Spol

Spol je biološka osobina koja određuje da li organizam koji se spolno razmnožava proizvodi muške ili ženske gamete. Tokom spolnog razmnožavanja, muška i ženska gameta se spajaju u zigotu, koja se razvija u potomstvo koje nasljeđuje osobine od svakog roditelja. Po konvenciji, organizmi koji proizvode manje, pokretljivije gamete (spermatozoide) nazivaju se muškima, dok se organizmi koji proizvode veće, nepokretne gamete (jajne ćelije) nazivaju ženskim. Organizam koji proizvodi oba tipa gameta je hermafrodit.

Kod nehermafroditskih vrsta, spol pojedinca se određuje kroz jedan od nekoliko bioloških sistema za određivanje spola. Većina vrsta sisara ima XY sistem određivanja spola, gdje mužjak obično nosi X i Y hromozom (XY), a ženka obično nosi dva X hromozoma (XX). Drugi sistemi hromozomskog određivanja pola kod životinja uključuju ZW sistem kod ptica i XO sistem kod nekih insekata. Različiti ekološki sistemi uključuju određivanje spola ovisno o temperaturi kod gmizavaca i rakova.

Mužjak i ženka neke vrste mogu biti fizički slični (seksualni monomorfizam) ili imati fizičke razlike (seksualni dimorfizam). Kod spolno dimorfnih vrsta, uključujući većinu ptica i sisara, spol jedinke se obično identificira posmatranjem seksualnih karakteristika te jedinke. Seksualni odabir ili izbor partnera može ubrzati evoluciju razlika među spolovima.

Izrazi mužjak i ženka obično se ne primjenjuju na spolno nediferencirane vrste kod kojih su jedinke izomorfne (izgledaju isto) i gamete su izogamne (ne razlikuju se po veličini i obliku), kao što je zelena alga Ulva lactuca. Neke vrste funkcionalnih razlika između jedinki, kao što su gljive, mogu se nazvati tipovima parenja.

 Spolna reprodukcija 

Spolna reprodukcija, u kojoj dvije individue proizvode potomstvo koje posjeduje odabir genetskih osobina svakog roditelja, isključivo je za eukariote. Genetske osobine su kodirane u dezoksiribonukleinskoj kiselini (DNK) hromosoma. Ćelija eukariota ima skup uparenih homolognih hromozoma, po jedan od svakog roditelja, a ovaj dvohromozomski stadij naziva se "diploid". Tokom seksualne reprodukcije, diploidni organizam proizvodi specijalizovane haploidne polne ćelije nazvane gamete putem mejoze, od kojih svaka ima jedan set hromozoma. Mejoza uključuje fazu genetičke rekombinacije putem kromosomskog ukrštanja, u kojoj se regije DNK razmjenjuju između parova hromozoma koji se podudaraju, kako bi se formirali novi hromozomi, svaki sa novom kombinacijom gena roditelja. Zatim se hromozomi odvajaju u pojedinačne skupove u gametama. Kada se gamete spoje tokom oplodnje, nastala zigota ima polovinu genetskog materijala majke i polovinu oca. Kombinacija kromosomskog ukrštanja i oplodnje, spajajući dva pojedinačna seta hromozoma zajedno kako bi se napravio novi diploidni zigot, rezultira novim organizmom koji sadrži različit skup genetskih osobina svakog roditelja.

Kod životinja se haploidni stadij javlja samo u gametama, polnim ćelijama koje se spajaju u zigotu koja se razvija direktno u novi diploidni organizam. U biljnoj vrsti, diploidni organizam mejozom proizvodi vrstu haploidne spore koja je sposobna podvrgnuti ponovljenoj diobi stanica kako bi proizvela višećelijski haploidni organizam. U oba slučaja, gamete mogu biti spolja slične (izogamija) kao u zelenoj algi Ulva ili mogu biti različite po veličini i drugim aspektima (anizogamija). Razlika u veličini najveća je u oogamiji, vrsti anizogamije u kojoj se mala, pokretna gameta kombinuje sa mnogo većom, nepomičnom gametom.

U anisogamskim organizmima, po konvenciji, veća gameta (nazvana jajna ćelija) se smatra ženskom, dok se manja gameta (nazvana spermatozoid ili ćelija sperme) smatra muškom. Individua koja proizvodi velike gamete je ženska, a ona koja proizvodi male gamete je muška. Pojedinac koji proizvodi oba tipa gameta je hermafrodit. Kod nekih vrsta, hermafrodit se može sam oploditi i proizvesti potomstvo.

 Spolni sistemi 
Spolni sistem je raspodjela muških i ženskih funkcija po organizmima u vrsti.

 Životinje 
Otprilike 95% životinjskih vrsta ima odvojene muške i ženske individue i kaže se da su gonohorične. Oko 5% životinjskih vrsta su hermafroditi. Ovaj nizak postotak se djelimično može pripisati velikom broju vrsta insekata, kod kojih nema hermafroditizma. Oko 99% kralježnjaka su gonohori, a preostalih 1% koji su hermafroditi su gotovo sve ribe.

 Biljke 
Većina biljaka je dvospolna, ili hermafroditi (sa prašnicima i tučkom u istom cvijetu) ili jednospolni. Kod dvodomnih vrsta muški i ženski spol se nalaze na odvojenim biljkama. Oko 5% cvjetnica je dvodomno, što je rezultat čak 5000 neovisnih podrijetla. Dioecija je uobičajena kod golosjemenjača, u kojima je oko 65% vrsta dvodomno, ali većina četinara je jednodomna.

 Omjer spolova 
Omjer spolova je omjer mužjaka i ženki u populaciji. Kao što je objašnjeno Fisherovim principom, iz evolucijskih razloga to je obično oko 1:1 kod vrsta koje se razmnožavaju spolno. Međutim, mnoge vrste odstupaju od ravnomjernog omjera spolova, bilo periodično ili trajno. Primjeri uključuju partenogene vrste, organizme koji se periodično pare kao što su lisne uši, neke eusocijalne ose, pčele, mravi i termiti.

Omjer spolova kod čovjeka je od posebnog interesa za antropologe i demografe. U ljudskim društvima, omjer polova pri rođenju može biti značajno izobličen faktorima kao što su starost majke pri rođenju i spolno selektivni abortus i čedomorstvo. Izloženost pesticidima i drugim zagađivačima okoliša također može biti značajan faktor koji doprinosi. Od 2024, globalni odnos spolova pri rođenju procjenjuje se na 107 dječaka na 100 djevojčica (1.000 dječaka na 934 djevojčice). (2023 estimates) Do punoljetstva, odnos spolova se obrće, sa 81 starijim muškarcem na svakih 100 starijih žena; u svim uzrastima, globalna populacija je skoro izbalansirana, sa 101 muškarcem na svakih 100 žena.

 Spolnost 
Riječ spolnost označava ukupnost pojava vezanih uz spol i spolni nagon.

 Spol i rod 
Dok se u običnom govoru termini pol i rod često koriste naizmjenično, u savremenoj društvenoj nauci značajno je razlikovanje između spola (engleski: sex) i roda (engleski: gender), koje potiče iz feminizma. Načelno, riječ spol koristi se, u primjeni na ljudsku vrstu, za sve one različite osobine koje su biološki i nasljedno uzrokovane, dok se rod obično odnosi ili na društvene uloge koje su tipično povezane sa polom osobe (rodna uloga) ili na ličnu identifikaciju vlastitog spola na osnovu njihovog osobnog osjećaja za to (rodni identitet).Prince, Virginia. 2005. "Sex vs. Gender." International Journal of Transgenderism. 8(4). Većina savremenih društvenih naučnika, bihevioralnih naučnika i biologa, mnogi pravni sistemi i vladina tela i međuvladine agencije kao što je SZO prave razliku između roda i pola. Rod označava one razlikovne osobine koje su društveno uzrokovane. Složene diskusije se vode o tome gdje jedno prestaje, a drugo počinje; feministička politologinja Carole Pateman u knjizi Spolni ugovor posve negira smisaonost te razlike.

Iz ovog razlikovanja proizlazi pojam rodne studije (gender studies) koji se u Bosni i Hercegovini još nije udomaćio, ali u svijetu je priznata disciplina unutar društvenih nauka.

U engleskom se na razliku ukazuje korištenjem termina "male" i "female" za oznaku spola, te "man" i "woman" za oznaku roda. U bosanskom, u tom smislu se koriste termini "muško" i "žensko" za spol (i za druga živa bića), odnosno "muškarac" i "žena" za rod (samo za čovjeka).

 Također pogledajte 
 Seksualnost
 Seksologija

 Reference 

 Dodatna literatura 


  N.B.: One of many books by this pioneering authority on aspects of human sexuality.




 Vanjski linkovi 

Kategorija:Seksualnost
Kategorija:Sociologija