Robovlasništvo

Robovlasništvo je prvi oblik klasnog i iskorištavačkog društvenog uređenja.

Ropstvo je vlasništvo nad osobom, posebno u pogledu njenog rada. To je ekonomski fenomen i njegova historija se nalazi u ekonomskoj historiji. Ropstvo obično uključuje prisilni rad, pri čemu mjesto rada i prebivališta roba diktira strana koja ga drži u ropstvu. Porobljavanje je smještaj osobe u ropstvo, a ta osoba se naziva robom ili porobljenom osobom.

Mnogi historijski slučajevi ropstva dogodili su se kao rezultat kršenja zakona, zaduživanja, pretrpljenog vojnog poraza ili eksploatacije za jeftiniju radnu snagu; drugi oblici ropstva uvedeni su po demografskim linijama kao što su rasa ili spol. Robovi bi bili držani u ropstvu doživotno ili tokom određenog vremenskog perioda nakon čega bi im se davala sloboda. Iako je ropstvo obično prisilno i uključuje prisilu, postoje i slučajevi kada ljudi dobrovoljno ulaze u ropstvo kako bi platili dug ili zaradili novac zbog siromaštva. Tokom ljudske historije, ropstvo je bilo tipična karakteristika civilizacije, i postojalo je u većini društava kroz historiju, ali je sada zabranjeno u većini zemalja svijeta, osim kao kazna za zločin.  Općenito, kroz ljudsku historiju postojale su dvije vrste ropstva: domaće i proizvodno.

 Postanak i razvoj 
Robovlasničko društveno uređenje počinje raspadom prvobitne zajednice, na prelazu iz četvrtog u treći milenij p. n. e., a završava nastankom feudalizma u petom stoljeću. U razdoblju koje je trajalo gotovo 4000 godina nastale su velike promjene u ljudskom društvu, takve da se ni današnji odnosi među ljudima ne mogu razumjeti bez poznavanja robovlasništva. Nastajanju ovog društva prethodile su promjene u prvobitnoj zajednici. Pojedinci se počinju izdvajati, pa se počinje proizvoditi više nego što je potrebno za goli opstanak. Čovjek počinje iskorištavati drugog čovjeka. Pojedinci ne moraju ni raditi ni proizvoditi, ali učestvuju u raspodjeli dobara. Nema više izbora poglavara nego to postaje nasljedno pravo. Porodice počinju živjeti na teškom radu robova koji nemaju nikakva prava i daje im se tek potrebno za život.

 Zanimljivosti 
 U Dubrovačkoj Republici, kao prvoj državi u Evropi, ropstvo je ukinuto 27. januara 1416.
 Mauritanija je, kao posljednja zemlja na svijetu, ukinula ropstvo tek 1981.
 U najzabitijim dijelovima Sahare ropstvo i danas postoji.

 Također pogledajte 
 Čiča Tomina koliba

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Slavery in America: A Resource Guide at the Library of Congress
 The Bibliography of Slavery and World Slaving, University of Virginia: a searchable database of 25,000 scholarly works on slavery and the slave trade
 Digital Library on American Slavery at University of North Carolina at Greensboro

 The West African Squadron and slave trade, history of the Victorian Royal Navy
 Slavery and the Making of America na WNET

 Slavery archival sources, University of London, Senate House Library
 Mémoire St Barth (archives & history of slavery, slave trade and their abolition), Comité de Liaison et d'Application des Sources Historiques 2010 (Memorijal St. Barth (arhiva i historija ropstva, trgovine robljem i njihovog ukidanja), Odbor za vezu i primjenu historijskih izvora)
 Archives of the Middelburgsche Commercie Compagnie (MCC), 1720–1889 'Trade Company of Middelburg', Inventory of the archives of the Dutch slave trade across the Atlantic 
 Slave Ships and the Middle Passage u Encyclopedia Virginia
 Baze podataka o transatlantskoj i intraameričkoj trgovini robljem na Emory University

Kategorija:Društvo
Kategorija:Ropstvo