Jablanica

Jablanica je naseljeno mjesto i središte istoimene općine u sjevernoj Hercegovini.

 Geografija 
S 301 km2 površine i 13.047 stanovnika spada u red najmanjih općina u Federaciji Bosne i Hercegovine. Geografski pripada regiji gornje ili visoke Hercegovine, a administrativno Hercegovačko-neretvanskom kantonu. Ukliještena je između Čvrsnice i Prenja, u dolini koju otvara litičasti kanjon dug više od 30 km. Sam grad smješten je na nekoliko terasa na nadmorskoj visini 202 m, kroz koje protječe Neretva, u blizini Jablaničkog jezera.

 Klima 
Klima je umjereno mediteranska s prosječnom godišnjom temperaturom 12 °C i velikom količinom padavina.

 Stanovništvo 

 Nacionalni sastav stanovništva – općina Jablanica 

 Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Jablanica 

 Historija 
desno|mini|270px|Stećak u Jablanici
Najstarije iskopine ukazuju na to da je ovo područje naseljeno još u metalnom dobu, mada je pravi procvat doživjelo u doba Rimljana i u srednjem vijeku o čemu govori 42 lokaliteta s 683 nekropola sa stećcima i gomilama. Većina ovih spomenika materijalne kulture potiče iz kraja II i početka I milenija prije nove ere, a stećci uglavnom potječu iz kasnog srednjeg vijeka. Kroz ovaj kraj prolazili su jedini karavanski putevi od Dubrovnika do srednje Bosne i putevi u dolinu Vrbasa. U odredbi bosanskog kralja Stjepana Tomaša izdanoj 1446. u Konjicu manihejcima (bogumilima) zabranjuje se gradnja i obnavljanje crkve. Među potpisnicima se spominju Petar Pavlović i Radivoj Jablanović, po kome je možda Jablanica i dobila ime.

U prvom osmanskom popisu (defteru) iz 1477. spominju se i tri jablanička sela: Žugle (Žuglići), Ostrožac, Čehari. Najstariji pojam Jablanica je u drugom popisu iz 1488/89. prema kojem se Jablanica spominje kao kraj u nahiji Neretva i bila je timar (područje) nekog bega i imala je 67 domova, četiri neoženjena i tri muslimana. Ukupan prihod od desetine koja je davana timarniku iznosila je 5.623 akče. Ostali stanovnici su bili bosanski krstjani. Jablanica je1593. bila timar Gulam Šah Hudaverdi Bosna Mehmed-bega, državnika i vakifa (dobrotvora) iz Repovaca kod Konjica. Osmanska vladavina, osim hanova i puteva nije ostavila bitnije tragove. Početak urbanizacije ovog područja počeo je s dolaskom Austro-Ugarske 1877, je izgradila kasarne, mostove, tunele, kuće i stanove za namještenike i željezničku stanicu. Zemaljska vlada za Bosnu i Hercegovinu donosi ukaz 30. maja 1893. da se ime Jablanice promijeni u ime "Jablanica na Neretvi". Jablanica je ekonomski razvoj zasnivala na industriji kamena i hidroenergetskim potencijalima. Mada su i ranije postojale vjerske škole (sibjan-mektebi), prva narodna osnovna škola u Jablanici počela je s radom 1902/03. u Popovića kući (danas Halebića kuća).

 Privreda 
270px|mini|desno|Jablaničko jezero i most preko jezera u Ostrošcu
Godine 1870. otkrivena su prva rudišta vrlo kvalitetnog kamena koji se po mineralnom sastavu podudara sa granitom. Tek 1920. godine započelo je sa prvom eksploatacijom, što je ujedno i početak razvoja industrije u Jablanici i jablaničkom kraju.

U jablaničkom hotelu koji je podignut istovremeno kad i željeznička stanica 1888. godine boravili su  gosti iz Beograda, Sarajeva, Splita, Dubrovnika i Mostara. U Jablanici je boravio predsjednik turske vlade Ismet-paša Ineni.

Sve do sredine 1926, kada je izgorjela "Narenta a. d.", prva hercegovačka industrija drveta iz Ostrošca, najvažniji kapacitet u području prerade drveta u regiji. U prosjeku je zapošljavala 300 radnika. U Ostrošcu je bila pilana s parnim lokomobilom (45 KS), te 6 gatera, šest mašina za preradu drveta, četiri mašine u mehaničkoj radionici te pet mašina za izradu namještaja i parketa. U sastavu preduzeća bile su parionica i sušara, ali i proizvodnja elektroenergije za rasvjetu i pogon. U stolariji su se izrađivali prozori i vrata te parket raznih vrsta i borovi teraco-briketi za popločavanje ulica. U pilani je rezana sva vrsta merkantilne robe do dimenzija od 12 cm. Šuma je eksploatisana u Neretvici i masivima Prenja i Čvrsnice, tako da će nešto kasnije proraditi i pilana u Doljanima.

Nakon Drugog svjetskog rata izgrađena je prva hidroelektrane u novoj Jugoslaviji. Branu i objekte Hidroelektrane gradila su preduzeće iz cijele države. Izgradnjom vještačkog hidroakumulacijskog bazena na potezu od ušća Rame pa do Konjica, potopljena su poljoprivredna i voćarska područja.

 Kultura 
Odmah nakon Prvog svjetskog rata, 1920. u Jablanici i Ostrošcu počela je sa radom i "Jugoslavenska muslimanska čitaonica". Gajret je u Jablanici i Ostrošcu djelovao kroz više kulturno-prosvjetnih i sportskih sekcija, kao što su: dramska, muzička, pjevačka (horska), nogometne, šahovska.

desno|Srušeni most|mini

Godinu kasnije Jugoslavenska muslimanska čitaonica promijenila je ime i postala Gajretova čitaonica. Te 1931, kada Jablanica i Konjički srez pripadaju Primorskoj banovini, u Jablanici i Ostrošcu se osniva Sokolsko društvo.

 Nacionalni spomenici 

 Sport 
Najpoznatije sportsko udruženje je FK Turbina Jablanica, koje je osnovano u ljeto 1924. pod nazivom "Radnički sportski klub Plasa" i spada u red najstarijih klubova u Bosni i Hercegovini. Boje ovog kluba branili su Salem i Vahid Halilhodžić, Hasan Salihamidžić, kao i Tufek, braća Tatar, Stojić, Pelić.

 Zanimljivosti 
 Jablanica je među prvima u Bosni i Hercegovini pristupila mreži "Zdravih gradova" i Savezu općina i gradova Bosne i Hercegovine kao jedinom udruženju čiji je glavni cilj pomoć lokalnoj samoupravi u odnosu na više nivoe vlasti. Na stranom planu općina Jablanica uspostavila je dobru saradnju s općinom Vejle iz Danske, a ta saradnja se ogleda u konkretnoj tehničkoj i stručnoj pomoći i edukaciji u školstvu, javnoj administraciji i socijalnom radu.
 U Jablanici je otpočeo zajednički projekat SSP (škola, socijalni rad, policija), a odnosi se na zajedničku borbu protiv svih toksikomanija kod mladih.
 U ovom gradu djeluje i omladinski klub "Pod istim suncem" koji je prije nekoliko godina ocijenjen kao najistaknutiji u Bosni i Hercegovini, te je nagrađen od strane američke vlade.
 Za vrijeme Drugog svjetskog rata u Jablanici se odigrala jedna od najvećih bitaka u na području Balkana, Bitka na Neretvi. Pod vodstvom Josipa Broza Tita partizanska vojska je sa 4000 ranjenika uspjela da rušenjem mosta u Jablanici zavara neprijatelja i izvrši proboj na slobodnu teritoriju. Njima u čast 1978. otvoren je Memorijalni spomen-kompleks.

 Poznate ličnosti 
 Vahid Halilhodžić, nogometaš
 Hasan Salihamidžić, nogometaš
 Mirza Teletović, košarkaš
 Senad Lulić, nogometaš

 Također pogledajte 
 Grb općine Jablanica

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Zvanični sajt općine Jablanica

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine‎
Kategorija:Općine u Hercegovačko-neretvanskom kantonu
*