Antička filozofija

Grčki filozofski sistem utemeljen je na principima racionalizma. Također, to je i filozofija subjektivnog idealizma gdje se daje primat ideji nad samom materijom. Ta filozofija je humanistička a njen koncept je utopijskog karaktera. U grčkoj filozofiji država je identičan pojam samom društvu (i ovo mišljenje će se zadržati sve do Ibn Halduna). Po Grcima država mora da postane oličenje općeg dobra, a opće dobro može da bude utemeljeno samo na univerzalnom principu pravde. Upravo je država bila jedan od predmeta istraživanja najvećih antičkih grčkih filozofa: Platona i Aristotela.

U zapadnoj tradiciji, antičku filozofiju su prvenstveno razvili Sokrat, Platon i Aristotel. Antička filozofija, međutim, uključuje i predsokratovce, helenističku filozofiju i rimsku filozofiju. Antička filozofija na Zapadu razlikuje se od srednjovjekovne filozofije, koja je bila pod velikim utjecajem kršćanstva i islama. Drevne filozofije iz ne-zapadnih tradicija, kao što su kineska ili indijska filozofija, često imaju jake etičke ili religijske brige koje su i danas glavni dijelovi tradicija.

 Kosmološko razdoblje 
 Miletska škola
Tales (624-547. p. n. e.)
Anaksimen (558-524. p. n. e.)
Anaksimandar (610-546. p. n. e.)

 Pitagorejci
Pitagora (580-500. p. n. e.)
Hipasus
Filolaj
Arhita

 Heraklit
 Elejska škola
Ksenofan
Parmenid
Zenon
Melisus

 Posrednici
Empedoklo
Anaksagora

 Atomizam
Leukip
Demokrit

 Antropološko razdoblje 
 Sofisti
Protagora
Gorgija
Hipija
Kritija

 Diogen Apolonjanin (oko 5.st. p. n. e.)
 Sokrat (469-399. p. n. e.)
 Platon (427-347. p. n. e.)
 Aristotel (384-322. p. n. e.)

 Helenističko-rimsko razdoblje 
 Stoicizam
Kleant
Hrizip
Seneka
Epiktet
Marko Aurelije

 Epikur (341-270. p. n. e.)
 Skepticizam
Piron iz Elide
Sekst Empirik
Karnead

 Neoplatonizam
 Rimska filozofija

 Također pogledajte 
 Filozofija
 Kirenska škola

 Reference 


Antička