Aymara

Glavna plemena 

Plemena koja su pripadala Aymarama u kolonijalno doba bila su:
Cabana-Condes, Peru.
Cana (pl. Canas). -u departmanu Cuzco, rijeke Tinta y Ayaviri, kečuanizirani. 
Canchi, nestali, u dolini valle del Vilcanota (Cuzco).
Canta, Peru.
Cara-caras, Bolivija.
Caranga, provincija Oruro (Bolivija), ríjeka Desaguadero, lago Coipasa;
Carumas, Peru.
Charca, Bolivija. provincia Oruro, sjeveroistočno od lago Poopó. Grad Sucre utemeljen je oko 1539. na mjestu sela Charca Indijanaca. Preživjele su mnoge crkve iz kolonijalnog perioda. 1809. tu se zbio bolivijski ustanak protiv Španaca. 
Chichas, Bolivija.
Chumbivilcas, Peru, (departman Cuzco).
Colla, njihov dijalekt je nestao, kečuanizirani  su, živjeli su na  río Ramis (Cuzco).
Collagua, río Colea, departaman Arequipa (Perú).
Collahuaya. Oni su možda grupa Puquina, vidi.
Condes, Peru.
Cotabambas, Peru.
Larecaja.- jezik La Paz (Bolivija),
Lipes, Bolivija.
Lucanas, Peru.
Lupaca, lago Titicaca,
Omasuyo (Umasuya), Bolivija, provincija  La Paz, istočno od  lago Titicaca.
Pacajes, Bolivija.
Pacasa, río Desaguadero i  lago Callapa, provincija La Paz.
Paria.- jezik, Bolivija.
Parinacochas, Peru.
Quillaca, Quilacas-Asanaques, Bolivija. Oruro, jugoistočno od jezera  Poopó.
Sicasica, jezik, Bolivija.
Soras, Bolivija. postoji i grupa Soras u Peruu, ne pripadaju Aymarama. 
Soropalca.- jezik, Potosí (Bolivia),
Ubina, Peru, río Tambo, departaman Arequipa.
Yanahuaras, Peru.
Yauyos, Peru.
Danas porodicu Aymara zastupaju grupe Kawki i Aymara
Aymaraes, Peru.
Cauqui (Kawkis) i Jaqi. – sela Tupe (Jaqi), Cachuy (Kawki) i Huantan, departaman Yauyos (Perú); Kawki su uveliko hispanizirani, ipak još možda desetak osoba govori ovaj jezik.
Brinton i  Loukotka porodici uključuju sljedeće jezike i dijalekte: canas, canchis, carangas, charcas, collas ili collaguas (dva su plemena i dva jezika), lupacas, pacasas i quillaguas, u području  Cuzca, jezera Titicaca i rijeke Huallaga. Pripadaju joj također i larecaja, colla, collagua, chumbivilca, ubina, omasuyo, soropalca, boliviano i cauqui.

 Život i običaji 
mini|desno|175p|Pripadnica ovog naroda se moli
Aymare su zemljoradnici i uzgajivači lama. Krompir je njihova najvažnija uzgojna biljka. Postoji preko 200 imenovanih varijanti, većinom priređuju smrznute osušene kriške krompira poznate kao chuñu. Uzgajaju 10 varijanti Oxalis tuberose i 5 Ullucus tuberosusa, 6 vrsta  kukuruza (Zea mais). Stada lama i alpaka posao su za žene i djecu. Lame se koriste za nošenje tereta, njihovo meso rijetko se jelo, tada kao 'charqui' ('jerky'). Alpaka se držala zbog fine vune od koje Aymare proizvode vlastitu odjeću. Muškarce ovih Indijanaca lahko prepoznajemo po kapama sa poklopcima za uši.
Ribarstvo je također prisutno kod Aymara. Oni izrađuju plovila poznata kao 'balsa' izrađena od trske-totora iz kojih love ribu, služe se dubinskim mrežama, mrežama na povlačenje i ogradama u vodi, u koju riba treba prvo ući.

Kuće Aymara su jedno-prostorne, 2,5 sa 3 metra, u blizini vrata uvijek se nalazi peć od gline. 
Socijalna jedinica je muškarac sa svojom braćom, njihovim ženema i neudanim kćerima ,to su takozvane 'proširene obitelji'. Patrilinearni 'ayllu', u španskom prijevodu 'comunidad', politička je jedinica koja se sastoji od više proširenih obitelji. Oni su vlasnici zemljišta.

 Historija 
Prethodno su Aymare dok nisu došli pod vlast države Inca 1430., bili organizovani u više nezavisnih država, svaka je govorila vlastitim dijalektom. Glavne su im države bile Colla i Lupaca. Nakon osvajanja, zemlja Aymara postaje dio carstva  Inca. Špansko osvajanje počinje 1535., njime dolaze i dominikanski i isusovački franjevci i počinje pokrštavanje Indijanaca. Indijanska pobuna počinje 1780. i tokom nje su ubili brojne Špance. Pobuna traje sve do proklamacije peruanske nezavisnosti od Španije, to jest 1821. 
Aymare prolaze više stadija akulturacije, prvu pod vlasti Inca, drugu pod španskom vlasti, i na kraju onu doba modernizacije. Tragovi ovih akulturacija vide se u savremenim Aymarama koji su od svake ponešto sačuvali. To se vidi u njihovoj religija, oni su katolici ali su sačuvali i vjeru u šamane i duhove. Njihova odjeća kopija je ranih španskih kolonijalnih modela. Nepovjerenje prema bijelcima ostalo je do danas, drže se na distanci.

 Aymara danas 
Aymara danas žive u Boliviji i Peruu, i nešto u Čileu, čine uglavnom ruralno stanovništvo. Tri su glavne grupe Aymara (Aymaraes), Kawki i Jaqi koji govore jezikom jaqaru, ovi posljednji, barem što se tiče jezika gotovo su nestali. Svih zajedno ima ih preko 2,000,000.

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Minnesota State University

Kategorija:Quechumaran
Kategorija:Bolivija
Kategorija:Peru