih organa. Služi kao zaštita  unutrašnjih organa. Da bi rasli moraju se presvlačiti. Odbacuju staru kutikulu. Mišići i skeletne ploče funkcionišu kao sistem poluga.

 Cirkulacijski sistem 
Krvni sistem je otvorenog  tipa. Srce se sastoji od jedne ili više komora. Linearno su raspoređene i imaju bočne linearno raspoređene otvore - ostije. Kroz njih krv (hemolimfa) iz perikardijalnog  prostora ulazi u srce. Iz srca krvnim sudovima krv odlazi do tkiva i organa. Tu se ona izliva u šupljine i lakune oko tih organa.

 Respiratorni sistem 
Respiratorni organi vodenih zglavkara su škrge, a kod suhozemnih  su traheje. Kod nekih oblika postoje pluća (pauci i škorpije) Traheje su razgranate cjevčice. One počinju sitnim otvorima na kutikuli (stigme). Zatim se granaju po cijelom tijelu.

 Ekstetorni organi 
Ekstetorni organi su različiti:
 Antenalne  žlijezde
 Maksilarne  žlijezde
 Malpigijevi sudovi (nešto izmijenjene metanefridije).

Nervni  sistem je dostigao visok stepen razvoja. To je u vezi sa njihovim složenim ponašanjem. Imaju razvijen mozak. On se sastoji od 3 dijela:
 Prednji – protocerebrum
 Srednji – protocerebrum
 Zadnjeg –tritocerebrum mozga

 Čula 
Čula su dobro razvojena posebno čulo vida. Ono je glavno orijentaciono čulo. Mogu biti pokretljive na drškama ili nepokretljive na predenjem dijelu glave. Postoje proste (ocele) i facetovane oči. Facetovane se sastoje od nekoliko hiljada do nekoliko stotina hiljada ocela.

Polni organi su odvojeni čest polni diformizam. Polne žlijezde i njihovi odvodi  su parni. Oplodnja se vrši  u unutrašnjosti. Kod nekih predstavnika razviče je amebotalno tj. iz jajeta izlazi jedinka. Liči na odraslu jedinku.

Kod složenijih zglavkara razviće je sa metamorfozom. 
Može biti 
 nepotpuno ( hemimetabolno) i 
 potpuno (holometabolno)

 Podjela 
 Trilobiti (Trilobitomorpha) obuhvata izumrle primitivne vodene. Poznate samo na osnovu fosilnih ostataka
 Paukolike životinje (Chelicarata)
 Rakovi (Crustacea)
 Stonoge i insekti (Uniramia)

Prelazni oblik između  dvije grupe metazoa i zglavkara predstavljaju:
 Baršunasti crvi 
 Tartagrade
 Pentastomide

Po osobinama oni su slični prstenastim crvima i zglavkarima

 Baršunasti  crvi 
Baršunasti crvi (Onychophora) otkriveni su 1826. Žive u tropskim i suptropskim predjelima, na vlažnim mjestima  kao što je otpalo lišće, ispod kore mrtvog drveća. Ovo su noćne životinje. Hrane  se ulovljenim insektima. Dužine su 1,4 do 15 cm, najčešće 2 cm. Liće  na  puževe golače, kišne gliste...  

 Građa 
Njihovo tijelo je dugačko cilindričnog oblika podijeljeno na segmente  od kojih svaki, sem glave, nosi po par nečlankovitih nožica sa stopalima na kojima je po par kandžica. Glava nije odvojena od tijela suženjem. Sastoji se od tri segmenta čeoni dio na kome su sva pipka i još dva na kojima je po jedno jednostavno oko i usta sa jakom čeljusti. 
Ekstretorni aparat  sličan je onom kod prstenastih crva. Svaki  nosi po par ekstretornih cjevčica.
Sistem organa za krvotok i disanje sličan je onom kod zglavkara. 
Nožice podsječaju na  parapodije prstenastih crva, ali imaju i snažne kandže  slične onima kod zglavkara.

 Podjela 
 Peripatopsidae žive uglavnom u Australiji
 Peripatide  žive u tropskim krajevima Amerike, Afrike, Azije. 
 Peripatus je tipičan predstavnik ove vrste. Lići na gusjenicu. Ima oko senamnaest  pari nogu raspoređenih duž  valjkastog tijela. Na prednjem dijelu  ima dva  dugačka pipka i dvije papile sa svake strane usta,koje izbacuju ljepljivu tečnost, koju luće žlijezde. Ovu tečnost mogu ispljunuti na udaljenost od 50 cm.  U dodiru sa vazduhom ona  očvrsne i oblikuje ljepljivu nit. Sporo puže upotrbljavajući i noge, produžavajući i skračujući tijelo, odižući nožice izduženog segmenta.
Živi ispod lišča tropskih šuma, krijući se danju, a noću izlazi u potragu za hranom.

 Tartigrade 
Tartigrade (Tartigradae) su veoma sitne životinje. Dužina im rijetko prelazi 1 mm. Tijelo im je presvučeno debelom kutikulom ukrašenom šarama koje su često živo obojene. Ime su dobile po nezgrapnom karakterističnom načinom kretanja. Tijelo im podsječa na medvjeđi, pa ih nazivaju vodeni medvjedi.

Uvijek imaju 4 para zdepastih  nožica koje su kao i kod baršunastih crva jednostavni valjkasti izdanci.  Završavaju grupom sa po 4 do 8 oštrih šiljastih kandžica.  Njima se hvataju za podlogu dok se kreću.
Žive u pijesku morskog dna, slatkoj vodi, na lišajevima, mahovini. U periodu suše može da uzgubi tečnost, tako usporava metabolizam i u stanju su obamrlosti. Ovako mogu preživjeti nekoliko mjeseci.

 Pentastomide 
Pentastomide (Pentastomidae) obuhvataju grupu sa oko 100 vrsta koje su paraziti. Dužina im je od nekoliko milimetara do 14 cm. Crvolikog su oblika. Na prednjem dijelu imaju pet izbočenja.  Na grčkom ime im zunači petousti, a odnosi se na tih pet izdanaka. Samo jedan od njih predstavlja usta. Ostali zavržavaju kukicama ili kandžicama. Pomoču njih životinja se hvata za domaćina.                                                                                      Životni ciklus im je često složen i mogu, u toku razvoja, da se izredaju na više raznih domaćina. Odrasli oblici žive u disajnim putevima gmizavaca, ptica  i sisara.

Lingituala je parazit nosne šupljine psa, nekad i drugih sisara pa i čovjeka. Kao larva živi na raznim organima zečeva i kunića.
 Vanjski linkovi 

 http://entomology.ifas.ufl.edu/fasulo/vector/chapter_07.htm 
 http://www.insectlifeforms.com/Phylums488/JOINTED_LEGGED_ANIMALS_ARTHROPODA_6050_488.aspx 

Kategorija:Beskičmenjaci