Žena

Žena je odraslo ljudsko biće ženskog spola.  Odrastanje žene period je u životu svake žene iz kojega ona prelazi iz djevojčice u odraslu osobu, barem na tjelesni način. Žena taj period započinje menstruacijom. Izraz žena može se koristiti općenito u bilo kojem dobu njenog života, ili konkretnije kada se želi naznačiti dob i razlučiti je od mlade žene, djevojke ili cure. U današnjem vremenu, izraz djevojka se također koristi i za neudanu ženu. U nekim oblicima izraz djevojka se može odnositi i na odraslu ženu u svakodnevnim situacijama (kao npr. djevojačka večer) i među starijim ženama. Osim već navedenih izraza, u širokoj upotrebi je i riječ ženstvenost, što označava žensku osobu s karakterističnim ženskim ponašanjem.

Žene nasljeđuju par X hromosoma, po jedan od svakog roditelja, i sposobne su za trudnoću i rađanje od puberteta do menopauze. Općenito, spolna diferencijacija ženskog fetusa je vođena nedostatkom prisutnog ili funkcionalnog SRY-gena na bilo kojem od odgovarajućih polnih hromozoma. Žensku anatomiju od muške anatomije razlikuje ženski reproduktivni sistem, koji uključuje jajnike, jajovode, matericu, vaginu i vulvu. Potpuno razvijena žena općenito ima širu karlicu, šire bokove i veće grudi od odraslog muškarca. Žene imaju znatno manje dlaka na licu i tijelu, imaju veći sastav tjelesne masti i u prosjeku su niže i manje mišićave od muškaraca.

Kroz ljudsku historiju, tradicionalne rodne uloge često su definisale i ograničavale aktivnosti i mogućnosti žena; mnoge religijske doktrine propisuju određena pravila za žene. Sa ograničenjima koja su popustila tokom 20. vijeka u mnogim društvima, žene su dobile pristup karijerama koje nisu tradicionalno imale te mogućnost da nastave visoko obrazovanje. Nasilje nad ženama, bilo u porodici ili u zajednici, ima dugu historiju i prvenstveno ga čine muškarci. Nekim ženama su uskraćena reproduktivna prava. Pokreti i ideologije feminizma imaju zajednički cilj postizanje rodne ravnopravnosti.

Trans žene imaju rodni identitet koji nije u skladu s njihovim muškim spolom pri rođenju, dok interseksualne žene mogu imati spolne karakteristike koje se ne uklapaju u tipične pojmove ženske biologije. U socijalnim naukama postoji polje Rodnih studija koje se bave analiziranjem rodnog identiteta i rodne zastupljenosti.

 Biologija 

 Genetičke karakteristike 
Uobičajeno, ćelije žena sadrže dva X hromosoma, dok ćelije muškaraca imaju X i Y hromosom. Tokom ranog fetalnog razvoja, svi embrioni imaju fenotipske ženske genitalije sve do 6. ili 7. sedmice, kada se gonade muškog embriona diferenciraju u testise zbog djelovanja SRY gena na Y hromozomu. Polna diferencijacija se odvija kod žena na način koji je nezavisan od gonadnih hormona. Budući da ljudi nasljeđuju mitohondrijsku DNK samo od majčine jajne stanice, genealoški istraživači mogu pratiti majčinu lozu daleko u prošlost.

 Hormonske karakteristike, menstruacija i menopauza 
Ženski pubertet pokreće tjelesne promjene koje omogućavaju seksualnu reprodukciju putem oplodnje. Kao odgovor na hemijske signale iz hipofize, jajnici luče hormone koji stimulišu sazrijevanje tijela, uključujući povećanje visine i težine, rast dlaka na tijelu, razvoj grudi i menarhu (početak menstruacije).

Većina djevojčica prolazi kroz menarhu između 12-13 godina  i tada su sposobne zatruditi i roditi djecu. Trudnoća općenito zahtijeva unutrašnju oplodnju jajnih stanica spermom, bilo seksualnim odnosom ili umjetnom oplodnjom, iako in vitro oplodnja omogućava oplodnju izvan ljudskog tijela. Ljudi su slični drugim velikim sisavcima po tome što obično rađaju jednog potomka po trudnoći, ali su neobični po tome što su altrični u poređenju sa većinom drugih velikih sisavaca, što znači da su mladi nerazvijeni u vrijeme rođenja i zahtijevaju pomoć roditelja ili staratelja kako bi u potpunosti sazreli. Ponekad ljudi imaju višestruko rađanje, najčešće blizance.

Obično između 49. i 52. godine, žena dostiže menopauzu, vrijeme kada mjesečni periodi trajno prestaju i više ne mogu da rađaju. Za razliku od većine drugih sisara, ljudski životni vijek se obično produžava mnogo godina nakon menopauze. Mnoge žene postaju nane (bake) i doprinose brizi o unucima i drugim članovima porodice. Mnogi biolozi vjeruju da je produženi ljudski životni vijek evolucijski vođen odabirom srodnika, iako su predložene i druge teorije.

 Morfološke i fiziološke karakteristike 
U biološkom smislu, ženski polni organi su uključeni u reproduktivni sistem, dok su sekundarne polne karakteristike uključene u dojenje djece i privlačenje partnera. Ljudi su placentni sisari, što znači da majka nosi fetus u materici, a placenta olakšava razmjenu hranljivih materija i otpada između majke i fetusa.

Jajnici, pored svoje regulatorne funkcije proizvodnje hormona, proizvode ženske gamete zvane jajne stanice koje, kada su oplođene muškim spolnim stanicama (sperma), formiraju nove genetske jedinke. Maternica je organ s tkivom koji štiti i njeguje fetus u razvoju i mišiće koji ga izbacuju prilikom porođaja. Vagina se koristi u kopulaciji i porođaju, iako se izraz vagina često kolokvijalno i pogrešno koristi za vulvu (ili vanjske ženske genitalije), koja se sastoji od (pored vaginalnog otvora) usne, klitoris i ženska uretra. Pretpostavlja se da su mliječne žlijezde evoluirale od apokrinih žlijezda kako bi proizvele mlijeko, hranljivi sekret koji je najkarakterističnija karakteristika sisara. Kod zrelih žena, grudi su generalno istaknutije nego kod većine drugih sisara; smatra se da je ova istaknutost, koja nije neophodna za proizvodnju mlijeka, barem djelimično rezultat seksualne selekcije.

Estrogeni, koji su primarni ženski polni hormoni, imaju značajan utjecaj na oblik tijela žene. Proizvode se i kod muškaraca i kod žena, ali su njihove razine znatno veće kod žena, posebno u reproduktivnoj dobi. Osim drugih funkcija, estrogeni podstiču razvoj ženskih sekundarnih polnih karakteristika, kao što su grudi i kukovi. Kao rezultat estrogena, tokom puberteta kod djevojčica se razvijaju grudi, a bokovi im se šire. Radeći protiv estrogena, prisustvo testosterona kod pubertetskih žena inhibira razvoj grudi i podstiče razvoj mišića i dlaka na licu.

Rodna distribucija i očekivani životni vijek
Iako se djevojčice rađaju nešto rjeđe nego dječaci (omjer je oko 1:1,05), novorođene djevojčice imaju veću vjerovatnoću da dožive svoj prvi rođendan nego dječaci, a žene obično imaju duži životni vijek za šest do osam godina, iako je u nekim oblastima diskriminacija žena smanjila očekivani životni vijek žena na manje ili jednako kao kod muškaraca. Od ukupne ljudske populacije u 2015. godini, na svakih 1000 žena dolazilo je 1018 muškaraca. Razlike u očekivanom životnom vijeku dijelom su posljedica inherentnih bioloških prednosti, ali također odražavaju razlike u ponašanju između muškaraca i žena. Jaz se u nekim razvijenim zemljama u određenoj mjeri smanjuje, vjerovatno zbog povećanog pušenja među ženama i smanjenja stope kardiovaskularnih bolesti među muškarcima. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) piše da je "važno napomenuti da dodatne godine života za žene nisu uvijek dobrog zdravlja."

Zdravlje
Faktori koji posebno utiču na zdravlje žena u odnosu na muškarce najočigledniji su kod onih koji se odnose na reprodukciju, ali su spolne razlike identificirane od molekularne do bihevioralne skale. Neke od ovih razlika su suptilne i teško objašnjive, dijelom zbog činjenice da je teško odvojiti zdravstvene efekte inherentnih bioloških faktora od uticaja okoline u kojoj postoje. Spolni hromosomi i hormoni, kao i rodno specifični stilovi života, metabolizam, funkcija imunološkog sistema i osjetljivost na faktore okoline doprinose spolnim razlikama u zdravlju na nivou fiziologije, percepcije i spoznaje. Žene mogu imati različite odgovore na lijekove i pragove za dijagnostičke parametre.

Neke bolesti prvenstveno pogađaju ili se nalaze isključivo kod žena, kao što su lupus, rak dojke, rak grlića materice ili rak jajnika. Medicinska praksa koja se bavi ženskom reprodukcijom i reproduktivnim organima naziva se ginekologija („nauka o ženama“).R .Porter (1991), reviews Ornella Moscucci, The science of women: gynaecology and gender in England, 1800-1929, Cambridge History of Medicine, Cambridge University Press, 1990, 8vo, pp. x, 278 pristupljeno 7. 3. 2021

Smrtnost majki
Svjetska zdravstvena organizacija definiše smrtnost majki ili smrt majke kao „smrt žene tokom trudnoće ili unutar 42 dana od prekida trudnoće, bez obzira na trajanje i mjesto trudnoće, iz bilo kojeg uzroka povezanog ili pogoršanog trudnoćom ili njenim vođenjem ali ne iz slučajnih ili slučajnih uzroka." 2008. godine, napominjući da svake godine više od 500.000 žena umre od komplikacija trudnoće i porođaja, a najmanje sedam miliona ima ozbiljne zdravstvene probleme, dok još 50 miliona ima štetne zdravstvene posljedice nakon porođaja, Svjetska zdravstvena organizacija pozvala je na obuku babica kako bi se ojačale zdravstvene usluge majki i novorođenčadi. Kako bi podržala unapređenje vještina babica, SZO je uspostavila program obuke babica, Akcija za sigurno majčinstvo.

U 2017. godini, 94% smrtnih slučajeva majki dogodilo se u zemljama sa niskim i nižim srednjim prihodima. Otprilike 86% smrtnih slučajeva majki događa se u podsaharskoj Africi i južnoj Aziji, pri čemu na podsaharsku Afriku otpada oko 66%, a na južnu Aziju oko 20%. Glavni uzroci smrtnosti majki uključuju preeklampsiju i eklampsiju, nesiguran pobačaj, komplikacije trudnoće zbog malarije i HIV/AIDS-a, te teško krvarenje i infekcije nakon porođaja. Većina evropskih zemalja, Australija, Japan i Singapur su veoma bezbjedni u pogledu porođaja.

Godine 1990. SAD su bile na 12. mjestu od 14 razvijenih zemalja koje su analizirane i od tog vremena stope smrtnosti u svakoj zemlji su se stalno poboljšavale, dok je stopa u SAD dramatično skočila. Dok ostali analizirani 1990. pokazuju stopu smrtnosti u 2017. od manje od 10 smrtnih slučajeva na svakih 100.000 živorođenih, stopa u SAD je porasla na 26,4. Nadalje, na svaku od 700 do 900 žena koje umru u SAD svake godine tokom trudnoće ili porođaja, 70 doživi značajne komplikacije, što ukupno iznosi više od jedan posto svih porođaja.

 Također pogledajte 
 Muškarac

 Reference 

 Vanjski linkovi 
 FemBio - Notable Women International 

 Literatura 

 Chafe, William H. , The American Woman: Her Changing Social, Economic, And Political Roles, 1920–1970, Oxford University Press, 1972. 

 Routledge International Encyclopedia of Women, 4 vls., ed. by Cheris Kramarae and Dale Spender, Routledge 2000
 Women in World History : a biographical encyclopedia, 17 vls., ed. by Anne Commire, Waterford, Conn. [etc.] : Yorkin Publ. [etc.], 1999–2002
 Woman In all ages and in all countries in 10 volumes. Illustrated edition deluxe limited to 1,000 numbered copies with an index by Rénald Lévesque