Istarska županija

Istarska županija je najzapadnija hrvatska županija koja koja uključuje i najveći dio Istarskog poluostrva (2820 od 3160 kvadratnih kilometara). Administrativno središte je Pazin.

 Historija 
Pećine u blizini Pule, Šandalja i Roumaldova pećina, mjesta su arheoloških nalaza iz kamenog doba. Na području Istre se također nalaze i mjesta arheoloških nalaza iz mlađeg kamenog doba (6000-2000 prije nove ere). Više od 400 lokaliteta potiče iz bronzanog doba. Mnogi pronalasci poput oružja, alata i nakita potiču iz ranijeg željeznog doba.

Rimljani su Istarsko poluostrvo nazivali Terra magica. Ime "Istra" potiče od ilirskog plemena Histri koji su živjeli na tom području. Rimljani su ih opisali kao gusare koje je bilo teško pokoriti. Konačno, nakon dva vojna pohoda, 177. Rimljani su pokorili Histre. Padom zapadnog Rimskog carstva 476., Istru zauzimaju Langobardi i Goti. Krajem 6. vijeka, dolaze Slaveni i grade svoja prva naselja. 789. Istra pada pod vlast Franaka. 1267. postaje dio Mletačke republike, a 1797. dio Habsburške monarhije (kratkotrajno pod vlašću Napoleona od 1805.-1813.).

Počevši od 1861, Poreč postaje glavni grad i sjedište regionalnog parlamenta u Austro-Ugarskom carstvu. Prema ]Rapalskom ugovoru, od 1920. do 1943. Istra je dio Italije. U ovome razdoblju stanovništvo Istre podvrgnuto je prisilnoj italijanizaciji i mnogi Hrvati završavaju u zatvoru. Nakon Drugog svjetskog rata Istra je priključena Jugoslaviji, te je tako ujedinjena sa Hrvatskom. Velika većina Italijana izbjegla je u matičnu zemlju.

Slavni pojedinci poput Roberta Kocha i pisca Jamesa Joycea živjeli su i radili u Istri. Pjesnik Dante Alighieri posjetio je i pisao o Istri nakon što ga je ona inspirisala.

 Županijska uprava 

Trentno premijer je Ivan Jakovčić (IDS)

Županijska skupština se sastoji od 41 zastupnika:
 Istarski demokratski sabor (IDS) 20
 Socijaldemokratska partija Hrvatske (SDP) 5
 Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) 5
 Hrvatska stranka umirovljenika (HSU) 4
 Istarski demokratski forum (IDF) 4
 HNS/Zeleni/HSLS 3

 Administrativna podjela 

Istarska županija je podijeljena na 10 gradova i 31 općinu.

 Gradovi:

 Grad   Grb  Površina  Br. stanovnika  Naselja Buje  70px  97,00 km²  4.441  Baredine Bibali Brdo Brič Buje Buroli Gamboci Kaldanija Kanegra Kaštel Krasica Kršete Kućibreg Lozari Marušići Merišće Momjan Oskoruš Plovanija Sveta Marija na Krasu Triban   Buzet  70px  167,00 km²  5.999  Baredine Barušići Blatna Vas Brnobići Buzet Cunj Čiritež Črnica Erkovčići Forčići Hum Juradi Kajini Klarići Kodolje Kompanj Krbavčići Krušvari Mali Mlun Marčenegla Marinci Medveje Most Negnar Nugla Paladini Peničići Perci Počekaji Pračana Prodani Račice Račički Brijeg Rim Roč Ročko Polje Salež Selca Seljaci Senj Sovinjak Sovinjska Brda Sovišćina Stanica Roč Strana Sveti Donat Sveti Ivan Sveti Martin Šćulci Škuljari Štrped Veli Mlun Vrh Zonti  Labin  70px  71,70 km²  10.424  Bartići Breg Duga Luka Gondolići Gora Glušići Kapelica Kranjci Labin Marceljani Presika Rabac Ripenda Kosi Ripenda Kras Ripenda Verbanci Rogočana Salakovci Vinež  Novigrad  70px  26,20 km²  3.889  Antenal Bužinija Dajla Mareda Novigrad   Pazin  70px  137,00 km²  8.279  Beram Bertoši Brajkovići Butoniga Grdoselo Heki Ježenj Kašćerga Kršikla Lindar Lovrin Pazin Trviž Vela Traba Zabrežani Zamask Zamaski Dol Zarečje Poreč  70px  139,00 km²  16.607  Antonci Baderna Banki Bašarinka Blagdanići Bonaci Bratovići Brčići Buići Cancini Červar Červar-Porat Čuši Dekovići Dračevac Filipini Fuškulin Garbina Jakići Gorinji Jasenovica Jehnići Jurići Kadumi Katun Kirmenjak Kosinožići Kukci Ladrovići Matulini Mičetići Mihatovići Mihelići Montižana Mugeba Mušalež Nova Vas Poreč Radmani Radoši kod Žbandaja Rakovci Rupeni Ružići Stancija Vodopija Starići Stranići kod Nove Vasi Šeraje Štifanići Šušnjići Valkarin Varvari Veleniki Vežnaveri Žbandaj   Pula  70px  70,00 km²  52.220  Pula Rovinj  70px  79,00 km²  12.968  Rovinj Rovinjsko Selo Umag  70px  83,00 km²  12.699  Babići Bašanija Crveni Vrh Čepljani Đuba Finida Juricani Katoro Kmeti Križine Lovrečica Materada Monterol Murine Petrovija Savudrija Seget Sveta Marija na Krasu Umag Valica Vardica Vilanija Zambratija Vodnjan  70px  102,00 km²  5.838  Gajana Galižana Peroj Vodnjan

 Općine:

 Općina  Grb  Površina  Br. stanovnika  Naselja Bale  70px  81,90 km²  1.170  Bale Golaš Krmed  Barban  70px  100,00 km²  2.491  Barban Bičići Borinići Draguzeti Glavani Grandići Hrboki Jurićev Kal Koromani Kožljani Manjadvorci Melnica Orihi Petehi Prhati Puntera Rajki Rebići Rojnići Sutivanac Šajini Vadreš Želiski   Brtonigla  70px  32,72 km²  1.523  Brtonigla Fiorini Karigador Nova Vas Radini Cerovlje  70px  106,00 km²  1.453  Belaj Borut Cerovlje Ćusi Draguć Gologorica Gologorički Dol Gradinje Grimalda Korelići Novaki Pazinski Oslići Pagubice Paz Previž   Fažana  70px  13,86 km²  3.463  Fažana Valbandon   Funtana  70px  7,94 km²  911  Funtana  Gračišće  70px  60,15 km²  1.312  Batlug Bazgalji Gračišće Jakačići Mandalenčići Milotski Breg Škopljak   Grožnjan  70px  66,00 km²  656  Antonci Bijele Zemlje Grožnjan Kostanjica Kuberton Makovci Martinčići Šterna Vrnjak Završje   Kanfanar  70px  60,39 km²  1.498  Barat Brajkovići Bubani Burići Červari Dubravci Jural Kanfanar Korenići Kurili Ladići Marići Maružini Matohanci Mrgani Okreti Putini Sošići Šorići Žuntići Karojba  70px  34,66 km²  1.404  Karojba Novaki Motovunski Rakotule Škropeti   Kaštelir-Labinci  70px  35,30 km²  1.493  Babići Brnobići Cerjani Deklići Dvori Kaštelir Kovači Krančići Labinci Mekiši kod Kaštelira Rogovići Rojci Roškići Tadini Valentići  Kršan  70px  124,00 km²  2.829  Blaškovići Boljevići Čambarelići Jesenovik Kostrčani Kožljak Kršan Lanišće Lazarići Letaj Nova Vas Plomin Plomin Luka Polje Čepić Potpićan Purgarija Čepić Stepčići Šušnjevica Veljaki Vozilići Zagorje Zankovci Zatka Čepić   Lanišće  70px  143,13 km²  268  Brest Brgudac Dane Jelovice Klenovšćak Kropinjak Lanišće Podgaće Prapoće Račja Vas Rašpor Slum Trstenik Vodice   Ližnjan  70px  69,87 km²  4.087  Jadreški Ližnjan Muntić Šišan Valtura  Lupoglav  70px  92,19 km²  836  Boljun Boljunsko Polje Brest pod Učkom Dolenja Vas Lesišćina Lupoglav Semić Vranja   Marčana  70px  131,00 km²  4.250  Belavići Bratulići Cokuni Divšići Filipana Hreljići Kavran Krnica Kujići Loborika Mali Vareški Marčana Mutvoran Orbanići Pavićini Peruški Pinezići Prodol Rakalj Šarići Šegotići Veliki Vareški   Medulin  70px  29,35 km²  6.552  Banjole Medulin Pješčana Uvala Pomer Premantura Valbonaša Vinkuran Vintijan   Motovun  70px  33,58 km²  912  Brkač Kaldir Motovun Sveti Bartol   Oprtalj  70px  60,95 km²  748  Bencani Čepić Golubići Gradinje Ipši Krajići Livade Oprtalj Pirelići Sveta Lucija Sveti Ivan Šorgi Vižintini Vižintini Vrhi Zrenj Žnjidarići  Pićan  70px  51,00 km²  1.722  Grobnik Jakomići Krbune Kukurini Montovani Orič Pićan Sveta Katarina Tupljak Zajci     Raša  70px  80,15 km²  2.809  Barbići Brgod Brovinje Crni Drenje Koromačno Krapan Kunj Letajac Most-Raša Polje Raša Ravni Skitača Skvaranska Stanišovi Sveta Marina Sveti Bartul Sveti Lovreč Labinski Topid Trget Trgetari Viškovići   Sveta Nedelja  70px  64,17 km²  2.898  Cere Eržišće Frančići Jurazini Kraj Drage Mali Golji Mali Turini Marići Markoci Nedešćina Paradiž Ružići Santalezi Snašići Sveti Martin Štrmac Šumber Veli Golji Veli Turini Vrećari Županići   Sveti Lovreč  70px  30,61 km²  960  Čehići Frnjolići Heraki Ivići Jakići Dolinji Jurcani Kapovići Knapići Kršuli Krunčići Lakovići Medaki Medvidići Orbani Pajari Perini Radići Rajki Selina Stranići kod Lovreča Sveti Lovreč Pazenatički Vošteni Zgrabljići Sveti Petar u Šumi  70px  14,29 km²  1.051  Sveti Petar u Šumi   Svetvinčenat  70px  79,74 km²  2.179  Bibići Bokordići Boškari Bričanci Butkovići Cukrići Čabrunići Foli Juršići Kranjčići Pajkovići Peresiji Pusti Raponji Režanci Salambati Smoljanci Svetvinčenat Štokovci   Tar-Vabriga  70px  28,00 km²  2.148  Frata Gedići Perci Rošini Tar Vabriga  Tinjan  70px  54,46 km²  1.729  Brčići Brečevići Jakovici Kringa Muntrilj Radetići Tinjan Žužići    Višnjan  70px  69,00 km²  2.096  Anžići Babudri Bačva Barat Barići Baškoti Benčani Bokići Broskvari Bucalovići Bujarići Butori Cerion Cvitani Deklevi Diklići Fabci Farini Gambetići Kelci Kočići Kolumbera Korlevići Košutići Kurjavići Legovići Majkusi Mališi Maretići Markovac Milanezi Prašćari Prhati Prkovići Pršurići Radoši kod Višnjana Radovani Rafaeli Rapavel Ribarići Sinožići Smolici Srebrnići Strpačići Sveti Ivan Štuti Tićan Tripari Vejaki Višnjan Vranići kod Višnjana Vrhjani Zoričići Ženodraga Žikovići Žužići   Vižinada  70px  36,00 km²  1.142  Bajkini Baldaši Brig Bukori Crklada Čuki Danci Ferenci Filipi Grubići Jadruhi Lašići Markovići Mastelići Mekiši kod Vižinade Nardući Ohnići Piškovica Staniši Trombal Velići Vižinada Vranići kod Vižinade Vranje Selo Vrbani Vrh Lašići Žudetići Vrsar  70px  24,00 km²  1.923  Begi Bralići Delići Flengi Gradina Kloštar Kontešići Marasi Vrsar   Žminj  70px  71,90 km²  3.360  Balići I Benčići Cere Debeljuhi Domijanići Gradišće Gržini Jurići Karlovići Klimni Krajcar Breg Krculi Kresini Križanci Krničari Kršanci Laginji Matijaši Modrušani Mužini Orbanići Pamići Pifari Prkačini Pucići Rudani Šivati Tomišići Vadediji Vidulini Zeci Žagrići Žminj

 Stanovništvo 

 Broj stanovnika po popisima- Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. 1857.  1869.  1880.  1890.  1900.  1910.  1921.  1931.  1948.  1953.  1961.  1971.  1981.  1991.  2001.  2011.  2021. 117.719  133.518  160.000  176.196  194.455  236.981  215.167  223.949  183.344  175.094  176.838  175.199  188.332  204.346  206.344  208.055  195.237


 Geografija 

Dužina obale iznosi 445 km, a sa ostrvima 539.9 km. Manji dio Istre pripada Primorsko-goranskoj županiji. Najzapadnija tačka je u Savudriji, dok je najjužnija tačka u blizini Premanture (Kamenjak).

 Tlo 

Tlo je pretežito vapneničko, pretežito sa nedovoljno vode zbog tipičnog krškog reljefa. Sjeverno-istočni dio je produžetak Dinarskih Alpa. Najviša tačka je Vojak na planini Učka 1,401 metara nadmorske visine. Postoje tzv. "bijela", "siva" i "crvena" Istra. Bijela Istra je u okolo planinskih vrhova, siva Istra je plodna zemlja u unutrašnjosti Istre dok je crvena Istra (crljenica) u blizini obale.

 Reljef 

Područja poput Jame Baredine blizu Poreča ili podzemna rijeka Foiba u Pazinu su popularne geološke atrakcije. Kamenolom u blizini Rovinja je posebno prilagođen proučavanju geologije. Najduža rijeka, Mirna, samo je 32 km duga s ušćem blizu Novigrada. Ostale poznate rijeke u Istri su Dragonja i Raša.

Kontinentalne ravnice i doline su primarno namijenjene poljoprivredi. Bliže moru, zemlja se koristi za uzgoj grožđa, smokvi, te maslina. Glavne značajke poljoprivrede u Istri su proizvodnja ekološki uzgojene hrane i  kvalitetnog vina, te maslinarstvo. Obalna područja i ostrva obiluju raznovrsnom Mediteranskom vegetacijom, prvenstveno crnogoričnom šumom - zelenom makijom, (većinom crnika i planika). Drveće, većinom hrastovina i borovina, pokriva trećinu teritorije.

Poznati prirodni rezervati, Nacionalni park Brijuni i Park prirode Učka, zakonom su zaštićena područja. Ostala zanimljiva mjesta su Limski kanal, šuma u blizini Motovuna, Zlatni Rt, Šijanska šuma u blizini Pule, zaštićeni krajolik Kamenjak na najjužnijoj tački poluostrva, rezervat Palud (ornitologija) u blizini Rovinja. Brijunski arhipelag je zanimljivo odredište s biljnim staništem od oko 680 biljnih vrsta.

 Klima 

Klima je mediteranska, veoma ugodna, s najvišom prosječnom temperaturom zraka od 24 °C u augustu i najnižom prosječnom temperaturom od 5°C u januaru. Ljeta su suha i topla s više od 10 sati sunca dnevno. Temperature iznad 10 °C su prisutne više od 240 dana u godini. Ekstremne vrućine (više od 30 °C) traju najviše tri tjedna. Iako su temperature zraka niže od onih u Dalmaciji, Jadransko more je toplije, dosežući 26 °C u augustu, a najhadnije u martu (9-11 °C). Ovdje postoje dvije vrste vjetrova - bura koja donosi hladno i vedro vrijeme sa sjevera zimi, i jugo koje donosi kišu ljeti. Maestral je lagani ljetni povjetarac koji puše s kopna na more. Salinitet mora je 0.37%.

 Privreda 

Vrlo je razvijena prerađivačka industrija, s tradicionalnom poljoprivredom, ribolov, izgradnja i proizvodnja građevnih materijala (kreč, cement, opeka, kamen), trgovina i transport. Najrazvijenije grane industije su brodogradnja (ranih 1970ih brodogradilište Uljanik je gradilo najveće brodove na svijetu) i prerada metala, drva (namještaj), stakla, plastike, tekstila, duhana... Prema ekonomskim pokazateljima, vodeće djelatnosti su prerađivačka industrija, turizam i trgovina. Ulažu se veliki napori u poljoprivredu i proizvodnju ekološki uzgojene hrane, vina i uzgoj maslina.

 Turizam 
desno|mini|300p|Rovinj popularno turističko središte

Organizirani turizam u Istri potiče još iz doba Rimljana, kada je car Vespazijan sagradio amfiteatar u Puli (Pulska arena) u svrhu zabave. Za vrijeme vladavine Austro-Ugarskog carstva (1866.), članovi austrijske i mađarske kraljevske porodice počeli su posjećivati lokalna mjesta i otkrili Poreč. Značajni napori su uloženi u razvoj turističke infrastrukture nakon završetka Drugog svjetskog rata. U kombinaciji s prirodnim ljepotama, bogatom historijskom i kulturnom baštinom, sva uložena sredstva su se višestruko isplatila rezultirajući brzim razvojem zapadne obale Istre (Poreč, Rovinj, Umag, Novigrad, i Vrsar. Na istočnoj strani obale razvila su se turistička središta Rabac i Opatija.

Istra je bila i još uvijek je najznačajnija turistička destinacija u Hrvatskoj, koja ugoščava goste iz zapadne i središnje Evrope. Istra je najposjećenija turistička regija s 27% svih posjetioca u Hrvatskoj.

 Kultura 

 Znamenitosti 

 Također pogledajte 
 Istra
 Županije u Hrvatskoj

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Službena stranica
 Istra
 Istra 3D
 Istra Global
 Istria info
 Destinations

Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Kategorija:Istarska županija