Miljenko Jergović

Miljenko Jergović (Sarajevo, 28. maja 1966.), bosanskohercegovački i hrvatski novinar i književnik, romanopisac, scenarista, esejista, pisac priča, dramskih tekstova, pjesama i novinskih članaka. Živi u okolini Zagreba. Član je hrvatskog, a članstvo je na sopstveni zahtjev iz bosanskohercegovačkog P.E.N. centra napustio 19. maja 2020. zbog protestnog pisma Udruženja od 9. maja povodom održavanja komemorativne mise povodom Masakra u Bleiburgu 1945. godine.

 Biografija 
Miljenko Jergović, u Grazu 23. marta 2015. godine|desno|mini
 Obrazovanje 
Rođen je i odrastao u Sarajevu, gdje je diplomirao filozofiju i sociologiju na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu.

 Prva djela 
Njegov književnički talent prepoznat je prvom pjesničkom zbirkom Opservatorija Varšava objavljenom 1988. godine, za koju je dobio Goranovu nagradu i Nagradu Mak Dizdar. Kasnije objavljuje još dvije zbirke poezije. Godine 1992. počinje saradnju sa sedmičnikom Nedjeljna Dalmacija u kojem redovito piše kolumne, kao novinar i urednik. 1993. godine seli u Zagreb. Njegova prva, najpoznatija i jedna od uspješnijih zbirki pripovijetki o haotičnoj svakodnevici života u zaraćenoj Bosni i Hercegovini Sarajevski Marlboro, objavljena 1994. godine, osigurava mu međunarodno priznanje. Djelo je nagrađeno Nagradom za mir Ericha-Marie Remarquea i Nagradom Ksaver Šandor Gjalski.

 Romani 

 Novinarski rad 
Jergović je objavljivao svoje radove u Nedjeljnoj Dalmaciji, u kojoj je 1990tih godina imao svoju kolumnu. U sarajevskom časopisu Dani, do 2001. godine piše kolumne pod nazivom Historijska čitanka Kasnije objavljuje u hrvatskom dnevniku Jutarnji list, u kolumni Subotnja matineja, piše članke o aktualnim političkim, socijalnim i sportskim događanjima u Hrvatskoj. Istovremeno objavljuje članke u srbijanskom dnevniku Politika.Članak Hajka na glavnog analitičara iz kolumne Pogledi sa strane 2010; Online arhiva dnevnika Politika. Pisao je eseje i novinske članke za splitski Feral Tribune, a od 2000. godine za hrvatski tjednik Globus. Redovni je kolumnista portala Radiosarajevo.ba.

 Film 
U režiji Gorana Rusinovića 2008. godine, po motivima romana Buick Riviera, snimljen je film Buick Riviera. Scenario za film su zajedno napisali Goran Rusinović i Jergović.Film Buick Riviera na portalu imdb.de  Film je dobio nekoliko međunarodnih nagrada.

 Kritika 
 Kontroverze 
Zbog svog kritičkog pristupa književnosti, kritikovan je od književnih kritičara, novinara, kako zbog svog načina pisanja,<ref> Članak Raslo mi je Zakum drvo na portalu </span>e-novine, autora Mirnesa Sokolovića</ref> preseljenja iz Sarajeva u Zagreb, kritičkom pisanju o hrvatskoj politici, te pisanja za beogradski dnevnik Politiku.<span> Članak Miljenkova politika na portalu e-novine, autora Senada Pećanina Supotpisnik je otvorenoga pisma petorice bosanskohercegovačkih i hrvatskih intelektualaca (Ivo Komšić, Miljenko Jergović, Ivan Lovrenović, Mile Stojić i Ivan Kordić) upućenog iz Sarajeva, 6. januara 1992, predsjedniku Hrvatske Franji Tuđmanu kao "odgovornomu za političko uništenje Bosne i Hercegovine".

 P. E. N. 
Jergović je zajedno s nekoliko drugih bosanskohercegovačkih književnika osnovao bosanskohercegovački P.E.N. centar 31. oktobra 1992. u Sarajevu. Nakon što je 9. maja 2020. godine objavljeno protestno pismo Udruženja, povodom održavanja mise u Katedrali Srca Isusova u Sarajevu, 16. maja 2020., u spomen na žrtve masakra u Bleiburgu 1945., potpisano od strane 42 člana, uključujući Ivicu Đikića, Ivana Lovrenovića i Željka Ivankovića, Jergović je u otvorenom pismu, objavljenom na Lovrenovićevoj veb stranici, izjavio da se ne smatra članom ovog udruženja. Kao jedan od razloga za tu odluku naveo je tolerisanje nacionalizma i fašizma od strane sarajevske uprave, ali i od strane bosanskohercegovačkog P.E.N.-a, koji dopuštaju veličanje ustaškog pokreta, uključujući davanje imena ulicama simpatizerima i pripadnicima tog pokreta.

 Bibliografija 
Jergovićeva djela, prevedena su na italijanski, francuski, njemački, engleski, španski, katalonski, portugalski, švedski, finski, holandski, bugarski, mađarski, makedonski, slovački, litvanski, bjeloruski, poljski, češki i slovenski.

 Poezija 
 Opservatorija Varšava, zbirka pjesama 1988.
 Uči li noćas neko u ovom gradu japanski?, zbirka pjesama 1992.
 Himmel Comando, 1992.
 Izabrane pjesme Nane Mazutha (pjesme), Cetinje 2011.

 Priče 
 Sarajevski Marlboro, pripovjetke 1994.
 Karivani, pripovjetke 1995.
 Preko zaleđenog mosta, 1996.
 Naci bonton, 1998.
 Mama Leone, pripovjetke 1999., Zoro Sarajevo 
 Sarajevski Marlboro, Karivani i druge priče,  pripovjetke 1999. Durieux Zagreb,   
 Historijska čitanka, pripovjetke 2000. 
 Kažeš anđeo, 2000.
 Hauzmajstor Šulc, pripovjetke 2001.
 Rabija i sedam meleka, pripovjetke 2004. 
 Historijska čitanka 2, 2004. 
 Drugi poljubac Gite Danon, odabrane priče 2007.  V.B.Z., Zagreb, 
 Tango bal i druge priče (izabrane priče), Cetinje 2010.
 mačka čovjek pas (priče), Beograd 2012.

 Romani 
 Buick Riviera, roman 2002. 
 Dvori od oraha, roman 2003. 
 Inšallah Madona, inšallah, roman 2004. 
 Glorija in excelsis, roman 2005, Durieux Zagreb,   
 Ruta Tannenbaum, roman 2006, Durieux Zagreb,  
 Freelander, roman 2007. Ajfelov most, Sarajevo/Zagreb 
 Srda pjeva, u sumrak, na Duhove, roman; Rende, Beograd 2009. 
 Krađa, 2009.
 Volga, Volga, roman 2009. Naklada Ljevak, Zagreb 
 Roman o Korini (pripovijest), Beograd 2010.	
 Otac (roman), Beograd 2010.	
 Psi na jezeru (roman), Zagreb 2010.
 Rod (roman), roman 2013, Fraktura Zagreb, 
 Nezemaljski izraz njegovih ruku, roman 2018, Booka Beograd, 

 Eseji, kritike, novinski članci 
 Žrtve sanjaju veliku ratnu pobjedu, novinske hronike 2006., Durieux Zagreb, 
 Transantlantic mail, mail prepiska sa Semezdinom Mehmedinovićem 2008-09., V.B.Z., Zagreb, 2009 
 Zagrebačke kronike (novinske kronike, kolumne, feljtoni), Beograd 2010.	
 Bosna i Hercegovina, budućnost nezavršenog rata (esej, intervju; koautor s Ivanom Lovrenovićem), Zagreb 2010.	
 [[Pamti li svijet Oscara Schmidta]] (projekti, skice, nacrti), Zagreb 2010.
 Muškat, limun i kurkuma (eseji), Zagreb 2011.
 Tušta i tma, (koautor sa Svetislavom Basarom), Beograd 2014.
 Levijeva tkaonica svile, (sitne proze), Zagreb 2014.
 Sarajevo, plan grada (knjiga prva) (proza)
 Drugi krug (koautor sa Svetislavom Basarom), Beograd 2015.
 Autobus za Vavilon, (Knjige, slike i muzika jedne iščezle zemlje), Službeni glasnik, Beograd 2018 

 Neobjavljeni radovi 
 Wilimowski (roman), neobjavljeni roman;  pročitan i emitiran na Trećem programu Radio Beograda od 4. do 21. juna 2012.Autorova službena web stranica

 Filmovi 

 Nagrade 
 1988. Nagrada "Mak Dizdar" za poeziju;
 1988. Goranova nagrada za poeziju; 
 1990. Nagrada "Veselko Tenžera" za novinarstvo;
 1994. Nagrada "Ksaver Šandor Gjalski";
 1995. Posebna mirovna  nagrada Erich Maria Remarque grada Osnabrücka;
 2002. Godišnja nagrada Matice hrvatske za književnost i umjetnost "August Šenoa" za knjigu "Buick Rivera"; 
 2003. Talijanska književna nagrada "Premio Grinzane Cavour" za knjigu "Mama Leone";
 2003. Nagrada Društva pisaca BiH;
 2007. Bosanskohercegovačka književna nagrada "Meša Selimović";
 2012. Poljska nagrada Angelus, za poljski prijevod romana Srda pjeva, u sumrak, na Duhove.

 Reference 

 Vanjski linkovi 











*
Kategorija:Rođeni 1966.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Hrvatski pisci
Kategorija:Hrvatski scenaristi
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Bosanskohercegovački scenaristi
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Ksaver Šandor Gjalski"
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Erich Maria Remarque"
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Mak Dizdar"
Kategorija:Dobitnici Nagrade Društva pisaca Bosne i Hercegovine
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Meša Selimović" (BiH)
Kategorija:Dobitnici Goranove nagrade
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Angelus"
Kategorija:Članovi P.E.N. Centra Hrvatske
Kategorija:Dobitnici Njegoševe nagrade