Epilepsija

Epilepsija je poremećaj funkcije mozga, a predstavlja naglo pražnjenje velikog broja neurona u mozgu što dovodi do epileptičnih napada. Spada među česta oboljenja neurologiji. Na 1000 stanovnika oboli od 3 do 5 pacijenata.

 Etiologija 
Prema etiologiji možemo je podijeliti na 
 simptomsku
 idiopatsku

Simptomatska epilepsija podrazumjeva onu vrstu epilepsije koja se javlja kao simptom poznatog poremećaja u mozgu. Najčešći poznati uzroci epilepsije su: povrede glave, krvarenja u mozgu, moždani udar, apscesi, bakterijski i virusni encefalitis, hirurške opercije na mozgu, komplikacije prilikom poroda ili rođenja, alkohol, tumori.

Idiopatska epilepsija je epilepsija nepoznatog uzroka.

 Podjela 
Prema kliničkoj slici epilepsiju djelimo na 
 generaliziranu epilepsiju
 parcijalnu epilepsiju

Kod generalizirane epilepsije razlikujemo dvije vrste epileptičnih napada:
 veliki napad ili grand mal i 
 mali napad odnosno pti mal

 Veliki napad 
Očituje se naglim gubitkom svijesti. Prilikom pada, usljed gubljenja svijesti vrlo često dođe do povreda glave. Napad se sastoji od dvije faze: klonična i tonična faza. U toničnoj, početnoj fazi, koja traje dvadesetak do tridesetak sekundi bolesnik ima zgrčene polusavijene ruke i ispružene noge, ne diše, i postaje cijanozan u licu.

Poslije toga prelazi u klonusnu fazu, u kojoj bolesnik ponovo počinje disati, pojavljuje se pjena na ustima koja može biti i krvava zbog ugriza na jeziku koji je vrlo čest, zatim se javljaju trzaji koji su simetrični i sinhroni. U ovoj fazi može doći i do popuštanja sfinktera te se bolesnik vrlo često nekontrolisano pomokri, a rjeđe defecira. Ova faza traje nekoliko minuta. Po završetku napada, bolesnik ima amneziju za period napada, osjeća se iscrpljeno i pospano.

 Mali napad 
Ova vrsta epileptičnog napada može se javiti samostalno ili u kombinaciji sa ostalim oblicima epileptičnih manifestacija. Ova vrsta napada se očituje kao kratkotrajni prekid kontinuiteta svijesti. Najčešće djeluje kao da se bolesnik zagledao u jednu tačku, a u rjeđem broju slučajeva može automatski nastaviti započetu radnju. Poslije malog napada, bolesnik ne osjeća umor, i nastavlja sa prethodno započetom radnjom kao da se ništa nije dogodilo. Kao i kod velikog napada bolesnik se ne sjeća vremena kada je imao napad.

 Parcijalna 
Parcijalni epilepsijski napad nastaje pražnjenjem nervnih ćelija u ograničenom djelu kore velikog mozga. Parcijalna epilepsija ima dvije vrste napada: motorni napadi i senzitivni napadi. Poseban vid epilepsije su Psihomotorna i Temporalna epilepsija.

 Dijagnosticiranje 

Iako je nedovljan za sigurno dijagnosticiranje EEG ima veoma značajnu ulogu u postavljanju dijagnoze. Pored detaljnog neurološkog pregleda i EEG-a neohodno je i uzeti detaljnu anamnezu bolesnika.

 Također pogledajte 
 Etoksizolamid
 Neurorazvojni poremećaji
 Pikolepsija
 Generalizirana epilepsija
 Dječija epilepsija

 Vanjski linkovi 

 Udruženje oboljelih od epilepsije Kanton Sarajevo
 Pliva

Kategorija:Bolesti
Kategorija:Medicina
Kategorija:Neurologija
Kategorija:Epilepsija
Kategorija:Poremećaji koji uzrokuju napade
Kategorija:Neurološki poremećaji kod djece