Međimurska županija

Međimurska županija, također poznata kao Međimurje, je županija na krajnjem sjeveru Hrvatske omeđeno rijekama Murom i Dravom. Zapadni dio dotiče obronke Alpa dok su središnji i istočni dio ravničarski (Panonske nizije). Županija graniči s državama Mađarskom i Slovenijom dok je veoma blizu treća država, Austrija.

Međimurje je počašćeno nadimkom Hortus Croatiae ("Vrt Hrvatske" ili "Bašča Hrvatske"). Neslužbeni grb kraja su ptica grlica i cvijet  ljubičica (u dijalektu poznata kao - fijolica). Po Međimurju je ime dobila jedna hrvatska autohtona pasmina konja, koja je nekad bila rasprostranjena po mnogim područjima Habsburške Monarhije.

 Historija 

Prva ljudska naselja u ovom području mogu se pronaći u periodu mlađeg  kamenog doba, prije otprilike 7 000 godina. Nije lahko identifikovati etničku strukturu ljudi iz tih perioda tako da o nalazištu iz neolita (Ferenčica) u blizini Preloga, postoji samo legenda koja spominje loše, nasilne ljude. U periodu željeznog doba, plemena se mogu identifikovati kao Kelti i Panoni kasnije porobljeni od legija Rimljana. Iz rimskog perioda najznačajniji lokalitet je minicipij Halikan, koji se nalazio na mjestu današnjeg Svetog Martina na Muri.

Sa prvim vijekom nove ere Međimurje je spomenuto u spisima geografa  Strabon a kao Insula intra Dravam et Muram, (ostrvo između Drave i Mure). Danas centar, Čakovec spomenut je pod imenom Aquama ili grad sa mnogo vode, pošto se mjesto nalazilo u području sa mnogo močvara i riječnih rukavaca.

Godina 1093. je godina utemeljenja Nadbiskupije u Zagrebu. Od tog doba regija je imala prisne veze sa novoosnovanim moćnim gradom, a veze sa njim su ostale do danas unatoč mnogobrojnim vanjskim i pokušajima da se one unište. Tokom 13. vijeka stvorene su lokalne jezgre nekih naselja koje poznajemo danas. Još u 1254., brzo po invazije Mongola 1242. godini stvorena je jezgra Preloga.
mini|lijevo|230px|Defile "Zrinske garde", historijske vojne jedinice, u centru Čakovca

Grad Čakovec je dobio ime po Dimitriju Čaku, koji je početku 13. vijeka podiže odbrambene zidine koje su stanovnici u 1328. godini prirodno imenovali - Čakijeva utvrda. Dekretom ispostavljenim od kralja Roberta 1333. godine, utvrđena je jezgra obznanjena kao središte važnije od ostalih mjesta. Grad je kasnije dobio kao poklon ban Stjepan I Lacković, član uticajne porodice Lacković. Brz razvoj grada počinje sredinom 16. vijeka pod porodicom Zrinski, a posebna je bila godina 1579. kada je utvrđenje, napučeno obrtnicima i trgovcima, od Jurja IV Zrinskog dobilo pravo da trguje, čime je pravno objavljena gradska struktura, te je Čakijeva utvrda postala grad.

Međimurje je bilo pod vlašću različitih sila, zona sa velikim vojnim značajem izmedu Beča i Carigrada. Najznačajnije je doba pod vlašću Zrinskih (16. i 17. vijek), vojskovođa i intelektualaca koji su kraju doprinjeli materijalno i duhovno. Nikola Zrinski (1620. - 1664.), naročito uspješan u borbi protiv Osmanskog Carstva, biva proglašen generalom Hrvatske. Nešto kasnije, njegov mlađi brat Petar Zrinski, u sukobu sa politikom habsburške Austrije, biva zatvoren, osuđen za veleizdaju i ubijen 1671. godine. Katarina Zrinski također biva zatvorena i umire 1673.

Osim vojno-strateškog položaja, područje je bilo na raskršću puteva, mjesto trgovine, izmjene roba i ideja. Golemu je štetu pričinio gradu zemljotres u 1738. Porodica Altan, koja je u to doba posjedovala grad, je mnogo radila na njegovoj obnovi, ali 1741. požar dodatno ranjava grad. Od tog doba dvorac počinje gubiti na važnosti, dok grad sa ljudima i civilnim aktivnostima počinje bivati značajniji.
mini|desno|230px|Dvorac Feštetić u selu Pribislavec

Godine 1791. posjednici Međimurja postaju grofovi Feštetići i oni upravljaju njime sve do 1923. U mjestu Pribislavec kraj Čakovca postoji dvorac koji nosi njihovo ime i podsjeća na njihovu 132 godine dugu vlast na ovom području.

Godine 1849. hrvatski ban Josip Jelačić je oslobodio kraj od Mađara koji su tu vladali od 1671. godine. 1860. kraj dobija prvu željezničku prugu, 1889. i drugu, a u 1893. uvedena je gradska električna rasvjeta.

1918. izbija ustanak protiv Mađarske vlasti, pljačkaju se ratni bogataši, državne kancelarije, trgovci i plemstvo. Mađarsko oružništvo uz pomoć vojske i mornara koji su se vraćali u Ugarsku brzo guši pobunu te počinje sa strijeljanjem kako pljačkaša tako i nedužnih ljudi, hrvatskih patriota. Pošto Srpska vojska nije htjela preći Dravu koja je bila službena linija razdvajanja, Narodno vijeće u Zagrebu je u dva navrata organizovalo protjeru Mađara iz Međimurja. Drugi ustanak pod vodstvom Slavka Kvaternika bio uspješan.

 Administrativna podjela 

Županija je podijeljen na 3 grada i 22 općine.

 Gradovi:

 Grad   Grb  Površina  Br. stanovnika  Naselja Čakovec  70px  72,58 km²  27.122  Čakovec Ivanovec Krištanovec Kuršanec Mačkovec Mihovljan Novo Selo na Dravi Novo Selo Rok Savska Ves Slemenice Šandorovec Štefanec Totovec Žiškovec Mursko Središće  70px  33,89 km²  5.855  Hlapičina Križovec Mursko Središće Peklenica Štrukovec Prelog  70px  63,66 km²  7.027  Cirkovljan Čehovec Čukovec Draškovec Hemuševec Oporovec Otok Prelog

 Općine:

 Općina  Grb  Površina  Br. stanovnika  Naselja Belica  70px  27,75 km²  2.822  Belica Gardinovec Dekanovec  70px  6,02 km²  739  Dekanovec Domašinec  70px  35,33 km²  1.923  Domašinec Turčišće Donja Dubrava  70px  19,16 km²  1.658  Donja Dubrava Donji Kraljevec  70px  36,35 km²  4.043  Donji Hrašćan Donji Kraljevec Donji Pustakovec Hodošan Palinovec Sveti Juraj u Trnju Donji Vidovec  70px  13,64 km²  1.197  Donji Vidovec Goričan  70px  21,56 km²  2.343  Goričan Gornji Mihaljevec  70px  32,15 km²  1.740  Badličan Bogdanovec Dragoslavec Breg Dragoslavec Selo Gornja Dubrava Gornji Mihaljevec Martinuševec Preseka Prhovec Tupkovec Vugrišinec Vukanovec Kotoriba  70px  26,58 km²  2.938  Kotoriba Mala Subotica  70px  34,36 km²  4.344  Držimurec Mala Subotica Palovec Piškorovec Strelec Sveti Križ  Nedelišće  70px  58,32 km²  11.017  Črečan Dunjkovec Gornji Hrašćan Gornji Kuršanec Macinec Nedelišće Parag Pretetinec Pušćine Slakovec Trnovec Orehovica  70px  28,33 km²  2.720  Orehovica Podbrest Vularija Podturen  70px  31,23 km²  3.517  Celine Ferketinec Miklavec Novakovec Podturen Sivica Pribislavec  70px  11,26 km²  2.963  Pribislavec Selnica  70px  25,01 km²  2.636  Bukovec Donji Koncovčak Donji Zebanec Gornji Zebanec Merhatovec Plešivica Praporčan Selnica Zaveščak Zebanec Selo Strahoninec  70px  8,35 km²  2.598  Strahoninec Sveta Marija  70px  23,40 km²  1.990  Donji Mihaljevec Sveta Marija Sveti Juraj na Bregu  70px  30,17 km²  4.929  Brezje Dragoslavec Frkanovec Lopatinec Mali Mihaljevec Okrugli Vrh Pleškovec Vučetinec Zasadbreg Sveti Martin na Muri  70px  25,25 km²  2.391  Brezovec Čestijanec Gornji Koncovčak Gradiščak Grkaveščak Jurovčak Jurovec Kapelščak Lapšina Marof Sveti Martin na Muri Toplice Sveti Martin Vrhovljan Žabnik Šenkovec  70px  9,18 km²  2.708  Knezovec Šenkovec Štrigova  70px  39,31 km²  2.357  Banfi Grabrovnik Jalšovec Leskovec Prekopa Robadje Stanetinec Sveti Urban Štrigova Železna Gora Vratišinec  70px  16,62 km²  1.673  Gornji Kraljevec Vratišinec

 Stanovništvo 

 Broj stanovnika po popisima- Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. 1857.  1869.  1880.  1890.  1900.  1910.  1921.  1931.  1948.  1953.  1961.  1971.  1981.  1991.  2001.  2011.  2021. 55.412  61.397  66.638  73.728  79.808  88.623  92.760  99.346  110.686  112.551  112.073  115.660  116.825  119.866  118.426  113.804  105.250


Međimurje je najgušće naseljen dio Hrvatske. Na području veličine 729.5 km2 (72 956 hektara), često intimno zvanom Međimurje malo, u 126 naselja živi 126 500 ljudi što rezultira gustoćom stanovništva od 164.2 stanovnika po km2. Najznačajniji gradovi su Čakovec, koji je centar za saobraćaj, obrazovanje, privredu, sudstvo, administrativne aktivnosti, te Prelog i Mursko Središće. Čakovec u užem gradskom okviru ima 17 500 stanovnika. Stanovništvo grada je kao i čitavog područja je etnički ogromnom većinom hrvatsko (96%) sa samo 4 posto manjina a to su Mađari, Slovenci, Albanci i Romi.

mini|desno|230px|Voćke u proljetnom cvatu u selu Vučetinec u bregovitom dijelu Međimurja
Lokalna je demografija doživjela brzu promjenu u periodu izmedu 1950. i 1975. godine kada je numerički dramatično pala veličina porodice. Prirodni priraštaj je minimalan a nacionalnom okviru, stanovništvo ima tendenciju postepenog kretanja prema području Istre i gradu Zagrebu. Sezonska radna snaga se kreće u različitim smjerovima kao što su Zagreb, Rijeka te ostala obalna područja Hrvatske. Svako veće središte ima osnovnu školu dok su u Čakovcu na raspolaganju gimnazija, druge srednje škole kao i Visoka učiteljska škola u Čakovcu (bivša Pedagoška akademija) za potrebe obrazovanja prosvjetnog kadra.

Međimurje je vijekovima bilo pod velikim uticajem, čak i sastavni dio Mađarske čija je kultura ostavila ogroman uticaj na jezik, muziku i običaje. Medimurska hiža je mjesto gdje se može probati lokalna kuhinja, čuti lokalna pjesma i vidjeti tradicionalni ples. Brojni su sportski klubovi, (njih više od 200), kao i klubovi na području planinarstva, lova, ribolova.

 Geografija 

Područje je najvećim dijelom aluvijalna ravnica između rijeka Mure i Drave. Obje rijeke poplavljaju i često mijenjaju tok. Zbog geoloških karakteristika i brojnih klizišta, Mura, koja izvire u Austriji, pomiče svoje riječno korito prema sjeveru. Izvor Drave je u Italiji. Osim podjele od drugih država, rijeka razdvaja Međimurje od druge administrativne oblasti, (Varaždinska županija) na jugu. Sredinom županije teče manja rijeka Trnava, koja sakuplja vodu iz mnogobrojnih potoka, njenih pritoka, i na kraju utiče u Muru nedaleko naselja Goričan.
mini|lijevo|230px|Rijeka Trnava teče kroz Međimurje i utiče u Muru

Najviša tačka je vrh Mohokos s 344 metara nadmorske visine, dok je ostatak područja nešto iznad 120–150 m iznad razine mora. Kraj je s vremena na vrijeme pogođen zemljotresima. Zemljotres značajne snage pogodio je ovo područje 1880., dok je onaj 1736. bio katastrofalan, uništivši Čakovec a jos teže susjedni Šenkovec.

Od obradivih površina, 35000 hektara se koristi za potrebe poljoprivrede. Korištene parcele su nažalost vrlo usitnjene (više od 21000), bez velike mogućnosti ekonomske iskoristivosti. 2759 hektara su voćnjaci, 1100 hektara vinogradi, (u brdovitom zapadu u okolini mjesta Štrigova, Lopatinec, Zasadbreg). Pašnjaci zauzimaju oko 10500 hektara kao i područje šuma od kojih je najveća Murščak između mjesta Domašinec i Donji Hrašćan. 
mini|desno|230px|Mlin (vodenica) na rijeci Muri

Istočna granica regije je kod Legrada, uz ušće Mure u Drave i gdje se ulazi u administrativnu jedinicu (Virovitičko-podravska županija). Veći gradovi u okolini su Varaždin, Koprivnica, Bjelovar, Nagykanisza, Murska Sobota, Maribor i Graz.

Klima je kontinentalna sa vrućim ljetima često popraćena olujama, te u pravilu veoma oštrim zimama.

 Privreda 

Većina industrijskih postrojenja nekada bila je bazirana na tekstilu i kompanijama kao što su Međimurska trikotaža osnovana od strane jevrejske porodice Graner, i Modeks iz Murskog Središća.

Međimurska županija je danas privredno oslonjena na mnoštvo industrijskih djelatnosti. Obuća se proizvodi u pogonima Jelen i Meiso. Metalno-preradivačka industrija je prisutna u pogonima Ferro-Preis, TMT, Tehnix dok je građevinarstvo u pogonima Tegra i  Beton. Hemijska industrija je u Meplastu u i Muraplastu. Zrinski je štamparija i izdavačka kuća sa temeljima još u 16. vijeku.

Kotoriba je poznata po nekadašnjoj kompaniji koja se bavila proizvodnjom košara, pletenog namještaja i sl. pod imenom Maltar i Drugovi. Kompanija, kasnije preimenovana Međimurjeplet je imala značajan utjecaj u lokalnoj ekonomiji tokom 20. vijeka i danas. Saobraćaj, komunikacija i trgovina sa kompanijom Trgocentar su aktivnosti čija će važnost u budućnosti rasti.

Poljoprivreda je uvijek bila od velikog značaja tako da su danas tu  Agromeđimurje, Čakovečki  Mlinovi, sa proizvodnjom i obradom žitarica te Vajda u području stočarstva i mesne industrije. I danas gotovo 6 500 ljudi ili 5.2 % službeno radi. Ratarstvo i stočarstvo) su dodatni izvor prihoda za više ljudi tako da direktno i indirektno je gotovo 12,7 % stanovništva, vezano za zemljoradnju. Ta statistika stavlja regiju po agrarnim djelatnostima iznad nacionalnog prosjeka. 
mini|desno|230px|Međimurski konj je autohtona rasa konja koja je donedavno bila na ivici izumiranja

Industrija je razvijenija u centralnom i istočnom dijelu gdje se nalaze veća mjesta sa potrebnom radnom snagom te lokalnim tržištem. Otprilike 22.000 ljudi radi, a od toga 60% u većim kompanijama. Prosječna mjesečna plata je u 2002. godini bila 2442 kune.

Sa početkom kasnih 60ih i ranih sedamdesetih godina velik je dio radno sposobnog stanovništva, oko 17.000, zaposlen u državama kao što su Austrija, Njemačka i Švicarska. Ta radna snaga bila je i ostala nosilac napretka u vidu novih iskusava, znanja i novca koji je doprinuo razvoju kraja te se danas Međimurje, u okvirima Hrvatske, smatra jednim od najrazvijenijih i najbogatijih područja.

 Transport i komunikacije 

Međimurje je jak trgovački i saobraćajni centar koji povezuje zemlje centralne Evrope (Mađarska, Austrija, Poljska, Češka) sa trgovačkim lukama i turističkim mjestima na obali. Južno, smješteni su u nizu gradski centri kao što su Varaždin, Zagreb, Karlovac, Rijeka. Kotoriba se ponosi prvom zgradom željezničke stanice, dio željezničke pruge u smjeru Budimpešta - Trst izgraden ovdje još u godini 1860. Druga je linija, u smjeru sjever-jug izgrađena u 1889. povezujući Čakovec i Mursko Središće. Mostovi povezuju rijekama odvojena područja dok su mjesta efikasno povezana gradskim i prigradskim prometom sa centralnim Čakovcem. Savremeni autoput povezuje granični prijelaz Goričan sa Mađarskom i Jadranom. Kao raskršće puteva u svim smjerovima Međimurje djeluje dinamično i otvoreno. Radio stanice, štampa, telefon i ostale moderne komunikacije omogućuju efikasan prijenos informacija te razmjenu ideja sa ostatkom svijeta.

 Prirodna bogatstva 

Hidroelektrane na Dravi opskrbljuju lokalno i šire područje Hrvatske električnom energijom, te omogućuju efikasnu kontrolu riječnog toka, irigaciju. Dvije brane sagrađene su 1982. i 1989 (161 MW). Lokalni geotermalni izvori oko mjesta Toplice Sveti Martin (Vučkovec) i Sveti Martin na Muri su nedovoljne snage da bi bili korišteni u energetske svrhe nego služe kao rekreacijeki centri. Zlato je oduvijek bilo pronalaženo u pijesku obje rijeke, ali njegova se količina ispostavila nedovoljnom za eksploataciju s obzirom na to da mu je koncentracija najčešće ne veća od 2,5-14,4 mg/m3.

Prirodni plin i nafta otkriveni su u ovim krajevima 1856. u Selnica i Peklenica. Ime posljednjeg zapravo ima korijen od riječi pekel (pakao), ime koje je lokalno stanovništvo dalo tamnozelenoj tečnosti čudnih osobina koja je počela spontano izvirati na površini zemlje. Rezerve su bile procijenjene na 170.000 tona. Prvi put u periodu od 1886. do 1889, a kasnije, početkom 20. stoljeća, sirovina se crpila i koristila za tadašnje potrebe. S otkrićem velikih svjetskih nalazišta, energent je postao nerentabilan mada je bilo pokušaja da se crpljenje oživi. Danas samo moderan naftovod prelazi područjem Međimurja povezujući luku Omišalj na Kvarneru s rafinerijom Lendava u Sloveniji.

mini|desno|230px|U vrijeme karnevala svake godine održava se tradicionalna manifestacija "Međimurski fašnik"
U okolini Murskog Središća, (Peklenica i Lopatinec), nađena su ležišta uglja 1921. Eksploatirao se u okviru poduzeća Kraljić i Majhen Co. Po završetku rata (1946–1972), proizvodnja je bila nacionalizirana pod imenom Medimurski ugljenokopi. U tom periodu, iskopalo se nešto manje od 4.600.000 tona ili nešto više od 2% od rezervi procijenjenih na 200.000.000 tona. Pad cijena derivata nafte i benzina rezultirao je neekonomičnošću eksploatacije. Danas bi zbog geološke strukture nalazišta ruda za obnavljanje aktivnosti bio potreban kompleksniji pristup, velike dodatne investicije, te tržište. Ti problemi zasad ne upućuju na rentabilnost potencijanog oživljavanja aktivnosti.

 Kultura 

Etnomuzikolog Vinko Žganec iz mjesta Vratišinec sakupio je više od 15.000 lokalnih pjesama. Međimurje, zbog raznovrsnih utjecaja ima vrlo bogatu etnološku historiju i ostavštinu.
mini|lijevo|230px|Tradicionalna međimurska narodna nošnja
U dvorcu Zrinski nalazi se Muzej Međimurja sa 17.000 eksponata iz historije i etnologije. Tu je i izložba lokalnih slikara u galeriji Kralj.

Selo Križovec je najvjerovatnije jedino mjesto na svijetu gdje se gromade uglja izvlače sa dna rijeke Mure dok je Donji Vidovec mjesto gdje se i danas može vidjeti kako se u prošlosti tragalo za zlatom u pijescima rijeke Drave.

U Čakovcu je aktivna Škola Animiranog Filma, (ŠAF), prisutna sa svojim animiranim filmovima na mnogobrojnim domaćim i svjetskim festivalima.

 Civilno društvo 
Udruženje za zaštitu prirodne i kulturne baštine ZEO Nobilis u Međimurju djeluje od 1994. godine.

 Poznate ličnosti 
170px|mini|Dr. Ivan Novak bio je 1918. organizator oslobođenja Međimurja od mađarske vlasti
 Rudolf Steiner - osnivač Goetheovog instituta, osnivač antropozofije, nove pedagogije, filozof, književnik, umjetnik...
 Florijan Andrašec - narodni pjesnik
 Lidija Bajuk - muzičar
 Lujo Bezeredy - kipar
 Stanka Gjurić - pjesnikinja, esejistica, filmašica i glumica
 Joža Horvat - pisac i putopisac
 Tihomir Hunjak - matematičar
 Robert Jarni - nogometaš
 Ladislav Kralj-Međimurec - slikar 
 Ivan Novak - historičar
 Nikola Pavić - pjesnik
 Ruža Pospiš-Baldani - operna pjevačica
 Franjo Punčec - teniser
 Ivan Ranger - slikar (freska)
 Ignacije Szentmartony - matematičar, astronom, istraživač
 Josip Štolcer-Slavenski - kompozitor
 Vinko Žganec - folklorist
 Franjo Deban - liječnik
 Dragutin Feletar
 Zvonimir Bartolić
 Dražen Ladić - nogometaš
 Elizabeta Toplek - etno interpretatorica
 Filip Ude - dobitnik olimpijske medalje

 Znamenitosti 
Od 4. vijeka prije nove ere zna se za vodene mlinove izgrađene na rijekama. Kasnije su ih koristili Slaveni pa Ugari. Mnogi su bili aktivni do prije 50ak godina, a posljednji u Murskom Središću u ranim 1970im godinama.

Ignacije Szentmartony, Jezuit iz Kotoribe je bio kraljevski matematičar i astronom u Lisabonu, te istraživač Brazila pod krunom portugalskog kralja u 1754.

mini|desno|230px|Crkva svetog Jeronima u Štrigovi
Barokne freske Ivana Rangera koje datiraju između 1776. i 1786. u kapeli Svete Jelene i crkvi Svetog Jeronima u Štrigovi su vrijedne viđenja.

Za ekspedicije u Afriku, (Henry Morton Stanley), u 1882. hrvatski istraživač Vladimir Lerman u državi Kongo na rijeci Kouilou otkriva vodopade te ih naziva Zrinski vodopadi.

Das Lied der Deutschen, Himna Njemačke, koju je komponovao Joseph Haydn i koji je govorio hrvatski jezik, izvedena je iz pjesme poznate u Međimurju pod nazivom Stal se jesem. Neobično, pjesmu koja se smatra drugom himnom u Austriji komponirao je Franz von Suppe rodom iz Splita dok je tekst austrijske himne napisala unuka pjesnika Petra Preradovića, Paula von Preradović.

Prvi cjevovod u ovom dijelu Evrope sagrađen je između Murskog Središća i Selnice u 1901. Proizvodnja zemnog ulja u to doba bila je na godišnjem nivou manjem od oko 7000 tona.

Nedelišće ima jednu od prvih štamparskih mašina u Hrvatskoj instaliranu u 1570. po odluci lokalnih vladara iz dinastije Zrinski. Čakovec ima posebno dobre odnose sa gradom Schrambergom u Njemačkoj u kojem radi velik broj lokalnog stanovništva od početka sedamdesetih godina prošlog vijeka.

 Reference 

Vanjski linkovi

Službene stranice Međimurske županije

Kategorija:Županije u Hrvatskoj
*