Šećerna bolest

Šećerna bolest ili dijabetes (lat. diabetes mellitus; grč. διαβήτης) jeste grupa hroničnih, neizlječivih sistemskih poremećaj metabolizmaS.Stefanović i saradnici, Specijalna klinička fiziologija, 3. izdanje ("Medicinska knjiga" Beograd-Zagreb, 1980), koji se karakterizira hiperglikemijom, tj. trajno povišenim nivoom glukoze u krvi tokom dužeg vremenskog perioda. Simptomi često uključuju učestalo mokrenje, pojačanu žeđ i povećan apetit. Ako se ne liječi, dijabetes dovodi do mnogih zdravstvenih komplikacija. Akutne komplikacije mogu uključivati dijabetičku ketoacidozu, hiperosmolarno hiperglikemijsko stanje ili smrt. Ozbiljne dugoročne komplikacije uključuju kardiovaskularne bolesti, moždani udar, hroničnu bolest bubrega, čireve na stopalima, oštećenje nerava, oštećenje očiju i kognitivna oštećenja.

Uglavnom je uslovljen nasljednim faktorima Arthur C. Guyton, John E. Hall: Medicinska fiziologija, IX izdanje ("Savremena administracija", Beograd, 1999), a nastaje zbog toga što gušterača ne proizvodi dovoljno inzulina, ili ćelije tijela ne reagiraju pravilno na proizvedeni inzulin. Insulin je hormon koji je odgovoran za pomoć glukozi iz hrane da uđe u ćelije kako bi se koristila za energiju. Postoje tri glavna tipa dijabetes melitusa:

 Dijabetes tipa 1 nastaje zbog neuspjeha gušterače da proizvede dovoljno inzulina zbog gubitka beta stanica. Ovaj oblik se ranije nazivao "insulin-ovisni dijabetes melitus" ili "juvenilni dijabetes". Gubitak beta ćelija je uzrokovan autoimunim odgovorom. Uzrok ovog autoimunog odgovora je nepoznat. Iako se dijabetes tipa 1 obično javlja u djetinjstvu ili adolescenciji, može se razviti i kod odraslih.
 Dijabetes tipa 2 počinje inzulinskom rezistencijom, stanjem u kojem stanice ne reagiraju pravilno na inzulin. Kako bolest napreduje, može se razviti i nedostatak inzulina. Ovaj oblik se ranije nazivao "dijabetes melitus koji nije ovisan o inzulinu" ili "dijabetes sa početkom u odraslih". Dijabetes tipa 2 je češći kod starijih osoba, ali značajno povećanje prevalencije gojaznosti među djecom dovelo je do više slučajeva dijabetesa tipa 2 kod mlađih osoba. Najčešći uzrok je kombinacija prekomjerne tjelesne težine i nedovoljne vježbe.
 Gestacijski dijabetes je treći glavni oblik, a javlja se kada trudnice bez prethodne historije dijabetesa razviju visok nivo šećera u krvi. Kod žena sa gestacijskim dijabetesom, šećer u krvi se obično vraća na normalu ubrzo nakon porođaja. Međutim, žene koje su imale gestacijski dijabetes tokom trudnoće imaju veći rizik od razvoja dijabetesa tipa 2 kasnije u životu.

Dijabetes tipa 1 mora se liječiti injekcijama inzulina. Prevencija i liječenje dijabetesa tipa 2 uključuje održavanje zdrave prehrane, redovite fizičke vježbe, normalnu tjelesnu težinu i izbjegavanje upotrebe duhana. Dijabetes tipa 2 može se liječiti oralnim antidijabetičkim lijekovima, sa ili bez inzulina. Kontrola krvnog pritiska i održavanje pravilne njege stopala i očiju važni su za osobe sa ovom bolešću. Inzulin i neki oralni lijekovi mogu uzrokovati nizak šećer u krvi (hipoglikemiju). Operacija mršavljenja kod osoba sa gojaznošću ponekad je efikasna mjera kod onih sa dijabetesom tipa 2. Gestacijski dijabetes obično se povlači nakon rođenja djeteta.

Dijabetes se danas ubraja među najčešća endokrinološka oboljenja, s učestalošću u stalnom porastu (naročito u razvijenim zemljama svijeta) Dijabetes kao kardiovaskularna bolest, pristup 15. 9. 2007.. To je posljedica modernog stila života i povećanja broja spoljašnjih etioloških činilaca, među kojima se posebno izdvaja gojaznost. Šećerna bolest se najčešće javlja u starijem životnom dobu kao posljedica općih degenerativnih i sklerotičnih promjena u organizmu (koja zahvataju i pankreas), a kod mladih osoba može nastati usljed genetičkih poremećaja ili oštećenja pankreasa kod određenih zaraznih oboljenja Šećerna bolest – dijabetes , pristup 15. 9. 2007..

Od 2019. godine, procjenjuje se da je 463 miliona ljudi širom svijeta imalo dijabetes (8,8% odrasle populacije), a dijabetes tipa 2 čini oko 90% slučajeva. Stope su slične kod žena i muškaraca. Trendovi sugerišu da će stope nastaviti rasti.[10] Dijabetes barem udvostručuje rizik osobe od rane smrti. U 2019. godini dijabetes je doveo do približno 4,2 miliona smrtnih slučajeva. To je sedmi vodeći uzrok smrti u svijetu. Globalna ekonomska cijena zdravstvenih izdataka vezanih za dijabetes u 2017. procijenjena je na 727 milijardi američkih dolara. U Sjedinjenim Državama, dijabetes je koštao skoro 327 milijardi američkih dolara u 2017. godini. Prosječni medicinski troškovi među osobama s dijabetesom su oko 2,3 puta veći.

 Terminologija 
mini|desno|175px|Thomas Willis
Riječ dijabetes prvi je upotrijebio Demetrije iz Apolonije oko 200. godine p. n. e.Prof dr Lazar Lepšanović, prof. dr Teodor Kovač: Istorijat šećerne bolesti, časopis "Me-Dij", broj 30, 2009, str. 28-30, ISSN 1451-446X Ona je izvedena od grčke riječi διαβαίνειν koja u prijevodu znači "teče kroz", što odgovara jednom od glavnih simptoma ove bolesti – neprestalno uzimanje tečnosti i prekomjerna proizvodnja urina (mokraće). Thomas Willis je 1675. na postojeći naziv dodao riječ mellitus, koja je izvedena iz latinskog i u prijevodu znači "sladak" (ovo je povezano sa slatkim ukusom urina oboljelih osoba). Matthew Dobson dokazao je 1776. da sladak ukus potječe od prisustva šećera u krvi i mokraći dijabetičara.Dobson, M. (1776), "Nature of the urine in diabetes", Medical Observations and Inquiries 5: 298–310.

Riječ dijabetes obično se odnosi na oboljenje diabetes mellitus, mada postoje i druga stanja koja u svom imenu sadrže ovu riječ. Među njima je najpoznatije oboljenje diabetes insipidus, za koji nije karakterističan sladak ukus urina, a koji najčešće nastaje usljed oštećenja bubrega ili hipofize.

 Reference 

Kategorija:Bolesti
Kategorija:Medicina
Kategorija:Endokrinologija
Kategorija:Endokrine bolesti