Bosanska mišjakinjica

Bosanska mišjakinjica (() (G. Beck) K.  Maly − sinonimi: Alsine bosniaca G.  Beck i  A.  rostrata   Murb., non  Pers.) − je endemska biljka Istočnih Dinarida iz porodice Caryophyllaceae (karanfili).Šilić Č. (1990): Endemične biljke, 3. izdanje. Svjetlost, Sarajevo,  . 
Opis
Bosanska mišjakinjica je višegodisnja biljka sa rahlim do  gustim  busenjem, visoka oko 15–30 cm.  Stabljike su joj brojne, obično uspravne, rijetko  ustajuće ili  polegle. Pri osnovi si manje - više odrvenile, a pri dnu razgranate, gole  ili čkinjasto dlakave, sa  brojnim sterilnim lisna­tim izdancima. Listovi su joj linearno lancetasti ili­ linearno  koncasti ili šilasti. Priliježu uz stabljiku, a dugi su oko 5-8 (-10) mm, a pri  osnovi  prošireni i treplja­sti. Imaju kožast obod i  3  jasno  izražena nerva.

Cvast je rahlo cimasta i zbijena, sa po više  cvjetova. 
Cvjeta od maja do jula. Peteljke cvijeta su gole ili dla­kave.  Čašični  listići  su usko   lancetasti, bijeli, dugi  3–4 mm. Goli su ili kratko  dlakavi, dugačko ušiljeni, sa  zelenom prugom koja  po  sredini  ima bjeličasti  nerv. Krunica je bijela, a latice kraće od čašice ili jednake dužine. Izduženo su jajasti, a u osnovi  5 spoljnih prašnika su  valjkasto produžene i  rascijepljene žlijezde pa izgleda da ih je 10. Brakteje su linearno  lancetaste, ve­ćinom  kraće ili jednake sa cvjetnim peteljkama.http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/kew-2370888?ref=tpl1 The Plant List (2013). Version 1.1.http://www.theplantlist.org/  (pristupljeno 5. juli 2014.)

Plod čahura je jajoliko  valjkasta, dvostruko kraća  od čašice. Sjemenke  su sitne, svijetlosmeđe, duge  0,8–1 mm, a široke 0,5-0,8 mm, bodljasto bradavičaste.
Ekologija i rasprostranjenje
Bosanska mišjakinjica raste na krečnjačkim i ser­pentinskim kamenjarama i suhim  kamenjarskim pašnjacima, glavninom u pojasu subalpske vegeta­cije pojasu. Izrazito je heliofitna vrsta.http://www.sarajevo-sume.ba/bs/index2.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=2&Itemid=77 

Endem je Jugoistočnih Dinarida (Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Srbija)
goslavija, sjev.  Albanija).

Locus classicus je u Bosni: na  sti­jenama   oko  Sarajeva (Beck, G.  1898).
Reference

Također pogledajte
Endem
Endemizam
Bosanskohercegovački endemi

 Vanjski linkovi 
 http://www.catalogueoflife.org/col/details/species/id/16880324  catalogueoflife.org

Kategorija:Caryophyllaceae
Kategorija:Bosanskohercegovački endemi
Kategorija:Karanfili