Mustafa Busuladžić

Mustafa Busuladžić (1. april 1914 – 29. juni 1945) bio je pisac i prevodilac, pripadnik nacionalističkog i panislamskog pokreta Mladi muslimani, antikomunist i antisemitist.

Podržavao je ideologiju nacističke Njemačke i Ustaškog pokreta; u svojim pisanim djelima i esejima u novinama Osvit zagovarao је ustašku ideologiju i podupirao progon Jevreja u Sarajevu. Istovremeno je radio i kao voditelj na radiostanici Rim u fašističkoj Italiji. Osim maternjeg bosanskog jezika govorio je i arapski, turski, njemački i francuski.

 Biografija 
 Obrazovanje 
Rođen je 1. aprila 1914. godine u Gorici kod Trebinja, od oca Smaila i majke Emine. Mekteb i osnovnu školu pohađao je u rodnom mjestu nakon čega odlazi u Travnik gdje se upisuje u Elči Ibrahim-pašinu medresu. Poslije jedne ili dvije godine provedene u travničkoj medresi, prebacuje se na dalje školovanje u Gazi Husrev-begovu medresu u Sarajevu gdje i maturira 1936. godine. Kao učenik medrese objavljivao je svoje tekstove u Islamskom glasu, Novom Beharu, Obzoru, Svijesti, El-Hidaji, Glasniku VIS-a, Našoj domovini, Kalendaru Hrvata i drugim publikacijama.

Nakon završene medrese upisao se na Višu islamsku šerijatsku školu u Sarajevu gdje je diplomirao 1941. godine. Iza toga proveo je dvije godine u Rimu na postdiplomskom studiju iz orijentalistike. Tada je bio saradnik italijanskih časopisa Mondo Arabo i Oriente Moderno. U Rimu je radio kao prevodilac vijesti i spiker na radiostanici. Bio je zaposlen u Sarajevu kao profesor u Šerijatskoj gimnaziji, a honorarno je radio u Ženskoj medresi, Realnoj gimnaziji i Srednjoj tehničkoj školi. Pored prosvjetnog i pedagoškog rada mnogo je pisao i prevodio.

U vrijeme kada su Mladi muslimani djelovali kao podružnica El-Hidaje, koja je od 1941. godine bila organizacija islamskog svećenstva Nezavisne Države Hrvatske Mustafa Busuladžić je u Sarajevu bio njihov zvanični predsjednik (poslije Kasima Dobrače, a na prijedlog Mehmeda Handžića). Mustafa Busuladžić je bio jedan od muslimanskih pisaca u Bosni i Hercegovini, a iz njegovog opusa izdvaja se brošura Muslimani u Sovjetskoj Rusiji u kojoj je opisao teško stanje muslimana u Ruskom carstvu koje se još više pogoršalo nakon dolaska boljševika na vlast.

 Djelovanje u Drugom svjetskom ratu 
U svojim tekstovima i govorima izjednačavao je partizane i četnike te je pozivao 1944. muslimane u SS i druge kolaboracione jedinice na prostoru Nezavisne Države Hrvatske iako su u tim godinama partizani izbacili četnike iz Višegrada i Foče i u zaštitu stavili muslimansko stanovništvo. U to vrijeme  Sarajevo je puno muslimana iz istočne Bosne koji su izbjegli pred četničkim pokoljima, a na pitanje isljedenika je li mu poznata "pozadina klanja u Višegradu i na koji način je došlo do toga" odgovorio "Nije mi bila poznata". Na pitanje zašto je i dalje govorio protiv NOB-a odgovorio je "Ja sam saznao tek kasnije da su partizani izbacili četnike iz Višegrada".

 Suđenje 
S obzirom na to da je Mustafa bio jedan od protivnika komunizma što je potvrdio i objavljivanjem djela o muslimanima u bivšem SSSR-u, nova vlast ga je ubrzo uhapsila i prebacila u vojni zatvor. Nakon oslobođenja Sarajeva i dolaskom komunista na vlast, uhapšen je polovinom aprila 1945, a suđeno mu je pred vojnim sudom 22-23. maja u tadašnjoj Osman-pašinoj kasarni. Optužen je kao suradnik okupatora, zbog suradnje sa jeruzalemskim muftijom i članom SS-a al-Husseinija, te zato što je bio nastavnik u školi imama SS divizije. Kao dokazni materijal tužilac je priložio antikomunističku brošuru "Muslimani u sovjetskoj Rusiji", kopiju protusrpskog pisma Mehmeda Handžića koje je preveo i predao al-Husseiniju, kopiju pisma koju je predao muftiji zbog zarobljenika zatvorenih u Zagrebu, članak Naša tolerancija objavljen u Osvitu, u kom ukazuje da su Židovi zajednički neprijatelji Arapa, muslimana i kršćana, te pozdravno pismo, napisano 11. maja 1941 na svečanoj sjednici El-Hidaje upućeno poglavniku NDH Anti Paveliću, podpredsjedniku vlade Nezavisne Države Hrvatske Osmanbegu Kulenoviću, doglavniku i ministru za bogoštovlje i nastavu Mili Budaku i doglavniku Ademagi Mešiću, te antisrpski govor koji je pročitan pred Carevom džamijom u Sarajevu. Vojni ga je sud skupa s Atifom Hadžikadićem, tadašnjim gradonačelnikom osudio na smrt strijeljanjem. Strijeljanje je izvršeno noću u sarajevskom naselju Velešići.

 Pogledi 

 Prema Jevrejima 
U svojim osvrtima objavljenih u Osvitu nakon progona Židova u Sarajevu napisao je:

 Prema ženama 
U časopisu El-Hidaje u tekstu Kult golotinje napisao je:

 Ideologija 
Tarik Haverić u svojoj knjizi Kritika bosanskog uma ocjenjuje Busuladžićeve tekstove kao pune stereotipa prema Srbima i Jevrejima, ženama muslimankama, te da je u svojim tekstovima hvalio fašizam. Osim toga, u svojoj knjizi obrazlaže da Busuladžić nije bio ideološki neutralan u svojim tekstovima koje je pisao od 1942. do 1945.  

 Naslijeđe i kontroverze 
Danas jedna ulica u sarajevskom naselju Breka na Koševu nosi njegovo ime. Ulica je prije nosila ime narodnog heroja SFRJ Fuada Midžića. Zastupnički dom Parlamenta BiH usvojio je 11. januara 2021. godine poslaničku inicijativu zastupnika Naše stranke Damira Arnauta u kojoj se traži od općina i gradova u Bosni i Hercegovini zamijene nacistički i fašistički nazivi ulica, škola i drugih javnih površina. U inicijativi je pored ostalih spomenut i Busuladžić.

Osnovnoj školi Dobroševići u općini Novi Grad 26.  oktobra 2016. promijenjeno je ime u Javna ustanova Osnovna škola "Mustafa Busuladžić", što je manjim dijelom izazvalo negodovanje među zastupnicima Skupštine Novog Grada, zbog Busuladžićevog podržavanja ustaškog pokreta, antisemitizma i izjava o Židovima gdje ističe "židovski duh špekulacije, podvaljivanja, nabijanja cijena i lihvarenja" i veličanju nacionalsocijalizma za vrijeme Drugog svjetskog rata.

Marta 2018. godine Skupština Kantona Sarajevo je donijela odluku o promjeni naziva škole na prijašnje ime "OŠ Dobroševići". Dio medija je kritikovao takvu odluku jer nije uvažila stav Instituta za histroiju koji je 2016. podržao promjenu imena.

Husnija Kamberović smatra da je promjena imena osnovne škole pokazatelj revizionističkog talasa koji se nazire u bosanskohercegovačkoj historiografiji. U Sarajevu i dalje postoji nekoliko ulica koji nose imena bivših pristalica Nezavisne Države Hrvatske, među kojima je jedna ulica Mustafe Busuladžića koja se nalazi u sjevernom dijelu općine Centar.
 Bibliografija 
 Muslimani u Evropi - izabrani spisi, Sejtarija, 1997.
 Muslimani u Rusiji, 1997.

 Napomene 

 Izvori 





 Reference 

Kategorija:Rođeni 1914.
Kategorija:Umrli 1945.
Kategorija:Bošnjaci
Kategorija:Biografije, Trebinje
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Pripadnici Mladih muslimana