Anemija

Anemija (također se piše anemija na britanskom engleskom) je poremećaj krvi kod kojeg krv ima smanjenu sposobnost prenošenja kiseonika. To može biti zbog manjeg broja crvenih krvnih zrnaca od normalnog, smanjenja količine hemoglobina dostupnog za transport kiseonika ili abnormalnosti hemoglobina koje oštećuju njegovu funkciju.. The name is derived .

Kada se anemija javlja polako, simptomi su često nejasni, kao što su umor, slabost, kratak dah, glavobolja i smanjena sposobnost vježbanja. Kada je anemija akutna, simptomi mogu uključivati konfuzijakonfuziju, osjećaj kao da će se osoba onesvijestiti, gubitak svijesti i povećana žeđ. Anemija mora biti značajna prije nego što osoba postane primjetno blijeda. Dodatni simptomi se mogu pojaviti ovisno o osnovnom uzroku. Anemija može biti privremena ili dugotrajna i može varirati od blage do teške.

Anemija ili anaemia, koja doslovno znači "bez krvi" je nedostatak crvenih krvnih ćelija i/ili hemoglobina. Rezultat toga je smanjena sposobnost krvi da prenosi oksigen do tkiva. Hemoglobin (protein koji nosi oksigen u crvenim krvnim ćelijama) mora biti prisutan da bi osigurao adekvatnu oksigenaciju svih tjelesnih tkiva i organa.

Među tri glavna uzroka anemije spadaju prekomjeran gubitak krvi (krvarenje), prekomjerno uništenje crvenih krvnih ćelija (hemoliza) ili nedostatna produkcija crvenih krvnih ćelija.

Anemija je najučestaliji krvni poremećaj. Postoji nekoliko vrsta anemije, uzrokovane širokim spektrom različitih vrsta uzroka. Anemija se klasificira prema veličini crvene krvne ćelije: smanjena (mikrocitna), normalna (normocitična) ili uvećana (makrocitna ili megaloblastna).

 Znaci i simptomi 
Anemija se kod mnogih ljudi javlja nezapaženo, a njeni simptomi mogu biti prilično nejasni i neprimijetni. Najčešće, pacijenti koji boluju od anemije, žale se na opći osjećaj slabosti i nelagode. Kratak dah se javlja u mnogo težim slučajevima. Veoma težak oblik anemije dovodi do kompenzacijske reakcije pri kojoj se srčani pritisak zamjetno povećava, uzrokujući palpitacije i znojenje; ovaj proces kod starijih ljudi može dovesti do otkazivanja srca.

Pallor (blijeda koža i sluzokoža) se primjećuje samo u teškim slučajevima anemije, i stoga nije pouzdan simptom.

 Dijagnoza 
Jedini način dijagnosticiranja anemije je uz pomoć krvne slike. Uopće, radi se potpuna krvna slika. Pored izvještaja o količini crvenih krvnih zrnaca i razini hemoglobina, automatski brojači također mjere i veličinu crvenih krvnih zrnaca, što je vrlo važan podatak za razlikovanje uzroka.

Godine 2011. ekipa "Biosens" napravila je ručni uređaj pod nazivom TouchHB koji mjeri razinu hemoglobina, protok kisika i krvni pritisak u krvi bez uboda, bez igala.
Vjeruje se da će uređaj do 2020. godine smanjiti broj smrtno preminulih od anemije u Africi i južnoj Aziji na nulu.

Ponekad je potrebno više testova za daljnje određivanje uzroka anemije. Oni se traže uz pomoć diferencijalne dijagnoze (ispod). Doktor se može odlučiti i na neke druge dodatne testove za krvnu sliku koji mogu identificirati uzrok bolesti; serum glukuze, ESR, feritin, serum željeza, RBC folate level, serum vitamina B12, bubrežna funkcija testovi (npr. serum kreatinina) i elektrolita mogu biti dio tih testova.

Reference

Kategorija:Medicina
Kategorija:Hematopatologija
Kategorija:Transfuzijska medicina