Blidinjska visoravan

Blidinjska visoravan jest kraška visoravan u Bosni i Hercegovini, smještena u srcu Dinarida, između velikih planina lanca, Čvrsnice, Čabulje i Vrana, sa karakterističnim kraškim obilježjima kao što su Dugo Polje, Blidinjsko jezero, Grabovica i Drežnica. Predstavlja značajan prirodni, hidrogeološki rezervat u kršu Bosne i Hercegovine, sa značajnim kulturno-historijskim naslijeđem, i Dinarida općenito.

 Geografija i hidrologija 
Otapanje glečera sa Čvrsnice tokom dva prošla ledena doba stvorilo je ovu otvorenu i neplodnu dolinu. Prostrana visoravan, 15–25 km, nalazi se na nadmorskoj visini od 1150-1300 metara, između Čvrsnice i Vranskih planina ukupne površine 513 km2. Iako geomorfološki jedna cjelina, visoravan je podijeljena na dva geografski i topografski različita obilježja, prvo u donjem južnom dijelu, područje oko jezera Blidinje, i drugo u sjevernom višem dijelu visoravni gdje se nalazi ravničarsko Dugo Polje, kao i administrativno između pet općina: Jablanica, Prozor-Rama, Posušje, Tomislavgrad i Mostar. Najbliži grad Parku prirode Blidinje je Jablanica, koja je 24,9 km daleko.

 Doljanska dolina 
Doljanska dolina jest najduža dolina i sjeverna granica kompleksa Čvrsnica-Vran-Čabulja, kroz koju protiče rijeka Doljanka.

 Dugo Polje 

Idući sa sjevera i rijeke Doljanke, visoravan se otvara ravnom dugopoljskom ravnicom na višem kraju i vodi prema jugu uzdužno između Vrana na sjevero-sjeverozapadnoj strani, s najvišim vrhom na 2074m nadmorske visine, i na jugo-jugoistočnoj planini Čvrsnica, s najvišim vrhom Pločno na 2228m nadmorske visine. Iza Blidinjskog jezera, je planina Čabulja sa najvišim vrhom na 1786m nadmorske visine, a dalje prema istoku iza Čvrsnice je dolina Grabovice koja se proteže sve do rijeke Neretve i njenog kanjona.

 Dolina Diva Grabovica 

Dolina Dive Grabovice sa malim potočićem Grabovica jest poseban rezervat u okviru parka, utisnut duboko u Čvrsnicu, i čini dubok kanjon između strmih i krševitih litica planine. Unutar doline su dva mala sela Gornja i Donja Grabovica. Legenda o Divi Grabovčevoj priča o legendarnoj kćeri lokalnog pastira koju je, kako priča, ubio lokalni plemić kojeg je odbila, kako se ne bi udala za drugog.

 Drežnička dolina 

Dalje nizvodno ponovo se pojavljuje znatno veća dolina, ovaj put između planina Čvrsnice i Čabulje, nazvana Drežnička dolina. Rijeka Drežanka teče između velikih i strmih padina doline, a na njenim obalama se nalaze dva istoimena sela, Donja i Gornja Drežnica.

 Blidinje jezero 

Najvažniji hidrogeološki fenomen u parku je alpsko jezero, Blidinjsko jezero, najveće te vrste u Bosni i Hercegovini.

Blidinje jezero jest direktna posljedica glacijalnog povlačenja, ali prema dokumentaciji Poklečanske župe, jezero je također proizvod antropogenih intervencija i aktivnosti ljudskih stanovnika. Prema ovim dokumentima, jezero je vještačko i nastalo je krajem 19. vijeka. Kako bi zadržali vodu koja se gubi kroz podzemni prolaz, mještani i stočari su granjem i ilovačom zatvarali vrtače, tako da voda nije mogla da se nađe pod zemljom, te tako je nastalo jezero. Njegova površina varira između 2,5 i 6 km2, dok je njegova prosječna dubina 1,9 m, sa nadmorskom visinom od 1184m.

 Ostala jezera i lokve 
Pored Blidinja, na visoravni se nalazi još nekoliko manjih jezera i lokva, poput Crepulje i Crvenjaka. Jezero Crvenjak je malo glacijalno jezero koje se nalazi u masivu Čvrsnice. Jezero je ovalnog oblika, dugačko oko 70 metara i široko 50 metara. Ima dubinu od oko 9 metara.

 Flora i fauna 
Neke od kamenitih i naizgled beživotnih padina prate guste borove šume, među kojima je i endemski bor bijelog kora u Masnoj Luci pod nazivom Pinus leucodermis (bosanski bor). Tri vrste divlje majčine dušice i desetine divljih cvjetova pokrivaju dolinu i planinske strane u proljeće i ljeto.

 Historija, baština i kultura 
Cijela dolina je prošarana stećcima sa zaštitnim znakom Bosne i Hercegovine iz srednjeg vijeka. Nije jasno koliko dugo ovdje postoje ljudska naselja, ali istraživanja su počela kada je Blidinje dobilo status Parka prirode. Tragovi ilirskih grobova i rimskih puteva govore da je Blidinje naseljeno najmanje 2500 godina. Velika nekropola na Dugom Polju ukazuje da su valovi Slavena, koji su došli u 7. vijeka, i ovo područje učinili svojim domom.

 Nekropole stećaka 
Ponor, Donje Bare, Jezero, Risovac i Dugo Polje su pet srednjovjekovnih nekropola stećaka, nazvanih po svom položaju. Rasuti su po Blidinjskoj kraškoj visoravni, a najveća je ona na Dugom Polju. Sve nekropole su pod zaštitom KONS-a, a jednoj na Dugom Polju posebnu pažnju pridaje uvrštenje u svjetsku baštinu UNESCO-a.

Sam park je bez mina sa dobro markiranim stazama.

 Kultura i tradicionalni stil života 
Tu je i franjevački samostan koji se nalazi u sklopu parka i otvoren za posjetitelje. Kuće su ovdje tradicionalni pastirski domovi sa slamnatim krovovima koji se uglavnom koriste tokom proljetne i ljetne sezone. Zima je u ovim krajevima oštra i hladna.

 Hajdučka Republika Mijata Tomića 
Hajdučka Republika Mijata Tomića jeste imaginarna tvorevina, odnosno mikronacija u Bosni i Hercegovini koja je nastala parodijom oko spora na granici triju općina: Posušje, Tomislavgrad i Jablanica. Navodna republika nema separatističkih niti hegemonističkih ambicija, a koristi se radi promocije turizma na teritoriji Hajdučke Republike.

 Osnovni podaci 
Himna ove mikronacije je ganga, valuta je kubura, a hajduci imaju čak i svoj ustav, ministarstva i pasoše. Ustav je sačinjen od 25 članova i broji 70 ministarstava. Neka od najzanimljivijih su ministarstva za neženje, umjetne plavuše, provokacije, zaštitu od zlostavljanja žena, zabavu i razonodu, propale prijevoznike, osmijeh, nejasnoće, te neriješene slučajeve.

Osnovana je na dan Dive Grabovčeve 29. juna 2002. Ime je dobila prema hercegovačkom hajduku Mijatu Tomiću, koji se skrivao u obližnjim pećinama od Osmanlija u 17. vijeku. Sjedište se nalazi u motelu Hajdučke vrleti, čija je vlasnica jedina vladarica ove mikronacije.

U Hajdučkoj Republici zabranjeno je osnivanje političkih stranaka i svako bavljenje politikom jer se, kako kažu, „time ugrožava pravni poredak i zdravlje ljudi“.

Marija, kćerka šaljivdžije Vinka Vukoja Lastvića, „vladarica“ je ove mikronacije. Titulu je dobila nakon očeve smrti i sada, uz hercegovačku srdačnost i dobrodošlicu, priča o nastanku „republike“:

 Historija 
Osobama koje su osnovale ovu republiku to nije bila prvobitna ambicija.

Nakon kraja Rata u Bosni i Hercegovini, postepeno se ekonomija (pretežno zimski turizam - skijanje) počela polako oporavljati. Problemi su se pojavili kad je vlasnik motela želio riješiti problem oko spajanja na elektroopskrbnu mrežu. Budući da se ovo područje nalazi na teritoriji oko kojeg se spore tri općine i koje se godinama nisu nikako usuglasile o granicama i nadležnostima (Posušje, Tomislavgrad i Jablanica), a kad god bi vlasnik motela pitao bilo koju od općina da riješe taj problem, bivao je odbijen s obrazloženjem nadležnosti neke od drugih dviju općina.

Zahvaljujući ovom šaljivo-prosvjednom projektu, motel je postao jednim od najpopularnijih turističkih lokacija u zapadnoj Hercegovini. Projekt je privukao pozornost medija regiona (Slobodna Dalmacija, Nezavisne, Gracija, Svet, Dnevni avaz i ostali), a kasnije i novinske agencije iz Turske i Katara (Agencija Anadolija, Al Jazeera Balkans).

Godine 2009. u prometnoj nesreći poginuo je Vinko Vukoja Lastvić, vladar i osnivač ove republike. Nova vladarica postala je njegova kćer Marija Vukoja Lastvić, koja od tada vodi republiku. Od 2010. održava se memorijalni Off Road Rally Vinko Vukoja Lastvić u čast prvog vladara republike.

 Park prirode Blidinje 

Park prirode Blidinje jest park prirode u Bosni i Hercegovini, osnovan 30. aprila 1995. Nalazi se na Blidinjskoj visoravni, a obuhvata teritoriju visoravni uključujući veće planine Dinarskog lanca, Čvrsnicu, Čabulju i Vran. Njegova glavna geološka karakteristika su kraška obilježja poput Dugog Polja, Blidinjskog jezera, Grabovice i Drežničke kotline i drugih, ukupne površine 364 km2. Predstavlja važan geološki i hidrogeološki rezervat prirode u dinarskom kršu Bosne i Hercegovine, sa značajnim kulturno-historijskim naslijeđem.

 Skijalište 
Skijalište Risovac je razvijeno u ataru sela Risovac u općini Jablanica. U posljednjih desetak godina, nakon izgradnje ski staze na obroncima Čvrsnice, u blizini ski staze se razvilo vikend naselje sa vikendicama i nekoliko motela sa raznim drugim komplementarnim turističkim sadržajima, poput ski lifta.

 Galerija 

 Također pogledajte 
 Spisak jezera u Bosni i Hercegovini
 Spisak planina u Bosni i Hercegovini
 Nacionalni parkovi i parkovi prirode u Bosni i Hercegovini
 Bardača 
 Hutovo blato

 Vanjski linkovi 

 Park prirode Blidinje
 Vrleti - službena stranica Hajdučke Republike na web stranici motela
 Doljani

 Reference 

*
Kategorija:Parkovi prirode u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 1995.
Kategorija:Probni spisak Svjetske baštine za Bosnu i Hercegovinu
Kategorija:Geografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:IUCN kategorije III