Panonska nizija

Panonska nizija je ravnica u centralnoj Evropi.

Nizija zauzima sjeverni ravničarski dio Srbije i obuhvata ravnicu Vojvodine (Srijem, Banat, Bačka) i uski pojas južno od Dunava i Save. Najveći dio Panonske nizije leži ispod 200 m nadmorske visine, a monotoniju ravnice ublažavaju ostrvske planine, aluvijalne ravni, lesne zaravni i pješčare.

 Položaj 
mini|desno|300p|Panonska nizija
Slijedeće države obuhvataju Panonsku niziju:
 Srbija
 Mađarska
 Bosna i Hercegovina
 Hrvatska
 Rumunija
 Slovačka
 Češka
 Ukrajina

 Ostrvske planine 

Ostrvske planine predstavljaju ostatke spuštenog dijela stare mase tj. unutrašnjih Dinarida. Protežu se od zapada prema istoku. Izgrađene su od stijena različite starosti: paleozojskih škriljaca, mezozojskog krečnjaka itd. Padine Fruške gore i Vršačkih planina izgrađeni su od organskih neogenih sedimenata i pleistocijenih naslaga lesa. Javljaju se u Panonskom bazenu, a to su sljedeće planine: Fruška gora, Vršačke planine, Cer, Avala, Kosmaj, Bukulja, Venčac, Rudnik, Gledićke planine, Juhor.

 Aluvijalne ravni 

Aluvijalne ravni Dunava, Tise, Morave i Save su karakteristične za Panonski bazen. To su najniži i najmlađi oblici reljefa ove regije. Sastoje se od riječnih nanosa: gline, pijeska i lesa. Obrasle su ritskim šumama i trskom. Zbog čestog plavljenja u aluvijalnim ravnima sprovode se procesi melioracije.

 Lesne zaravni 

mini|300p|Farma u Mađaskoj u Panonskoj niziji
Lesne zaravni su eolski elementi reljefa u dnu Panonskog bazena. Nastale su tokom pleistocena prenosnom snagom vjetra. U Panonskom bazenu javlja se više lesnih zaravni. To su: Srijemska (od Zemuna do Vukovara, prekriva južne padine Fruške gore); Bačka (južno od Bačke pješčare, između Dunava, Tise i Bačkih kanala); Titelska (sjeverno od ušća Tise u Dunav); Banatska (sa svih strana opkoljava Banatsku peščaru).Od ovih lesnih zaravni mogla se utvrditi prelesna topografija. Srijemska lesna zaravan je navejana oko Fruskogordkog grebena. Na južnom obodu bačke lesne zaravni u Novom Sivcu les je u nižim dijelovima glinovit a jugoistočno od Starog Sivca pjeskovit. Lesne zaravni su formirane za vrijeme glacijalnih stanja i to u zimskim vremenima. Velike panonske rijeke taložile su pijesak i mulj u svojim koritima dok su u jesen i zimu vjetrovi raznosili pijesak i mulj stvarajući lesne zaravn. Zime glacijalnih perioda bile su siromašne snijegom, to je bio poseban slučaj u niskim depresijama koje su bile opkoljene visokim planinama. Lesne zaravni su nastale eolskom akumulacijom tako da su u osnovi eolski oblici.

 Pješčare 

Pješčare su, kao i lesne zaravni, eolski elementi reljefa. Javljaju se u Panonskom bazenu. Nastale su radom vjetrova u pleistocenu. U njima se javlja nedostatak vode. Javljaju se pješčane dine, a pijesak je nekada bio pokretan - "živi pijesak", a sada je umiren šumskom i travnom vegetacijom. P,eščare su: Banatska (južni Banat); Bačka (od Subotice do Baje, Segedina i Budimpešte); Ramsko-golubačka (ispred ulaza Dunava u Đerdap).

 Također pogledajte 
 Srednja Evropa

Kategorija:Geografija Austrije
Kategorija:Geografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:Geografija Češke
Kategorija:Geografija Hrvatske
Kategorija:Geografija Mađarske
Kategorija:Geografija Rumunije
Kategorija:Geografija Slovačke
Kategorija:Geografija Srbije
Kategorija:Geografija Ukrajine
Kategorija:Geografija Vojvodine