Životinje

Životinje () su višećelijski, Eukariota.McKenna, M. C., Bell, S. K. (1997). Classification of Mammals: Above the species level. New York: Columbia University Press. .Sofradžija A., Šoljan D., Hadžiselimović R. (1996): Biologija 1, Svjetlost, Sarajevo, .Kavanagh, M. (1983). A Complete Guide to Monkeys, Apes and Other Primates. New York: Viking Press. p. 18. . organizmi u biološkom carstvu Animalia. Uz nekoliko izuzetaka, životinje konzumiraju organski materijal, udišu kisik, imaju miocite i sposobne su da se kreću, mogu se razmnožavati seksualno i rasti iz šuplje sfere ćelija, blastule, tokom embrionalnog razvoja.

Do 2022. opisano je oko 2,16 miliona živih životinjskih vrsta - od kojih su oko 1,05 miliona insekti, preko 85 000 mekušci i oko 65 000 kičmenjaci. Procjenjuje se da na Zemlji postoji čak 7,77 miliona životinjskih vrsta. Dužina tijela životinja kreće se od 8,5 μm do 33,6 m. Oni imaju složenu ekologiju i interakciju jedni s drugima i svojim okruženjem, formirajući zamršene mreže hrane. Naučno proučavanje životinja je poznato kao zoologija, a proučavanje ponašanja životinja poznato je kao etologija.

Većina živih životinjskih vrsta pripada infrakingdomu Bilateria, visoko proliferativnoj kladi čiji članovi imaju bilateralno simetričan plan tijela. Postojeći bilaterijci uključuju bazalnu grupu Xenacoelomorpha, ali velika većina pripada dvije velike superfile: protostomia, koji uključuju tipove kao što su člankonošci, mekušci, pljosnati crvi, annelidi i nematode, itd; i deuterostomia, koji uključuju tri phyla bodljokožaca, poluhordate i hordate, pri čemu su potonji s kralježnjacima njegov najuspješniji podfil. Prekambrijski oblici života koji se tumače kao rane složene životinje već su bili prisutni u edijakarskoj bioti kasnog proterozoika, ali fosili primitivne spužve i drugih spekulativnih ranih životinja datirani su već u tonijsko razdoblje. Gotovo svi moderni životinjski tipovi postali su jasno utvrđeni u fosilnim zapisima kao morske vrste tokom kambrijske eksplozije, koja je počela prije oko 539 miliona godina (Mya), a većina klasa tokom ordovicijskog zračenja 485,4 miliona godina. Identificirana je 6.331 grupa gena zajedničkih za sve žive životinje; oni su možda nastali od jednog zajedničkog pretka koji je živio 650 miliona godina prije kriogenijskog perioda.

Historijski gledano, Aristotel je životinje podijelio na one s krvlju i one bez krvi. Carl von Linne je stvorio prvu hijerarhijsku biološku klasifikaciju za životinje 1758. svojom Systema Naturae, koju je Jean-Baptiste Lamarck proširio na 14 tipova do 1809. Godine 1874. Ernst Haeckel je podijelio životinjsko carstvo na višećelijske Metazoe (sada sinonim za Anima) Protozoe, jednoćelijski organizmi koji se više ne smatraju životinjama. U moderno doba, biološka klasifikacija životinja oslanja se na napredne tehnike, kao što je molekularna filogenetika, koje su efikasne u demonstriranju evolucijskih odnosa između taksona.

Ljudi koriste mnoge druge životinjske vrste za hranu (uključujući meso, jaja i mliječne proizvode), za materijale (kao što su koža, krzno i vuna), kao kućne ljubimce i kao radne životinje za transport i usluge. Pas, prva pripitomljena životinja, korišten je u lovu, sigurnosti i ratovanju, kao i konji, golubovi i ptice grabljivice, dok se druge kopnene i vodene životinje love radi sporta, trofeja ili zarade. Životinje koje nisu ljudi također su važan kulturni element ljudske evolucije, jer se pojavljuju u pećinskoj umjetnosti i totemima od najranijih vremena, a često su zastupljene u mitologiji, religiji, umjetnosti, književnosti, heraldici, politici i sportu.

 Porijeklo i fosilni tragovi
Preovladava uvjerenje da životinje vode porijeklo od eukariotskih bičara. Najbliži živući srodnici tih oblika su hoanoflagelati, čija  morfologija podsjeća na hoanocite nekih spužvi (ćelije koje im pokrivaju unutrašnju površinu). Molekulsko-biološka istraživanja svrstavaju životinje u nadgrupu živog svijeta pod nazivom Opisthokonta, u koji spadaju i hoanoflagelati, gljive i nekolicina malenih parazitskih protista. Hoanoflagelati su dobili naziv po pozadinskoj poziciji biča (u tvorevini koja liči na kragnu), u pokretljivim ćelijama, što se također javlja i kod spermatozoida većine sisara, dok većina ostalih eukariota ima anteriorni bič.

Prvi fosili koji su vjerovatno ostaci životinja javljaju se u formaciji Trezona u Južnoj Australiji.http://www.nature.com/ngeo/journal/vaop/ncurrent/full/ngeo934.html. Smatra se da su to bili  rane spužve. Pronađeni su u stijenama koje su datirane na oko 665 miliona godina.

Naredni  mogući najstariji fosil životinja potiče iz kraja prekambrija, prije oko 610 miliona godina, a spada u tzv. edijakarijsku biotu. Međutim, vrlo ih je teško dovesti u vezu sa kasnijim fosilima. Neki od njih možda predstavljaju pretke današnjih oblika životinja, ali su možda i odvojene grupe, pa, ako se to potvrdi, uopće i ne spadaju u životinje.

Osim njih, preci najpoznatijih koljena životinjskog carstva javljaju se više ili manje u isto vreme tokom kambrija, prije oko 542 miliona godina. Još uvek je predmet rasprava da li taj događaj, koji se naziva kambrijskom eksplozijom, predstavlja brzu divergenciju među različitim grupama ili promenu uslova u staništu zbog kojih su se njihovi ostaci lakše fosilizirali.

Neki paleontolozi smatraju da su se životinje pojavile mnogo prije kambrijske eksplozije biodiverziteta, moguće čak i prije milijardu godina.Campbell N. A., Reece J. B. (2005): Biology, 7th Ed. Pearson, Benjamin Cummings, . Fosilizirani tragovi, poput otisaka tijela i jazbina, iz ere tonija ukazuju na prisustvo triploblastulnih crva, sličnih metazoama, približno iste veličine (širine oko 5 mm) i kompleksnosti kao gliste. Početkom  ovog geološkog perioda, prije oko milijardu godina, došlo je do smanjenja diverziteta stromatolita, što može ukazivati na pojavu životinja koje su se njima hranile, budući da im je, nakon permsko-trijaskog i ordovicijsko-silurskog izumiranja diverzitet također porastao. Međutim, otkriće tragova koji su vrlo slični onima iz današnjih stijena, stvara nalaz ostataka ogromnog jednoćelijskog protista Gromia sphaerica, koji  baca sumnju u njihov status dokaza rane evolucije životinja.http://www.biology.duke.edu/johnsenlab/pdfs/pubs/sea%20grapes%202008.pdf.https://web.archive.org/web/20081216211211/http://www.biology.duke.edu/johnsenlab/pdfs/pubs/sea%20grapes%202008.pdf.http://www.msnbc.msn.com/id/27827279/ .

Procjenjuje se da je izumrlo čak 99,9% svih životinja koje su ikada postojale.http://www.bbc.co.uk/lastchancetosee/sites/about/extinction.shtml The thing about extinction.
 Osobenosti 
Životinje su živa bića, koja svoju energiju ne dobijaju fotosintezom nego se hrane drugim životinjskim ili biljnim organizmima a za disanje treba im kisik. Većina životinja je pokretna i ima čula. Prirodno-naučno gledano i čovjeka treba smatrati životinjom. Biologija ponašanja je pokazala, da životinje na višem stepenu razvoja koriste komplicirane uzorke ponašanja i određene znakove koje nazivamo i govor životinja (glasanjem, mimikom, i sl.). Pored čovjeka, i neke životinje pokazuju, bar u naznakama, sposobnost apstraktnog mišljenja. Međutim, osim čovjeka nije poznata ni jedna životinjska vrsta koja bi mogla stvoriti "visoko razvijenu" kulturu. Razlikovanje koje u većini jezika postoji između čovjeka i životinje, naučno gledano, nije održiva. Životinje se najčešće poistovjećuju sa višećelijskim organizmima, međutim tu se u zadnje vrijeme pojavljuje čitav niz raznih teorija, i vjerovatno će potrajati još neko vrijeme dok se razjasne i općenito prihvate mišljena o čitavom nizu, po navedenoj definiciji, graničnih slučajeva.Hutchins M. (2003): Grzimek's animal life encyclopedia, 2nd ed. Gale, Detroit: Gale, .Cresswell J. (2010): The Oxford dictionary of word origins, 2nd edition.  Oxford University Press, New York, .

 Životinje i čovjek 
Ljudska vrsta (Homo sapiens) također pripada carstvu Animalia, iz kojeg ga izdvajaju samo dostignuća kulture, u najširem smislu riječi.

Od najranijih vremena čovjek životinje poštuje, klanja im se, bori se s njima i drži ih kao korisne ili domaće.

Prema uzajamnom odnosu, čovjek životinje dijeli na:

 domaće životinje
 divlje životinje
 svete životinje
 korisne životinje (stoka, životinje za vuču, životinje za klanje)
 štetočine

Prema primitvnim uvjerenjima nekih istočnih naroda, svete životinje mogu biti žive inkarnacije životinja-bogova, koje su, primjerice u Starom Egiptu, vjerovatno bile poštovane. Tokom ritualnih postupaka životinje mogu služiti i kao žrtve.

 Klasifikacija 
Prema savremenim shvatanjima životinje su jedan od carstava eukariota. Obično se djele na tri podcarstva: Mesozoa, Parazoa i Eumetazoa koja obuhvataju 39 tipova – koljena. Najveći broj vrsta spada u zglavkare (Arthropoda). Napomena: Među prvim zagradama je broj poznatih subhijerarhijskih kategorija, a među drugima: broj opisanih vrsta.http://globalspecies.org/ntaxa/109518  Global Species.
Koljeno Acanthocephala (946). 
Razred: Archiacanthocephala (168);
Eoacanthocephala (167);
Palaeacanthocephala (611)
Koljeno Annelida (13,245). Razred: 
Clitellata (1,562); 
Polychaeta (11,683)
Koljeno Arthropoda (883,570). Razred: 
Arachnida (61,624); 
Branchiopoda (613):
Cephalocarida (12); 
Chilopoda (centipede) (3,138); 
Collembola (1); 
Diplopoda (millipede) (9,601); 
Diplura (1); 
Entognatha (2,837); 
Insecta (776,088); 
Malacostraca (20,962);
Maxillopoda (5,184); 
Merostomata (4);
neoznačeno (Symphyla; (83); 
Ostracoda (1,718);
Pauropoda (415);
Pycnogonida (1,264);
Remipedia (25)
 Koljeno Brachiopoda (411). Razred: 
Craniata (c) (19); 
Lingulata (24); 
neoznačeno (16; Thecideida); 
Rhynchonellata (352)
Koljeno Bryozoa (5,673). Razred: 
Gymnolaemata (4,929) 
Phylactolaemata (69)
Stenolaemata (675)
Koljeno Chaetognatha (178). Razred: 
neoznačeno (178), 
red (neoznačeno 178). 
Porodice: Bathybelosidae (1); Eukrohniidae (56); Krohnitelldae (1); Krohnittellidae (2); Krohnittidae (3); Pterokrohniidae (1); Pterosagittidae (1); Sagittidae (87); Spadellidae (25); Torquatoridae (1)
Koljeno Chordata (64,210). Razred:
Actinopterygii (30,426)
Amphibia (amphibians) (6,440)
Appendicularia () (65)
Ascidiacea (ascidians and sessile tunicates) (2,251) 
Aves (birds) (9,963)  
Cephalaspidomorphi (lampreys) (43)  
Cephalochordata (lancelets) (33)
Elasmobranchii (sharks and rays) (1,128)
Holocephali (chimaeras) (49)
Mammalia (mammals) (4,998) 
Myxini (hagfishes) (77)
Reptilia (reptiles) (8,655) 
Sarcopterygii (lobe-finned fishes and terrestrial vertebrates) (8)  
Thaliacea (pelagic tunicates) (74)
Koljeno Cnidaria (9,912). Razred: 
Anthozoa (anemones and corals) (5,936)   (28)   (1)
Cubozoa (sea wasps or box jellyfish) (36)
Hydrozoa (hydralike animals, hydroids, and hydrozoans) (3,698)   (3)
Scyphozoa (cup animals and jellyfishes) (194)   (1)
Staurozoa (48)
Koljeno Ctenophora (166). razred:
Nuda (23)
Tentaculata (143)   (1)
Koljeno Cycliophora (2). Razred:
Eucycliophora (2)
Koljeno Echinodermata () (4,615). Razred:
Asteroidea (1,913)
Crinoidea (74)
Echinoidea (184)
Holothuroidea (290)
Ophiuroidea (2,153)
Somasteroidea (1)
Koljeno Echiura (179). razred: 
neoznačeno (179)
Red. Neoznačeno (179). Porodice: Bonelliidae (78); Echiuridae (95); neoznačeno {2, rodovi Binoraphorus (1) Sactosoma (1)}; Urechidae (4)
Koljeno Gastrotricha (716). Razred: 
neoznačeno (716)
Red. Chaetonotida (Gastrotrichs) (454); Macrodasyda (262)
Koljeno Gnathostomulida (98). Razred:
Neoznačeno (98)
Red. Bursovaginoidea (70); Filospermoidea () (28)
Koljeno Hemichordata (106). Razred:
Enteropneusta (81)
Pterobranchia (25)
Koljeno Kamptozoa (171). Razred:  (171)
Neoznačeno (171)
Red: neoznačeno  (171).
Porodice: Barentsiidae (Invert) (25); Loxokalypodidae (Invert) (2); Loxosomatidae (Invert) (124); Pedicellinidae (Invert) (20)
Koljeno Kinorhyncha (157). 
Razred, Neoznačeno (157)
Red: Cyclorhagida (91); Homalorhagida (66)
Koljeno Loricifera (22)
Razred, neoznačeno 22
Red: Nanaloricida (22)
Porodcice: Nanaloricidae (6); Pliciloricidae (16)
Koljeno Micrognathozoa (1)
Razred, neoznačen (1)
Red: Limnognathida (1)
Porodica: Limnognathiidae (1)
Rod: Limnognathia (1)
Vrsta: Limnognathia maerski
Koljeno Mollusca (mekušci) (14,227) 
razred: Aplacophora (66)
razred: Bivalvia (bivalves and clams) (2,340)   (77)   (17)
razred: Cephalopoda (octopuses and squids) (739)
razred: Gastropoda (gastropods, slugs, and snails) (9,630)   (79)   (11)
razred: Monoplacophora (Molluscs) (29)
razred: Polyplacophora (Chitons/coat-of-mail snails) (907)
razred: Scaphopoda (tusk shells) (516)
Koljeno Myxozoa (40) 
razred Myxosporea (40)  
Red: Bipolarina (1); Bivalvulida (33); Myxosporida (6) 
Koljeno Nematoda (3,457) 
Razred: Adenophorea (2,685); Secernentea (772) 
Koljeno Nematomorpha () (238)
Koljeno Nemertea (Vrpčari) (1,332)
razred: Anopla (571); Enopla () (698); neoznačeno (63; Porodica (1): Arhynchonemertidae (1); Rodovi (62): Ascaris (1); Borlasia (9); Carinella (1); Cephalonema (1); Chloraima (1); Cosmocephala (1); Eupolia (3); Fasciola (1); Gordius (8); Hallezia (1); Hyalonemertes (1); Lobilabrum (1); Loxorrhochma (1); Meckelia (4); Nareda (1); Nemertes (7); Omatoplea (1); Ommatoplea (1); Planaria (2); Polia (3); Polystemma (1); Prostoma (6); Scotia (1); Serpentaria (1); Stimpsonia (1); Vermiculus (3)
Koljeno Onychophora () (167) 
razred: neoznačeno (167) 
Red: neoznačeno (167) 
Porodica: Peripatidae (Peripatatus) (66); Peripatopsidae (Peripatatus) (101)
Koljeno Orthonectida (24)
Razred: neoznačeno (24)
Red. neoznačeno (24)
Porodica: Pelmatosphaeridae (Invert) (1); Rhopaluridae (Invert) (23)
Koljeno Phoronida () (10)
Razred: neoznačeno (10)
Red. neoznačeno (10)
Porodica: neoznačeno (10)
Rodovi: Phoronis (7); Phoronopsis (3)
Koljeno Placozoa (1)
razred: neoznačen (1)
red: neoznačen (1)
Porodica: Trichoplacidae (1)
Rod (1) Trichoplax (1)
Vrsta: Trichoplax adhaerens
Koljeno Platyhelminthes (3,322)
Razred: Acoela (380); Archoophora (5); Cestoda (Trakavice) (52); Nemertodermatida (8); Neoophora (65); Trematoda () (1,643); Turbellaria (1,169)
Koljeno Porifera (8,122)
Razred: Calcarea (669); Demospongiae () (6,889); Hexactinellida () (562); neoznačeno (2; Rodovi Ceratella 1, Placodictyum, 1)
Koljeno Priapulida (19)
Razred: neoznačeno (19)
Red: neoznačeno (19)
Porodica: Chaetostephanidae (2); Priapulidae (priapulids) (9); Tubuluchidae (8)
Koljeno Rhombozoa (89)
Razred: neoznačeno (89)
Red. neoznačeno (89)
Porodica: Conocyemidae () (5); Dicyemidae () (83); Kantharellidae (1)
Koljeno Rotifera (r) (1,994)
Razred: Eurotatoria (1,991); Pararotatoria (3)
Koljeno Sipuncula () (206)
Razred: Phascolosomatidea (70); Sipunculidea (136)
Koljeno Tardigrada () (1,018)
Razred: Eutardigrada (628); Heterotardigrada (389); Mesotardigrada (1)
Koljeno Xenoturbellida (2)
Razred: neoznačeno (2)
Red: neoznačeno (2)
Porodica (2). Xenoturbellidae (2)
Rod: Xenoturbella (2)
Vrste. Xenoturbella bocki, Xenoturbella westbladi.Campbell N. A. (1990): Biology. 2nd Ed. Benjamin/Cummings Pub. Co., .Behringer R. R. et al., Eds(2008): Emerging model organisms: a laboratory manual, Volume 1 (illustrated Ed.). Cold Spring Harbor Laboratory Press, .Hall B. K., Hallgrímsson B., Strickberger M. W. (2008): Strickberger's evolution: the integration of genes, organisms and populations. Jones & Bartlett Learning, .Hamilton G.: Kingdoms of life – Animals (Enhanced eBook). Lorenz Educational Press, .

Broj postojećih vrsta 
Životinje se mogu podijeliti u dvije široke skupine: 
kičmenjaci (životinje sa kičmom) i 
beskičmenjaci (životinje bez kičme).

Polovina svih opisanih vrsta kičmenjaka su ribe, a  tri četvrtine svih opisanih vrsta beskičmenjaka su insekti. U sljedećoj su tableli navedeni broj opisanih postojećih vrsta za svaku glavnu  podgrupa životinja, prema procijenama za Crvene liste ugroženih vrsta, 2014.The World Conservation Union (2014): IUCN Crvena lista ugroženih vrsta, 2014.3. Pregled: Statistika globalno ugroženih vrsta.Table 1: Numbers of threatened species by major groups of organisms (1996–2014).


 Grupa SlikaSubgrupa Procjena broja opisanih vrstaKičmenjaci 140px  Ribe 32.900 140px  Vodozemci 7.302 140px  Gmizavci 10.038 140px  Ptice 10.425 140px  Sisari 5,513Ukupni broj  vrsta kičmenjaka: 66.178Beskičmenjaci 140px  Insekti 1,000.000 140px  Mehkušci 85.000 140px Rakovi 47.000 140px  Korali 2.000 140px Pauci 102.248 140px  Baršunasti crvi 165 140px Potkovičasti rakovi 4   Ostale 68.658Ukupni broj vrsta beskičmenjaka: 1,305.075Ukupni broj svih vrsta životinja: 1,371.253

Preko  95% opisanih životinjskih vrsta su beskičmenjaci.

 Također pogledajte 
 Fauna
 Zoologija
 Bioantropologija

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Tree of Life Project
 [http://animaldiversity.org/ Animal Diversity Web] – University of Michigan's database of animals, showing taxonomic classification, images, and other information.
 ARKive – multimedia database of worldwide endangered/protected species and common species of UK.
 The Animal Kingdom
 Getting a Leg Up on Land Scientific American Magazine (December 2005 Issue) – About the evolution of four-limbed animals from fish.
 Luketa Stefan: Carstvo životinja , BioNet škola, 2009.
 Trifunović Snežana: Klasifikacija životinja , BioNet škola, 2009.
 Holt Jack: Kingdom Animalia, Taxa of Life, 2009.

Kategorija:Životinje
Kategorija:Naučna klasifikacija