Grčka mitologija

Grčka mitologija sastoji se od legendi (mitova) o bogovima i herojima, a korijen joj je u vjerovanju starih Grka. Grčki bogovi izgledali su kao ljudi, imali vrline i mane kao ljudi, razlikovali su se po tome što su bili besmrtni, više-manje neranjivi i sposobni postati nevidljivi i putovati brzinom svjetlosti, a živjeli su na Olimpu. Teogoniju ili postanak bogova opisivali su mnogi izvori, a najpoznatije je Hesiodovo djelo Teogonija. Prema orfičkim misterijama iz Haosa prvo proizlazi Nikta.

Stari Grci su među svojim piscima imali tumače mitova: Teagen, Metrodor, Stesimbrot i Herodor. Dešavalo se da su starogrčki dramaturzi i pjesnici ponekad mijenjali sadržaj mita radi ostvarivanja neke poruke. Primjer takvog postupka se može pronaći kod Pindara kad je umjesto klasičnog mita o Tantalovoj gozbi gdje Pelop izgubio svoje pleća i dobio nova od slonove kosti izmijenjeno da je Pelop sa njom rođen. Praksu izmjene mitova radi odgoja mladeži zagovara i Sokrat u drugoj knjizi  Platonove Države.

 Primordijalni bogovi 

Haos je ništavilo iz kojeg prva bića dolaze u postojanje te se ta prva bića, Haosova djeca. Ona su:
 Ereb - vječna tama, nastaje iz Haosa.
 Nikta – tamna noć (prema drugim izvorima nastala je iz spajanja Haosa sa Erebom).
 Eter - vječno svjetlo (čisti zrak neba koji dišu bogovi).
 Hemera - svijetli dan.
 Eros - spajatelj, prema Hesiodu je on prvi koji je nastao jer je morala postajati moć, snaga koja će garantirati spajanje svemira. Bog odgovoran za požudu, ljubav i seks, također je štovan kao očinsko božanstvo. Jedan od koncepata Erosa u grčkoj misli jest taj da je Eros prastaro božanstvo koje utjelovljuje ne samo snagu erotske ljubavi nego također i kreativni poriv uvijek stvarajuće prirode, prvorođeno svjetlo koje je došlo u postojanje i uređenje svih stvari u svemiru. U eluzijanskim misterijama slavljen je kao Protagonus – prvorođeni.
 Geja – Majka Zemlja, kasniji oblik preindoeuropske Velike Majke koja potječe iz razdoblja neolita.
 Tartar – božanstvo i mjesto u podzemlju (još dublje od Hada). U drevnim orfičkim misterijama Tartar je također i neograničena prvopostojeća "stvar" iz koje nastaju svjetlost i svemir.
 Uran - zvjezdano nebo.
 Pont - more.

 Titani, Kiklopi i Hekatonhiri 
mini|desno|Eros
mini|desno|Heba
mini|desno|Okean
mini|desno|Jupiter i Tetida
mini|desno|200 px|Melpomena i Heziod
Titani su loza Urana i Geje, prvorođeni, prva božanstva nastala parenjem, bogovi s Olimpa nastaju parenjem Titana. Prvi naraštaj:
 Feba - Kejova supruga, božica Mjeseca.
 Hiperion - bog svjetla i sunca, stvara sa suprugom Tejom boga Sunca Helija, božicu Mjeseca Selenu, boginju zore Eju
 Kej - bačen je u Giros.
 Krej - Euribijin suprug.
 Kron - Zeusov otac, Rejin suprug, postaje vladar svijeta nakon oca Urana.
 Mnemozina - majka devet Muza, zaštitnica znanosti.
 Japet - suprug nimfe Klimene, nakon poraza bačen u Tartar
 Okean - gospodar mora i najjači Titan, stvorio je rijeke, mora i nimfe.
 Reja - Hestijina, Demetrina, Herina, Hadova, Posejdonova i Zeusova majka, vlada sa suprugom Kronom, najljepša Titanida.
 Teja - Kejova supruga.
 Temida - božica pravednosti i reda, druga Zeusova supruga (nakon Metide), poznaje budućnost i omogućila je Deukalijonu i Piri da prežive veliku poplavu da bi mogli ponovno nastaniti Zemlju.
 Tetija - božica mora, Okeanova supruga, proklela je zvijezde.
Kiklopi su:
 Bront – grmljavina
 Sterop – grom
 Arger (sjajni) – snaga i moć svih zanata
Potom dolaze Hekatonhiri:
 Kot
 Briarej ili Egeon ("koza")
 Gig

 Stvaranje bogova 

Unutar grčke mitologije vidljiva su dva načina za dolazak u život:
 dijeljenje (Geja, Nikta)
 parenje (Hiperion, Zeus)

Prvobitna božanstva nastaju dijeljenjem od Haosa, no poslije Geje sva božanstva koja su nastala dijeljenjem potiču od Nikte (tamne noći).Klatt-Brazouski, Ancient Greek and Roman Mythology, 10 Također božanstva nastala dijeljenjem gotovo nikada se ne udružuju s božanstvima nastalim parenjem. Primjećuje se model reprodukcije, iz akcije dvaju bića, muškog i ženskog, u božanskom, a i u ljudskom društvu. Prvi odgovor mita na pitanje: Koji je uzrok ovome? postaje : Ovo je njegov otac i ovo je njegova majka. Nakon Haosa se pojavljuje Geja, Zemlja, koja dijeljenjem stvara Urana (zvjezdano nebo), svog sina i muža, njoj jednakog da je prekriva, te Ponta (dubine mora i planinske vrhunce).
Parenjem s Uranom nastaju Okean (svjetski okean) i Krije, te Titani.

 Spisak grčkih bogova i božica 

Zeus je s bogovima živio na Olimpu, bio je otac mnogih bogova i heroja. Iz veza bogova sa smrtnicima rođeni su polubogovi i heroji: Alkmenin i Zeusov sin odlikovao se snagom i izveo je niz junačkih pothvata. Prema priči razdvojio je stijene koje su sastavljale Evropu i Afriku, spojio Atlantski okean i Sredozemno more. Tako su nastali Heraklovi stupovi i između njih Gibraltarski prolaz. Grčki bogovi imali su sve ljudske mane i vrline: oni vole, mrze, griješe u izvanbračnim vezama, opijaju se medovinom. Na njih kao i na ljude djeluju Mojre (Srde).
 Zeus - otac mnogih bogova i junaka, gospodar neba i zemlje, groma, munje i oluje
 Hera - Zeusova sestra i žena, ljubomorna i osvetoljubiva božica
 Atena, Palada - "ratoborna", božica mudrosti, zaštitnica gradova i obrtnika, simbol umjetnosti. Prema priči nije rođena od majke “već iskoči iz glave ocu svom”!
 Artemida - Zeusova i Letina kći, božica lova, Apolonova sestra.
 Afrodita - božica ženske ljepote i ljubavi, ona je "izrasla iz morske pjene", po drugom mitu je Zeusova i Dionina kći.
 Apolon, Feb - sin Zeusa i Lete, strijelac i zaštitnik umjetnosti i muške ljepote.
 Ares - Zeusov i Herin sin, bog rata i bojne vreve, simbol hrabrosti, silovitosti i junačke snage.
 Asklepije - bog liječništva
 Amfitrita - Posejdonova žena, jedna od 50 Nerejida, Tritonova majka.
 Dioniz - bog prirode, vinove loze.
 Demetra - božica plodnosti, poučavala je ljude poljoprivredi.
 Eol - bog vjetra.
 Eros - bog ljubavi, Afroditin sin. Prikazivali su ga kao krilata dječaka s lukom i strijelama. Koga bi on pogodio svojom strijelom, taj bi usplamtio od ljubavi.
 Erinije - boginje osvete i prokletstva. Dužnost im je progoniti svakoga, ko ubije rođaka, simbol zle savjesti.
 Hermes - sin Zeusa i Plejade, bog laži, posrednik između bogova i ljudi.
 Had - bog podzemnog života.
 Hefest-bog vatre, kovač
 Heraklo - sin Zeusa i kraljice Alkmene, polubog, odlikovao se snagom, izveo je niz junačkih pothvata.
 Leta - jedna od Zeusovih žena, boginja ratara i stočara.
 Muze - kćeri Zeusa i Mnemozine, pokroviteljice znanosti i umjetnosti:
 Klio - Muza, pokroviteljica historije
 Kaliopa - epske poezije
 Uranija - astronomije
 Melpomena - tragedije
 Talija - komedije
 Terpsihora - plesa
 Polihimnija - lirske poezije, himne
 Euterpa - muzike, lirske poezije
 Erato - ljubavne poezije.
 Menade - nimfe boga vina i ljubavi.
 Mojre - božice životne sudbine i usuda, suđenice, kćeri Noći ili Temide i Zeusa. Kloto prede nit života, Laheza baca ždrijeb i dodjeluje sudbinu, Atropa presijeca nit života.
 Morfej - bog sna.
 Posejdon - bog mora, vode, vladar potresa.
 Pan - bog šuma, njiva, zaštitnik stada i pastira, provodi veseo i bezbrižan život, osobito na visovima i gorskim vrhuncima.
 Perzefona - Demetrina kći, oteo ju Had da mu bude žena. U podzemlju u jesen i zimu, a u proljeće i ljeto s majkom na zemlji da bi Zemlja bila plodna.
 Temida- boginja pravde
 Tantal - jedini od ljudi koji je bio prihvaćen za stolom bogova.
 Tanatos - bog smrti, sin Noći i brat Sna.
 Ourea

 Reference