Tumori dojke

Promjene u dojci se jako često javljaju kod žena. U oko 70% žena se nalaze klinički manifestne promjene. U oko 40 % žena javljaju se fibrocistične promjene dojke, koje nisu tumori, nego promjene oblika, veličine i strukture koje nastaju usljed produžene hormonske stimulacije. Kod 13% žena se nalaze razne tumoru slične lezije i upalni procesi. Kod 7% žena se javlja fibroadenom - benigni tumor dojke. Kod 10% se dijagnosticiraju maligni tumori dojke.
Prema svom biološkom ponašanju, tumori dojke se dijele na benigne (dobroćudne) i maligne (zloćudne).

 Benigni tumori dojke 

Nekontrolisano monoklonalno umnožavanje ćelija dojke dovodi do promjene oblika, veličine i strukture dojke, što se dijagnostikuje kao tumor.
Benigni (dobroćudni) tumori dojke su dobro diferencirani, ne infiltriraju druga tkiva i metastaziraju, te ne predstavljaju ozbiljniju prijetnju za zdravlje, osim što svojom pojavom pobuđuju izvjesnu sumnju na malignitet, a u rijetkom broju slučajeva mogu svojom malignom transformacijom preći u zloćudni oblik (npr. filoidni tumor)
Dobroćudni tumori dojke mogu potjecati samo od epitela - kada su epitelni ili i od epitela i od vezivne strome - mješoviti fibroepitelni tumori.

 Maligni tumori dojke 
Zloćudni ili maligni tumori dojke drugi po redu uzrok smrti od zloćudnih tumora, odmah poslije karcinoma pluća. Od svih smrtnih ishoda malignih tumora, na njih otpada 20%. Najčešće se javljaju kod žena u periodu od 20. godine do menopauze. Izuzetno rijetko se mogu javiti i kod muškarca kad imaju izuzetno agresivno biološko ponašanje.

 Faktori rizika 
Faktori rizika za nastanak malignih tumora dojke su brojni:
 Genetska, nasljedna sklonost - rizik proporcijalno raste s brojem bliskih srodnika oboljelih od raka dojke. Što se, pak u familiji maligni tumor dojke javlja u kasnijim godinama, to se rizik srazmjerno smanjuje.
 Dug generativni period - što se prva menstruacija ranije javi, a što menopauza kasnije nastupi, to je duži generativni period i veća sklonost malignom tumoru dojke.
 Gojaznost - vjeruje se da gojaznost povećava rizik zbog deponovanja i sinteze estrogena u masnom tkivu
 Fibrocistična promjena dojke sa hiperplazijom epitela, karcinom druge dojke i endometrijuma, također povećavaju rizik

Učestale trudnoće, s druge strane, smanjuju rizik od nastanka malignih tumora dojke, jer tokom trudnoće dominira djelovanje progesterona.

 Histološka klasifikacija 

Tumore dojke je Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) histološki klasifikovala na sljedeći način:

 Epitelni tumori
 Benigni
 Intraduktalni papilom dojke
 Adenom bradavice
 Adenom dojke
 Maligni
 Neinvazivni maligni tumori dojke
 Intraduktalni karcinom dojke
 Lobularni karcinom dojke in situ
 Invazivni maligni tumori dojke
 Duktalni invazivni karcinom dojke
 sa velikom količinom fibrozne strome 
 Skirozni karcinom dojke
 sa predominantno intraduktalnom komponentom
 Medularni karcinom dojke
 Mucinozni karcinom dojke
 Papilarni karcinom dojke
 Tubularni karcinom dojke
 Lobularni invazivni karcinom dojke
 Pagetov karcinom bradavice
 Mješoviti vezivnotkivni i eptielni tumori
 Fibroadenom dojke (benigni)
 Filoidni tumor dojke (benigni i maligni)

Kategorija:Tumori dojke