Jelena Gruba

Jelena GrubaJelena je bilo kraljicino krsno ime, dok je Gruba bilo njeno narodno ime. bila je bosanska kraljica, supruga kralja Dabiše (1391 – 8. septembar 1395). Poslije Dabišine smrti bila je vladar (8. septembar 1395 – 1398) Bosanskog kraljevstva. Ona je jedina žena na bosanskom vladarskom tronu u srednjem vijeku.

 Porijeklo i brak 

Rođena je u plemćikoj porodici Nikolića, koji su vladali jednim dijelom Huma.John Van Antwerp Fine, The Late Medieval Balkans, A Critical Survey from the Late Twelfth Century to the Ottoman Conquest, University of Michigan Press, 1987. Udala se za Dabišu, vanbračnog polubrata kralja Tvrtka I.

Jelena Gruba je bila kraljica Bosne kao supruga kralja Dabiša od 1391. godine do muževe smrti 1395. godine. Jedino preživjelo dijete rođeno iz njihovog braka bila je kćerka Stana. Stanina kćer, čije se ime navodi kao VladavaDominik Mandić, Sabrana djela Dr. O. Dominika Mandića : Bosna i Hercegovina : Sv. 1. Državna i vjerska pripadnost sredovječne Bosne i Hercegovine, Ziral, 1978. i Vladika Krunoslav Draganović: Poviest hrvatskih zemalja Bosne i Hercegovine, 1942., udala se za Juraja Radivojevića još za života svoga dede Dabiše i nane Grube, što potvrđuje Dabišina povelja iz 1395. kojom kralj poklanja selo Veljaci na upravu svojoj kćeri Stani, s tim da poslije njene smrti upravu nad selom naslijede Vladava (Vladika) i njen muž. Jelenina unuka Vladava (Vladika) je imala djecu još za vrijeme Jeleninog života i vladavine.
mini|desno|Kamena stolica kraljice Jelene

 Vladavina 
Za Dabišinog nasljednika bio je, još za Dabišina života, izabran ugarski kralj Žigmund Luksemburški. Žigmund je izabran jer je bio muž ugarske vladarice Marije, koja je bila kćerka Elizabete Kotromanić i unuka bana Stjepana II. Kako je Marija umrla u maju 1395. godine, Žigmund je izgubio pravo na bosanski tron, pa je po Dabišinoj smrti, 8. septembra 1395. godine , izabrana za vladaricu od strane bosanske vlastele.

Vladala je uz pomoć sabora (stanak) i glavnih predstavnika vlastele (vojvoda Hrvoje Vukčić Hrvatinić, vojvoda Sandalj Hranić Kosača, i knez Pavle Radinović). Kraljica Jelena je imala problema s podizanjem dubrovačkih tributa (Stonski dohodak i Svetodmitarski dohodak) jer nije mogla ispuniti osnovni preduslov - potpisati stare privilegije i povelje u odnosima između Bosne i Dubrovnika. Uz pomoć Dubrovčanina, protovestijara Žore Bokšića, Dubrovčanima je objašnjeno stanje međuvlašća koje je vladalo u Bosni i oni su joj tek tada isplatili tribute, 1397. godine.

 Nakon smjene 

Jelenina vladavina je okončana u maju 1398. godine, kada je vlastela bosanska vlastela, predvođena Hrvojem Vukčićem, postavila Ostoju za novog kralja.

Razlozi za smjenu kraljice Jelene su prestanak ugarskog pritiska i administrativna težina interregnuma. Jelena je nakon vladavine nastavila živjeti u Bosni sa titulom kraljice. Izvori je nazivaju "prisvitla i privisoka gospoja kir Gruba". Dana 18. marta 1399. godine je još bila živa, ali joj se nakon toga datuma gubi svaki trag. Moguće je da se povukla u samostan i tu umrla. Posljednje godine vladavine provela je u zapadnom Zahumlju, na posjedu svog zeta Jurja.

O kraljici Jeleni saznajemo iz samo dva historijska izvora. Ti dokumenti su jedna povelja upućena Dubrovniku, te jedan zahtjev. Nije kovala novac sa svojim likom, nego je koristila novac prethodnog bosanskog kralja, svoga muža, Stjepana Dabiše.

 Titula 
Jelena Gruba se u poveljama na latinskom potpisivala kao Helena, regina Bosniae, Stephani Dabissa[e] uxor (bosanski: "Jelena, kraljica Bosne, supruga Stjepana Dabiše"). Njena puna titula glasila je:

Mi, gospoja kira Jelena, po izvoljenju Božju kraljica Srbljem, Bosne i Primorju i zapadnem stranam i k tomu

 Porodica 

Jedino preživjelo dijete rođeno iz braka Stjepana Dabiše i Jelene Grube bila je kćerka Stana. Stanina kćer, čije se ime navodi kao Vladava  i Vladika, udala se za Juraja Radivojevića još za života svoga dede Dabiše i nane Grube, što potvrđuje Dabišina povelja iz 1395. kojom kralj poklanja selo Veljaci na upravu svojoj kćeri Stani, s tim da poslije njene smrti upravu nad selom naslijede Vladava (Vladika) i njen muž. Dabišina unuka Vladava (Vladika) je imala djecu još za vrijeme Dabišinog života i vladavine.

 Literatura 
 Aleksandra Fostikov, Јелена Груба, босанска краљица. Босна крајем 14. века (1395-1399). Браничевски гласник 3-4, Пожаревац 2006.

 Reference i napomene 

Kategorija:Bosanski kraljevi
Kategorija:Supružnici bosanskih vladara
Kategorija:Kotromanići
Kategorija:Nikolići
Kategorija:Srednjovjekovna bosanska vlastela