Bubanj

Bubanj je muzički instrument iz porodice perkusionističkih instrumenata, stručno klasifikovan kao membranofon. Bubnjevi se sastoje od barem jedne membrane, koja se naziva membrana ili glava bubnja, koja je razvučena preko školjke i dovoljno zategnuta da proizvede zvuk usljed udara palicom ili dlanom ruke. Obično se na donjoj strani bubnja nalazi rezonantna glava, podešena na nešto nižu visinu od gornje glave bubnja. Druge tehnike korištene su za proizvodnju zvuka bubnjeva, poput okretanja i udaranja palcem u bubanj. Bubnjevi spadaju u najstarije i najrasprostranjenije muzičke instrumente, a dizajn im se u osnovi nije promijenio hiljadama godina.
Bubnjevi se mogu svirati pojedinačno, pri čemu svirač koristi jedan bubanj, a neki bubnjevi, poput djembea, gotovo se uvijek sviraju na ovaj način. Drugi se obično sviraju u grupi od dva ili više, koje svira samo jedan svirač, poput bongo bubnjeva i timpana. Brojni različiti bubnjevi zajedno sa činelama danas sačinjavaju osnovni savremeni komplet bubnjeva.

 Upotreba bubnjeva 
Bubnjevi se obično sviraju udaranjem rukom, udaračem pričvršćenom na pedalu ili jednom ili dvije palice sa ili bez podmetača. Koriste se razni štapovi, uključujući drvene štapove i štapove sa mekim pultom na kraju. U džezu, neki bubnjari koriste četke za glatkiji, tiši zvuk. U mnogim tradicionalnim kulturama bubnjevi imaju simboličku funkciju i koriste se u vjerskim obredima. Bubnjevi se često koriste u muzičkoj terapiji, posebno ručni bubnjevi, zbog njihove taktilne prirode i lakoće upotrebe od strane širokog spektra ljudi. Tokom 2000-ih, bubnjevi su se također koristili kao način za bavljenje aerobnim vježbama i nazivaju se kardio bubnjanjem.

U popularnoj muzici i džezu, "bubnjevi" se obično odnose na bubnjeve ili set bubnjeva (sa nekim činelama, ili u slučaju težih žanrova rok muzike, mnogo činela), a "bubnjar" na osobu koja ih svira.

Bubnjevi su dobili čak i božanski status u mjestima kao što je Burundi, gdje je karyenda bio simbol moći kralja.

 Konstrukcija 
Školjka gotovo uvijek ima kružni otvor preko kojeg je zategnuta glava bubnja, ali oblik ostatka školjke uveliko varira. U zapadnoj muzičkoj tradiciji, najčešći oblik je cilindar, iako timpani, na primjer, koriste školjke u obliku zdjele. Ostali oblici uključuju dizajn okvira (tar, Bodhrán), skraćene čunjeve (bongo bubnjevi, Ashiko), u obliku pehara (djembe) i spojene krnje čunjeve (bubanj koji govori).

Bubanj sadrži cilindrične školjke koje mogu biti otvorene na jednom kraju (kao što je slučaj sa timbalima), ili može imati dvije glave bubnja, po jednu glavu na svakom kraju. Bubnjevi s jednom glavom obično se sastoje od kože rastegnute preko zatvorenog prostora ili preko jednog od krajeva šuplje posude. Bubnjevi s dvije glave koje pokrivaju oba kraja cilindrične školjke često imaju malu rupu nešto na pola puta između dvije glave; ljuska formira rezonantnu komoru za rezultujući zvuk. Izuzeci uključuju afrički bubanj s prorezom, poznat i kao bubanj za trupce jer je napravljen od izdubljenog debla, i karipski čelični bubanj, napravljen od metalne bačve. Bubnjevi sa dvije glave također mogu imati set žica, zvanih zamke, koje se drže preko donje glave, gornje glave ili obje glave, pa otuda i naziv zamka. Na nekim bubnjevima sa dve glave, rupa ili bas refleks port se može izrezati ili instalirati na jednu glavu, kao kod nekih bas bubnjeva iz 2010-ih u rok muzici.

Na modernim bendovima i orkestarskim bubnjevima, glava bubnja se postavlja preko otvora bubnja, koji se zauzvrat drži na školjki pomoću "kontraobruča" (ili "obruča"), koji se zatim drži pomoću brojnih vijaka za podešavanje zvanih "zatezne šipke" koje se ušrafljuju u ušice postavljene ravnomjerno po obodu. Napetost glave može se podesiti otpuštanjem ili zatezanjem šipki. Mnogi takvi bubnjevi imaju šest do deset zateznih šipki. Zvuk bubnja ovisi o mnogim varijablama—uključujući oblik, veličinu i debljinu školjke, materijale školjke, materijal kontraobruča, materijal glave bubnja, napetost glave bubnja, poziciju bubnja, lokaciju i brzinu i ugao udara.

Prije pronalaska zateznih šipki, omoti bubnjeva su bili pričvršćeni i podešeni pomoću sistema užadi - kao na Djembe - ili klinova i užadi kao na Ewe bubnjevima. Ove metode se danas rijetko koriste, iako se ponekad pojavljuju na bubnjevima marševa.

Glava bubnja koja govori, na primjer, može se privremeno zategnuti stiskanjem užadi koja povezuju gornju i donju glavu. Slično, tabla se podešava tako što se disk drži na mjestu oko bubnja pomoću užadi koja se protežu od vrha do donje glave. Orkestarski timpani se mogu brzo podesiti na precizne visine pomoću nožne pedale.

 Zvuk 

Nekoliko faktora određuje zvuk koji bubanj proizvodi, uključujući tip, oblik i konstrukciju školjke bubnja, tip glave bubnja i napetost glave bubnja. Različiti zvukovi bubnjeva imaju različitu upotrebu u muzici, na primjer, moderni Tom-tom bubanj. Džez bubnjar možda želi bubnjeve visokog tona, rezonantne i tihe, dok rock bubnjar može preferirati bubnjeve koji su glasni, suhi i niski.

Glava bubnja ima najveći uticaj na zvuk bubnja. Svaka vrsta bubnjeva služi svojoj muzičkoj svrsi i ima svoj jedinstveni zvuk. Dvoslojni bubnjevi prigušuju visokofrekventne harmonike jer su teži i pogodni su za teško sviranje.Drum Lessons - Drumbook.org Glave bubnjeva s bijelim, teksturiranim premazom na njima lagano prigušuju tonove glave bubnja, stvarajući manje raznoliku visinu tona. Glave bubnjeva sa centralnim srebrnim ili crnim tačkama imaju tendenciju da još više priguše prizvuke, dok glave bubnjeva sa zvučnim prstenovima po obodu uglavnom eliminišu prizvuke. Neki džez bubnjari izbjegavaju korištenje debelih glava bubnjeva, preferirajući jednoslojne glave bubnja ili glave bubnja bez prigušivanja. Rock bubnjari često preferiraju deblje ili obložene glave bubnjeva.

Drugi najveći faktor koji utiče na zvuk bubnja je napetost glave na školjku. Kada se obruč postavi oko glave i školjke bubnja i zategne zateznim šipkama, napetost glave se može podesiti. Kada se napetost poveća, amplituda zvuka se smanjuje, a frekvencija povećava, čineći visinu tona većom, a jačinu nižom.

Vrsta školjke takođe utiče na zvuk bubnja. Budući da vibracije rezoniraju u školjki bubnja, školjka se može koristiti za povećanje jačine zvuka i za manipulisanje vrstom proizvedenog zvuka. Što je veći prečnik školjke, to je niža visina tona. Što je veća dubina bubnja, to je visočija. Debljina ljuske također određuje zapreminu bubnjeva. Deblje školjke proizvode glasnije bubnjeve. Mahagoni podiže frekvenciju niskih tonova i zadržava veće frekvencije pri približno istoj brzini. Prilikom odabira kompleta školjki, jazz bubnjar može želiti manje školjke javora, dok rock bubnjar može htjeti veće školjke breze.

 Historija 

Bubnjevi napravljeni od kože aligatora pronađeni su u neolitskim kulturama koje se nalaze u Kini, a datiraju iz perioda 5500-2350 p. n. e.. U literarnim zapisima, bubnjevi su ispoljavali šamanističke karakteristike i često su se koristili u ritualnim ceremonijama.[6]

Bronzani Dong Son bubanj je proizvela kultura Dong Son iz bronzanog doba u sjevernom Vijetnamu. Oni uključuju ukrašeni bubanj Ngoc Lu.

 Životinjsko bubnjanje 
Majmuni makaki bubnjaju objektima na ritmičan način kako bi pokazali društvenu dominaciju i pokazalo se da se to u njihovom mozgu obrađuje na sličan način kao i vokalizacija, sugerirajući evolutivno porijeklo bubnjanja kao dijela društvene komunikacije.[7] Drugi primati, uključujući gorile, daju zvukove bubnjanja udaranjem u prsa ili pljeskanjem rukama,[8][9] a glodari poput kengura pacova također ispuštaju slične zvukove koristeći svoje šape na zemlji.[10]

 Bubnjevi u umjetnosti 
Bubnjanje može biti svrsishodan izraz emocija za zabavu, spiritualizam i komunikaciju. Mnoge kulture praktikuju bubnjanje kao duhovni ili religiozni čin i tumače bubnjarski ritam slično govornom jeziku ili molitvi. Bubnjanje se kroz milenijume razvijalo kao moćna umjetnička forma. Bubnjanje se obično smatra korijenom muzike i ponekad se izvodi kao kinestetički ples. Kao disciplina, bubnjanje se koncentriše na treniranje tijela da poentira, prenese i interpretira muzičku ritmičku namjeru publici i izvođaču.

 Vojna upotreba 
Kineske trupe su koristile tàigǔ bubnjeve da motivišu trupe, da im pomognu u određivanju tempa marša i da izdaju naređenja ili najave. Na primjer, tokom rata između Qi-a i Lua 684. godine p. n. e., učinak bubnja na moral vojnika se koristi da promijeni rezultat velike bitke. Bubnjevi su koristili i korpusi švicarskih plaćenika. Koristili su ranu verziju malog bubnja koji se nosio preko desnog ramena bubnjara, vezan za remen (obično se igra jednom rukom koristeći tradicionalni hvat). Za ovaj instrument je prvi put upotrijebljena engleska riječ "bubanj". Slično, tokom Engleskog građanskog rata bubnjeve za zatezanje užadi su nosili mlađi oficiri kao sredstvo za prenošenje komandi od viših oficira preko buke bitke. One su također bile okačene preko ramena bubnjara i obično se svirale sa dva bubnjarska štapa. Različite jedinice i čete imale su prepoznatljive i jedinstvene udarce bubnjeva koje su samo oni prepoznavali. Sredinom 19. vijeka, škotska vojska je počela da uvodi gajde u svoje jedinice.

Tokom predkolumbovskog ratovanja, poznato je da su Astečki narodi koristili bubnjeve za slanje signala ratnicima koji su se borili. Nahuatl riječ za bubanj je grubo prevedena kao huehuetl.Aguilar-Moreno, Manuel. (2006). [Handbook to Life In the Aztec World]

Rgveda, jedan od najstarijih religijskih spisa na svijetu, sadrži nekoliko referenci na upotrebu Dundhubija (ratnog bubnja). Arija plemena krenula su u bitku uz udaranje u ratni bubanj i pjevanje himne koja se pojavljuje u VI knjizi Rgvede i Atharva Vede.> Dundhuhi se smatrao svetim i zarobiti ga u borbi značilo bi poraz neprijatelja.

 Tipovi bubnjeva 

Afrika
adowa bubnjevi, fontomfrom i antumpan su s goveđom kožom, ostali od antilopine
agboba, Gana.
agwal, mali glineni bubanj Taskiwin-plesača u Velikom Atlasu. 
akuba, afrički conga-bubnjevi
allun, berbersko pleme Šleh (Chleuhs) u Maroku
ashiko, pleme Yoruba u Nigeriji 
atamo, u Etiopiji, udara se prstima ili dlanovima
atsimevu, veliki ganski bubanj
attougblan, veliki stojeći bubanj u Obali Slonovače
atumpan, pleme Ashanti, Gana
atumpani, veliki bubanj u Gani.
bada, bubanj od velike tikve u Maliju i Obali Bjelokosti. 
bafoko, zapadnoafrički bubanj od kalabase (tikve), prekriven kozjom kožom
bara, bubanj od tikve iz Obale Bjelokosti
Batá-bubnjevi
batar, Somalija
belamentengo, najmanji Mandinka bubanj
belengo, drugi najmanji bubanj Mandinka
blekete, Gana
bougarabou
brekete, Gana, s kozjom kožom
djembe
dondo (kalengu)
dondon (don-don), Ganaga. zove se i dun-dun.
doum doum
dudumba
duff, nubijski bubanj
dunun, bubanj oblika bureta, s kozjim kožama na obje strane, a udara se zakrivljenim šapom. Ima ih tri veličine: kenkeni,  sangban, i najveći dununba.
dununba, najveći dunun-bubanj
egbong, drveni bubanj Igedea
Ekwe, dvotonski bubanj plemena Ibo u Nigeriji
engalabi, Uganda 
esukuti, riječ za ples i bubanj u Keniji. 
gadzo, cilindrični bubanj iz Gane s napetom antilopinom kožom Svira se s jednom rukom ili rukom i štapom. 
1 ganga, cilindrični bubanj u Gani
2 ganga, nigerijski bubanj, svira se ispod ruke. 
gome, četvrtasti bubanj od kozje kože na Karibima su ga raširili maruni s Jamajke, danas popularan i kod naroda Ga u Gani. Bubnjar sjedi na njemu i svira rukama i nogama. 
gorong talmbat, kod Wolofa u setu sabar-bubnjeva.
gorong yeguel, maleni bubanj Wolofa u setu sabar. 
gudu, maleni drveni bubanj iz Gane
gudugudu, mali drveni bubanj iz Nigerije. 
gulu, Gana
gulusago, Gana
guluzoro, Gana
igba, u Nigeriji s antilopinom kožom. 
ingoma, naziv za bubanj u Burundiju
inkiranya, veliki ceremonijalni bubanj, Burundi
iyesá, zapadna Afrika (i Kuba), set od četiri cedrova bubnja
jun-jun, Nigerija
kajiza, bubanj (Mozambik)
kanganu, Gana
kebaro (kabaro), Etiopija
kete-bubnjevi, set od 4 bubnja iz regije Ashanti u Gani
kidi, pleme Ewe
kloboto, Gana
kpanlogo, iz Gane s antilopinom kožom
kupurra, Mozambik
kurukutu, pleme Hausa iz Gane. 
kutiriba, pleme Mandinka iz Senegala i Gambije
kutirindingo, maleni Mandinka bubanj s kozjom kožom
kutiro
lambe, pleme Wolof, koristi se u setu-sabar
makuta, porijeklom od bantua
m'bal, kraća bas-verzija wolofskog n'dera
m'bung m'bung bal, kraća bas-verzija wolofskog n'dera u setu-sabar 
m'bung m'bung tungoné, kraća bas-verzija wolofskog n'dera u setu-sabar
mpuunyi, Uganda
mutchinga, Mozambik
naqqara, sjeverna Afrika
n'der, pleme Wolof, koristi se u setu-sabar u Senegalu.
negarit, Etiopija
nihumbe, Mozambik
n'koni, Mozambik
nlapa, Malagasi s Madagaskara
obonu, kraljevski ganski bubanj
obrenten, pleme Ga
odono, Gana
oge, ganski kraljevski bubanj
ogirigbo, Igede bubanj
ojamba, Gana
okpirih, drveni bubanj, pleme Igede, čini set s egbong i ubah. 
osana, Gana
osoide adaka, Gana
ota-ubah, glinena posuda za bubnjanje plemena Igede 
patenge
pletia, Gana
pretia, maleni ganski bubanj visokog tona.
sabaro, bubanj plemena Mandinka od manga ili mahagonija. 
sabar
sakara, keramički Yoruba bubanj
slaman, Gana.
sogo, Gana.
tabala, veliki bubanj sjevernoafričkih Maura učinjen od devine kože. 
tama, Zapadna Afrika
tamale, Gana
tamani, zapadna Afrika
tamboro, u Mozambiku
tbal, bubanj iz Tunisa za udaranje s dvije ruke.
tchindzomana, bubanj iz Mozambika.
tebal, bubanj naroda Sahrawi. 
tindé, alžirski ženski bubanj.
totodzi, maleni bubanj iz Gane.
twienshins, ručni bubanj iz Gane u kpanlogo-glazbi i plesovima.
udu, glineni bubanj iz Nigerije
yuka, dug cilindričan bubanj.

Šri Lanka (33 tipa, od čega deset u upotrebi, ostali poznati tek po imenu; bera ili beraya znači bubanj)
bummadiya
dakkiya
dandu beraya
davula (Sabaragamuva bubanj), za komunikativne svrhe
geta bera (magul bera)
raban (rabana)
ath raban ili Hand Rabana
bench rabana, najveći, za komunikativne svrhe
thammattama, za komunikativne svrhe
udakkiya
yak bera, poznat i kao Ruhunu Bera, Devol Bera i Ghoskaya
Bubnjwevi za komunikaciju:
ana bera, prilikom informiranja naroda o kraljevim naredbama.
mala bera, prilikom funeralnih procesija.
rana bera, vojni bubanj koji označava napad na neprijatelja. 
vada bera, se koristi prilikom odsijecanja glave kriminalcu.

Indija
bumb, u Uttar Pradeshu, u području Braj
chenda, u Kerali, udara se s dva batića
dafri, maleni bubanj, često svega nekoliko centimetara u dijametru i sa zmijskom kožom. 
damman, set bubnjeva fo i mo u Ladakhu, udaraju se šapovima damshing.
dhad, bubanj Sikha u Pandžabu
dholak, u Indiji i Pakistanu
dukka, par indijskih bubnjeva, sličan tabli
pakawaj, sjeverna Indija
pung
tabla, par indijskih bubnjeva, manji se zove tabla ili dayan a veći duggi ili bayan. 
thavil (tavil), bubanj za dvije ruke.
thimilai, bubanj iz Kerale

Indonezija
centa
dhut, veliki javanski bubanj
gendang indungna, vodeći bubanj kod Karo Bataka sa Sumatre. 
gendang anakna, bubanj pleme Karo Bataka. 
kendang, Bali.
maddalam, bubanj oblika bureta
tak, javanski bubanj
taganing, pleme Toba sa Sumatre.

Japan
byoo-daiko
chu-daiko, naziv za bubnjeve srednje veličine
dadaiko, veliki japanski bubanj
hira-daiko, plosnati bubanj
kumi-daiko, taiko bubanj
kuri-nuki-daiko, bubanj od debla 
paranku, s Okinave
odaiko (veliki bubanj)
tsuzumi, uvezen iz Azije u 7. st. (Javlja se u dvije varijante)
kotsuzumi (manji)
otsuzumi (ootsuzumi) (veći)
shime-daiko, mali bubanj

Kina. 
Bang'gu, kineski mali bubanj.
buk-bubanj, za jedan ili dva bubnjara koji ujedno i plešu. Buk je i vrsta tibetskog cimbala budističkih monaha. 
danpigu
dap, bubanjod dudovog drveta, na jednoj strani sa zategnutom kožom pitona. 
datonggu, veliki kineski bubanj
ganggu
paigu, kineski set od 7 malenih bubnjeva.
pan-ku, kineski bubanj
ratni gu (nekada zvan shuo-wen)
ta-ku, veliki kineski bubanj
tschanggo, Koreja i Kina. 
xiao gu (mali bubanj)
yaogu

Tibet

nga chen, bubanj tibetanskih monaha u dudističkim ritualima
ton dhar (damaru)

Sibir
dungur, bubanj kod Tuvinaca. 
2 dungur, bubanj ili tamburin tuvinskog šamana
tungur, sibirski bubanj

Ostatak Azije
buk, Korejski poluotok
byaw, Burma
daira, ženski afganski bubanj
dan trong, vijetnamski bubanj, malen, ali u nekoliko velićina
dayereh (Dayera), Uzbeci i Perzijanci
dhol, drevni armenski bubanj
dhul, bubanj Afganaca
doira, bubanj Tadžika
Dombak, perziski bubanj, kod Turaka nazivan darbuka
dumbek, perzijski bubanj, kod Turaka poznat kao darbuka. 
Ghaval, bubanj Azera
sampho, Kambodža
schoor Thom, Kambodža
shan osi, bubanj iz Burme
skor thomm, Kambodža
zarb, drveni iranski bubanj
zirbaghali, bubanj Afganaca

Laponci
goavddis (gievrie), šamanski bubanj nåjd-šamana kod Južnih i Sjevernih Saama, čija je namjena da monotono bubnjanje nåjda dovede u stanje transa.

Amerika
atabaque, Brazil, ima ih u tri veličine najmanji le', srednji rumpito i najveći rum.
Bomba, kod Afroportorikanaca
Bombo, veliki bubanj s ovčjom kožom na hispanskom govornom području
Bombo Chilote
Bombo criollo, na kubanskim karnevalima
Bombo huilliche, čileanski Araukanci
caxambú, conga-bubanj
chico, Afrourugvajski candombe-bubanj
cuica, Brazil
cununú, u džunglama Kolumbije afričkog porijekla
huehuetl, Meksiko
itótele, srednji po veličini bubanj u setu-batá. 
iyá, najveći u setu-batá bubnjeva s Kube.
kultrun, araukanski bubanj
okónkolo, najmanji kubanski batá-bubanj
palos, Dominikanska Republika
pote, brazilski glineni bubanj 
quica, Brazil
quinto, najmanji conga-bubanj
redondo, Afrovenezuelski bubnjarski set. 
repinique, maleni samba-bubanj
repique, Afro-urugvajski candombe bubanj
segundo, drugi bubanj u kubanskom setu od tri tumbadorasa.
Skratji, veliki surinamski bubanj s cimbalom
Surdo, brazilski bubanj
tambora, bubanj iz Dominikanske Republike
tambora, veliki kolumbijski bubanj
Tambores con charchillos, peruanski bubanj
teponaztli, stari bubanj iz Meksika
tun, bubanj iz Gvatemale
tumbadora, kubanski bubanj

Jevreji i Arapi
baraban, jevrejski bubanj s cimbalom, u klezmer-glazbi
puk, klezmer-bubanj porijeklom od Aškenaza
youyou, arapski ženski bubanj
tof, jevrejski bubanj

Turska
darbuka, bubanj iz Turske, Sjeverne Afrike i srednjeg Istoka
tef

Okeanija
Ipu, havajski bubanj od jedne tikve. Vidi ipu-heke
ipu heke, bubanj od tikava kod Havajaca, svira se sjedeći na tlu.
kundu, Papua Nova Gvineja
lai, Novi Zeland
lali, Fidžijanci, laguna Beqa
pahu, Tahiti
pahu tupa'l rima, bubanj s membranom s Tahitija
pate, Cookovo otočje. 
to’ere, Tahiti

Europa
atabal, veliki baskijski bubanj u Španjolskoj i Francuskoj. 
caja, Španjolsko govorno područje
cántaro, Španjolska
daouli, grčki bubanj s kozjom kožom
def, bubanj raširen dijelovima južne Europe, osobito na Balkanu, Turskoj, Egiptu, Armeniji, Kosovu, Grčkoj. 
dumbéleki, grčki bubanj
pandeiro, bubanj ili tamburin Galjega, Portugalaca i Brazilaca. 
pandero, veliki bubanj Španjolaca i Hispanoamerikanaca
pandero cuadrado, španjolski četvrtasti bubanj
panderoa, baskijski bubanj
Rommelpot, švedski bubanj 
scorriu, bubanj sardinskih razbojnika s membranom od pseće kože.
tamboril, španjolski bubanj
tapan, bubanj Bugara i Makedonaca.

 Također pogledajte 
 Bubnjevi

 Reference 

 Literatura 










 "Музички инструменти 2" - Соња Крстић, Владимир Церић, Београд, 2014.
 "The Everything ROCK DRUMS BOOK" - Eric Starr










Kategorija:Udarački instrumenti