Zeus

Zeus ili Zevs (grč. N Ζεύς, Zeús; G Διός, Díos) vrhovni je starogrčki bog, vladar Olimpa, bog neba i grmljavine. Njegova žena ujedno je i njegova sestra Hera, ali je imao mnogo potomaka s ostalim božicama i smrtnicama. Zeusov pandan u rimskoj mitologiji je Jupiter, a u egipatskoj Amon. Njegova mitologija i moći su slične, iako ne identične, onima iz indoevropskih božanstava kao što su Jupiter, Perkun, Perun, Indra, Dijus i Zojz. Entry: "Dyaus"

 Etimologija 
Zeusovo grčko ime povezano je s ie. korijenom *dey- = svijetliti, odnosno *dyēws = danje nebo. U nominativu je njegov oblik Ζεύς πατερ, a u genitivu se Zeús mijenja u Διός. To se povezuje s glavnim bogom Indoevropljana - *dyēws ph2tēr = božanski otac.Robert S. P. Beekes, Etymological Dictionary of Greek, Brill, 2009, str. 499. Usp. u sanskrtu dyauš pítā. Iz istog korijena dolazi i lat. ime Zeusovog pandana u rimskoj mitologiji, Jupitera: Iupiter, Iovis < stlat. Diovis, od genitiva u ie. - *dyeu-ph2tēr.

 Opis 
240 px|lijevo|mini|Zeusov hram u Olimpiji
Ljuti je gromovnik koji gađa munjama; dobri bog koji daje kišu. Njegova sveta ptica bila je zlatni orao kojeg je uvijek držao pored sebe, a često je i sam preuzimao orlovo obličje. Poput Zeusa, orao je bio simbol snage, hrabrosti i pravde. Zeusovo najdraže drvo je hrast.

Zeusovi Epiteti
 Olympios - označavalo je Zeusovo kraljevanje kao vrhovnog boga Olimpljana, a i na panhelenskom festivalu u Olimpiji.
 Panhellenios - Zeus svih Helena, posvećen mu je poznat Eakov hram u Egini.
 Xenios - zaštitnik gostoljubivosti i gostiju, spreman osvetiti se svakom ko učini nešto nažao strancu.
 Horkios - čuvar zakletvi, otkriveni bi lažljivci morali napraviti Zeusov kip, najčešće u Olimpiji.
 Agoraios - pazio je nad poslovima i samom agorom te kažnjavao nepoštene trgovce.

 Umjetnost 
Zeus je često prikazivan u grčkoj umjetnosti, kao bradati muškarac u srednjim godinama. Najveličanstveniji je njegov prikaz u Olimpiji. Često prikazuje i uz Heru, u staroj Grčkoj, a i u renesansi. Agostino Carracci je naslikao slike Jupitera i Junone, pandana Zeusa i Here.

 Kult 
Olimpija je bila središte svih onih koji su htjeli častiti svog vrhovnog boga. Ondje su se održavale i poznate Olimpijske igre. Postojao je i Zeusov oltar napravljen od pepela, od ostataka žrtvovanih životinja. Ovdje je bio i Zeusov kip u Olimpiji, jedno od sedam svjetskih čuda. Božanski kip od slonove kosti i ebanovine, bogato ukrašen zlatom i dragim kamenjem. Vjerovalo se da ga je napravio kipar Fidija, a Grci su smatrali nesretnim onog ko nije vidio taj kip. Uz njega su vezane i brojne legende.

 Rođenje 
mini|230px|Zeusova glava, bista u Britanskom muzeju.
Kron je naučio od svojih roditelja da će ga svrgnuti njegov sin, baš kao što je on to učinio svom ocu Uranu, nakon što ga je kastrirao.See Gantz, pp. 10–11; Hesiod, Theogony 159–83. Progutao je svoje potomke - Demetru, Heru, Hada, Hestiju, Rejinu i njegovu djecu, da se proročanstvo ne bi ispunilo.Gantz, str. 41; Hard 2004, p. 67–8; Grimal, s.v. Zeus, str. 467; Hesiod, Theogony 459–67. Compare with Apollodorus, 1.1.5, who gives a similar account, and Diodorus Siculus, 70.1–2, who doesn't mention Cronus' parents, but rather says that it was an oracle who gave the prophecy. Kad su se rodili Posejdon i Zeus, Reja je iznijela Geji plan da spasi svoju djecu.Hard 2004, str. 68; Gantz, p. 41; Smith, s.v. Zeus; Hesiod, Theogony 468–73. Reja je potajno rodila Zeusa na Kreti,Hard 2004, str. 74; Hesiod, Theogony 479–84. According to Hard 2004, the "otherwise unknown" Mount Aegaeon can "presumably ... be identified with one of the various mountains near Lyktos". i dala ga na čuvanje Geji, a Kronu je dala kamen umotan u povoje (poznat kao omphalos kamen), koji je on progutao nesvjestan da to nije njegovo dijete.Hansen, str. 67; Hard 2004, str. 68; Smith, s.v. Zeus; Gantz, str. 41; Hesiod, Theogony 485–91. For iconographic representations of this scene, see Louvre G 366; Clark, str. 20, figure 2.1 and Metropolitan Museum of Art 06.1021.144; LIMC 15641; Beazley Archive 214648. According to Pausanias, 9.41.6, this event occurs at Petrachus, a "crag" nearby to Chaeronea (see West 1966, str. 301 on line 485). Također je, prema nekim izvorima, progutao i kozu misleći da je Posejdon.

U nekim verzijama mita Zeusa je na Kreti odgojila koza Amalteja, a Kouretes, naoružani plesači vikali su i pljeskali da bi sakrili djetetov plač od Krona. U drugoj verziji mita, Zeusa je odgojila nimfa Adamanteja koja ga je sakrila objesivši ga na drvo užetom tako da je bio između zemlje, neba i mora kojima je vladao njegov otac Kron. Posljednja verzija mita govori da ga je odgojila njegova baka, Geja. Postoje još rjeđe priče da ga je odgojila nimfa Kinosura koju je, da bi joj zahvalio, Zeus postavio među zvijezde ili da ga je odgojila nimfa Melisa koja ga je dojila kozjim mlijekom.

 Svrgavanje Krona 
mini|230px|John Flaxman: Zeus na prijestolju, s Hermesom i Atinom<, svojom djecom, ilustracija Odiseje, 1810.
Kad je narastao, Zeus je iskoristio napitak koji mu je dala Geja i dao ga Kronu koji je tako je povratio svoje potomke u obrnutom redoslijedu: prvo kamen, zatim kozu, a potom ostale potomke.Gantz, str. 44; Hard 2004, str. 68; Hesiod, Theogony 492–7. Kamen je stavljen u pokrajinu Piton, nazvanu po istoimenom čudovištu. U drugoj verziji mita Metida je dala Kronu sredstvo za izazivanje povraćanja da bi ispljunuo svoje potomke.Hard 2004, p. 69; Gantz, str. 44; Apollodorus, 1.2.1. Treća verzija govori da je Zeus rasjekao njegov trbuh. Nakon što ih je oslobodio, Zeus je u ratu, tzv. Titanomahiji zajedno s Titanima, Gigantima, Hekatonhirima, Kiklopima i svojom braćom i sestrama svrgnuo svog oca. Nakon toga je zatvorio Titane u Tartar, sve osim Atlanta, Epimeteja, Metidu, Okeana i Prometeja. Geja je potom rodila čudovište Tifona kojim bi se osvetila za zatvorene Titane, ali je Zeus ipak pobijedio.

Naposljetku su pobijedili nakon desetljeća ratovanja te su se olimpski bogovi dogovorili i izvlačeći slamke raspodijelili vlast: Zeus je lukavstvom dobio nebo i zemlju, Posejdon more, a Had podzemni svijet.Gantz, str. 48; Hard 2004, str. 76; Brill's New Pauly, s.v. Zeus; Homer, Iliad 15.187–193; so too Apollodorus, 1.2.1; cf. Homeric Hymn to Demeter (2), 85–6.

 Zeus i Hera 
Zeusova žena je njegova sestra Hera. Zeus i Hera stalno su se sukobljavali. Uvrijeđena njegovim prijevarama, ona ga je često ponižavala na sitne spletkarske načine. Iako joj je Zeus povjeravao svoje tajne, a ponekad i prihvatao njene savjete, on joj nikada nije potpuno vjerovao, a ona je dobro znala da je u stanju da se i na nju baci munjom ako bi ga uvrijedila preko izvjesne granice. Sa Herom ima Aresa, Hefesta, Ilitiju i Hebu, ali neke verzije mita donose da je Hera tu djecu rodila sama, uglavnom zato što je bila ljubomorna jer je Zeus sam na svijet donio Atinu.

 Hieros gamos 
Hieros gamos ili "sveti brak" je slavlje vjenčanja Zeusa i Here, a slavili su ga i ljudi. Slavljeno je i u Rimu. U Atini je bio poseban mjesec za to slavlje.
mini|lijevo|Michelangelo: Leda i labud, Zeus u liku labuda, 1530.
mini|Tizian: Otmica Evrope, 1559. - 1562.
mini|Rembrandt: Otmica Ganimeda, 1635.
mini|Zeus sa štapom, na prijestolju

 Vanbračne veze 
 <center>Majka  <center>Djeca  Ananka  Mojre (Srde)
  Atropa
  Klota
  Laheza  Demetra Perzefona  Diona Afrodita Hera Ares
 Ilitija
 Hefest
 Heba Eos Ersa  Leta Apolon
 Artemida  Maja   
 Hermes  Metida Atena  Mnemozina  Muze (izvorne tri)
 Aoida
 Meleta
 Mnema
  Muze (novijih devet)
  Kaliopa
  Klio
  Erato
  Euterpa
  Melpomena
  Polihimnija
  Terpsihora
  Talija
  Uranija Selena Ersa
 Nemeja
 Pandija Talasa Afrodita  Temida Astreja
 Dika
 Hore

 <center>Majka  <center>Djeca  Egina  Eak  Alkmena  Heraklo  Antiopa Amfion
 Zet  Kalisto  Arkad  Karma  Britomart  Danaja  Perzej Elara Titija  Elektra Dardan
 Jazion  Evropa Minos
 Radamant
 Sarpedon  Eurinoma Harite(Gracije)
  Agleja
  Eufrozina
  Talija Himalija  Kronios
  Spartaios
  Kytos  Jodama Teba  Ija  Epaf Lamija ??? Laodamija Sarpedon  Leda 
 Kastor i Polideuk
 Helena Trojanska Mera Lokrus  Nioba Arg
 Pelazg  Olimpija  Aleksandar Veliki  Pluta  Tantal  Podarga Balije
 Ksant Pira Helen  Semela  Dioniz  Tajgeta  Lakedemon Talija Palici Nepoznata majka Lite Nepoznata majka Tiha Nepoznata majka  Ata

mini|lijevo|Zeus s lovorovim vijencem, 4. vijek p. n. e.

Poznate su i brojne alegorije o Zeusovoj seksualnoj naravi i njegovim djelima. Kad mu je majka Reja, predvidjevši kakve će sve nezgode izazvati njegova pohlepna priroda, zabranila da se ženi, on joj je ljutito zaprijetio da će je silovati. Ona se na to smjesta pretvorila u otrovnu zmiju, ali Zeusa ni to nije obeshrabrilo nego se i on pretvorio u mužjaka te je, savivši se oko nje u nerazrješiv čvor, ostvario svoju prijetnju.

Zeus se upuštao u brojne afere, ali se često bojao Herinih reakcija te svojim izabranicama dolazio u raznim obličjima. Evropi je došao u obličju bika, Ledi kao labud, Kalisti je došao u obličju Apolona/Artemide, Danaji, Perzejovoj majci, stigao je u obličju zlatne kiše.

Upuštao se u veze i s muškarcima, a najpoznatiji je mit o Ganimedu kojeg je u obličju orla doveo na Olimp da mu postane ljubavnikom i vinotočom. Usprkos brojnim slabostima karakterističnima za posve običnog čovjeka, Grci su ovog vrhovnog boga posvuda obožavali, posebno u Dodoni i Olimpiji. Od svih sinova najdraži mu je Heraklo kojeg je posmrtno uzvisio na Olimp kao božanstvo, a od kćeri Atena. Zeus je imao vezu s Ganimedom nakon što je njegov brat Posejdon bio zaljubljen u Pelopsa.

 Svrgavanje Zeusa 
mini|Gustave Moreau: Prometej, s orlom, Zeusovom životinjom
Zeusov otac Kron svrgnuo je svog oca Urana, a to se isto trebalo dogoditi i samom Zeusu. Eshil u svom Okovanom Prometeju donosi da je Prometej znao koja će Zeusova žena nositi dijete koje će ga svrgnuti, ali nije htio to reći. To je bio još jedan razlog njegova kažnjavanja, stoga ga je Zeus okovao za stijenu gdje mu je orao, Zeusov simbol, kljucao jetru koja bi, budući da je bio Titan, svakog dana bila obnovljena.
mini|240 px|lijevo|Zeus sa orlom, vaza u Louvreu
Ija: Pa zar je Zeusu ikad pasti s prijestolja?
Prometej: S veseljem, mislim, gledala bi zgodu tu!
Ija: A kako ne bih, kad od Zeusa trpim zla?
Prometej: Ta da je tako, prosto li je eto znat.
Ija: A ko će njemu žezlo otet kraljevsko?
Prometej: Sam sebi -- taštog srca svoga snovima.
Ija: A kako? Kaži, ako nema štete ti!
Prometej: Pirovat pir će, s kog će jednom kajat se.
Ija: Sa bićem božjim, ljudskim? Kaži, smiješ li?
Prometej: Što pitaš, s kakvim? To se kazat ne smije.
Ija: A hoće li ga žena svrgnut s pnjestola?
Prometej: Jest! Sina boljeg, nego je otac, rodit će.
Ija: A nema li mu lijeka od te kobi zle?
Prometej: Ne, - ako ovih ne riješim se okova!

 Također pogledajte 
 Jupiter (mitologija)

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Zeus u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
 Zeus u grčkoj mitologiji 

Kategorija:Olimpski bogovi
Kategorija:Mitologija