Padobranstvo

Historija padobranstva 
mini|desno|150p|Padobranac
Padobranstvo kao koncept započinje još u 15. stoljeću kada je Leonardo da Vinci nacrtao prvi koncept padobrana u obliku piramide. Prvi uspješni padobranski skok zabilježen je 1797. godine u Parizu, kada je Francuz André-Jacques Garnerin skočio padobranom s balona s visine od oko 1000 metara.

Početkom 20. stoljeća padobranstvo postaje praktično sredstvo za spašavanje pilota. Tokom Prvog svjetskog rata usavršeni su prvi padobrani namijenjeni pilotima. Moderni padobran izumio je Leslie Irvin 1919. godine, što je omogućilo sigurnije skokove s većih visina.

Počeci padobranstva u Bosni i Hercegovini vezani su za vojnu upotrebu, prvenstveno za spašavanje pilota. Godine 1926. donesen je propis o obaveznom nošenju padobrana u avijaciji. Prvi padobrani nabavljeni su tipa "Blanquier", a uskoro su iz SAD-a nabavljeni moderniji padobrani marke "Irvin".

Prvi skok na teritoriji Jugoslavije izveo je francuski padobranac Bernaze u Beogradu 1925. godine. Prvi Jugosloven koji je skočio padobranom na tlu Jugoslavije bio je potporučnik izviđač-letač Dragutin Dolanski, 2. septembra 1926. godine na aerodromu u Novom Sadu, padobranom tipa "Blanquier" s visine 650 metara iz aviona tipa "Anrio".

Tokom Drugog svjetskog rata padobranstvo se intenzivno koristilo u vojnim operacijama širom svijeta, što je dodatno potaknulo razvoj tehnologije i metoda treninga.

 Padobranska oprema 
Osnovna oprema svakog padobranca sastoji se od:
 Glavnog padobrana – obično pravougaonog oblika koji pruža upravljivost.
 Rezervnog padobrana – za slučaj kvara glavnog padobrana.
 Automatskog aktivatora (AAD) – uređaj koji automatski aktivira rezervni padobran na određenoj visini ako padobranac nije aktivirao glavni padobran.
 Kombinezona, kacige, visinomjera i naočala – sigurnosna i dodatna oprema koja povećava zaštitu.

Tehnologija padobranske opreme značajno je napredovala posljednjih decenija, uvodeći nove materijale poput najlona, Kevlara i Spektre, koji pružaju veću čvrstoću i pouzdanost.

 Padobranski sportovi i discipline 
Postoji više disciplina u padobranstvu:
 Precizno slijetanje – skokovi sa ciljem preciznog prizemljenja.
 Formacijski skokovi (FS) – skakači formiraju unaprijed određene oblike tokom slobodnog pada.
 Canopy piloting – upravljanje padobranom velike brzine i preciznosti.
 Freefly – slobodni pad u različitim položajima tijela (glava prema dolje, sjedeći položaj).
 BASE jumping – skokovi sa nepokretnih objekata poput zgrada, antena, mostova.
 Wingsuiting – skokovi u specijalnim odijelima koji omogućavaju horizontalno kretanje.

 Sigurnost i trening 
Padobranski trening obuhvata teorijsku obuku, vježbe na tlu, simulacije i prve skokove uz instruktora. Sigurnosni protokoli uključuju redovne provjere opreme, precizno planiranje skokova i striktno poštivanje meteoroloških uvjeta. Prema statistikama Američke padobranske asocijacije (USPA), stopa ozbiljnih nesreća manja je od 1 na 100.000 skokova, što padobranstvo čini relativno sigurnim sportom uz pridržavanje svih sigurnosnih pravila.

 Padobranstvo u Bosni i Hercegovini 
U BiH postoji nekoliko aktivnih padobranskih klubova, među kojima su najpoznatiji Aero klub Sarajevo, Aero klub Prijedor i Aero klub Tuzla. Najčešće lokacije za skokove su aerodromi Visoko, Prijedor (Urije) i Ciljuge (Živinice). Godine 2014. bosanskohercegovački padobranci postavili su nacionalni rekord formacije od 16 padobranaca u slobodnom padu. Redovno se održavaju državni šampionati u disciplini preciznog slijetanja i formacijskih skokova.

 Primjena padobranstva 
Padobranstvo ima široku primjenu:
 Vojna primjena – desantne jedinice i specijalne operacije.
 Spasilačke misije – gašenje požara iz zraka, evakuacija i humanitarna pomoć.
 Rekreativno padobranstvo – sportska i adrenalinska aktivnost dostupna široj javnosti.
 Naučna istraživanja – proučavanje aerodinamike, meteoroloških uvjeta i psihofizioloških reakcija ljudskog tijela.

 Literatura 



 Vanjski linkovi 

 Profesionalci: Dr Mirko Đorđević - instruktor padobranstva, RTS
 Boris Vukadinović - instruktor padobranstva, RTS
 Obaranje rekorda starog 22 godine (2014), Blic TV
 Metaj, Ernad. "Iz invalidskih kolica pomjera ljudske granice", Oslobođenje, 2017.

Kategorija:Sport