Sredozemlje

mini|desno|Pula
mini|desno|Madrid
mini|desno|Mostar
desno|mini|Alghero, Sardinija

Sredozemlje ili mediteran označava područje, koje se prostire oko Sredozemnog mora, sâmo Sredozemno more i sva njegova ostrva. Zemlje koje gravitiraju ovom području zovu se mediteranske zemlje. Neke od ovih zemalja leže direktno na Mediteranu, neke izlaze tek djelimično na njegovu obalu, dok neke opet nemaju nikakvog fizičkog dodira sa morem, ali mu historijsko-kulturološki ipak pripadaju.

Historija ovog dijela svijeta poznaje nekoliko tipova i kriterija razgraničavanja zemalja mediteranskog područja. Uglavnom je riječ o geografskim, historijskim, kulturnim, političkim, mentalnim, ali i klimatskim kriterijima. Jedan od najstarijih kriterija, kojima se označava područje Mediterana je rasprostranjenost masline, o čemu u svom poznatom "Mediteranskom brevijaru" piše i Predrag Matvejević, bosanskohercegovački slavist, humanist i kulturnjak. Ova definicija uglavnom se poklapa sa klimatskim kriterijima, pri čemu se područje Mediterana izjednačuje sa područjem rasprostranjenosti sâme mediteranske klime. Kako stablo masline s jedne strane ipak ne raste svugdje (naprimjer u planinskim područjima  Bosne i visoke Hercegovine), s druge pak strane ova područja leže itekako u samoj blizini Mediterana, stručnjaci se slažu da Mediteran obuhvata time i područja Bosne i Hercegovine (ili barem ona koja gravitiraju moru), mada nekim svojim odlikama nisu klasična područja Mediterana. Istovremeno stručnjaci su saglasni da neka geografska područja, koja klimatski i pripadaju možda Mediteranu i njegovoj klimi, geografski ipak odstupaju od klasičnih definicija mediteranskog područja, jer su prostorno veoma udaljeni od njega. To se prvenstveno odnosi na područja oko Crnog mora, te visoravan Zagros u Iranu.

 Geografija 
mini|desno|Lošinj, Hrvatska
 Geografski položaj 
Mediteran se pruža na području smještenom između 30° i 46° sjeverne širine, 9° zapadne i 38° istočne dužine. Najsjevernija tačka Mediterana je podnožje Alpa u italijanskoj regiji Veneto, najzapadnija tačka je Rt Roca u blizini Lisabona. Na istoku i jugu prijelazi prema Sirijskoj pustinji, odnosno Sahari označavaju prirodne granice, pri čemu je granica na jugu proizvoljna, jer pustinjska klima (naprimjer u blizini  El Alameina i na sjeveru na Sinaju) dolazi u neposrednu blizinu obale.

Područje Mediterana prostire se na tri kontinenta i obuhvata Evropu, Afriku i Aziju. U Evropi su sljedeće zemlje s mediteranskim karakterom:Portugal, Španija, Francuska, Italija, Slovenija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Albanija, Grčka i Turska, mini-države:Andora, Monako, San Marino i Vatikan, kao i ostrvske države Malta i Kipar. U azijskom dijelu Mediterana smještene su (osim Turske) još i: Sirija, Libanon, Izrael, Palestina i Jordan. U Africi mediteranskom pojasu pripadaju sjeverni dijelovi zemalja: Egipat, Libija, Tunis, Alžir i Maroko.

 Klima 

Karaketristični vjetrovi Mediterana:
 Maestral ili Mistral
 Kamsin ili Levanat
 Scirocco
 Bura
 Jugo
 Meltemi
 Tramontana
 Oštro
 Lebić
 Pulenat

 Geologija 

 Reljef 

 Hidrografija 

 Vrste tla 

 Ekološki sistem 
mini|desno|Smokva, uz maslinu simbol Mediterana
 Flora 

 Fauna 

 Maritimni ekološki sistemi 

 Historija 
mini|desno|Tragovi rimskog doba u Mogorjelu, Bosna i Hercegovina

Mediteran je kolijevka čovječanstva, čime se historija Mediterana svrstava u najstarije historije na svijetu.
 Predhistorijsko doba 

 Antičko doba 

 Seobe naroda i rani srednji vijek 

 Visoki srednji vijek 

 Kasni srednji vijek 

 Rani novi vijek 

 19. vijek

 20. vijek 

 Stanovništvo 
 Etničke grupe i jezici 

 Demografski razvoj 

 Gradovi i metropole 
Mediteran je s vremenom postao veoma urbanizirano područje planete Zemlje. Na svojim obalama i na svome području nalaze se neki od najvećih metropola ovog dijela svijeta (stanje: 2005): Istanbul (11,5 miliona), Madrid (6 miliona) i Alžir (5,5 miliona).
mini|desno|Istanbul
Aglomeracije sa preko milion stanovnika su:
 u Portugalu: Lisabon i Porto
 u Španiji: Barcelona i Valencia
 u Francuskoj: Marseille
 u Italiji: Rim, Milano, Napulj i Torino
 u Grčkoj: Atina i Solun
 u Turskoj: Izmir, Bursa, Antalija i Adana
 u Siriji: Homs
 u Libanonu: Bejrut
 u Izraelu: Tel Aviv/Jaffa
 u Palestini: Gaza
 u Egiptu: Aleksandrija
 u Libiji: Tripolis
 u Tunisu: Tunis
 u Maroku: Rabat, Casablanca i Fès.
U ovoj su listi samo neke od aglomeracija, koje se nalaze na Mediteranu, mada i ovdje postoje izuzeci: nedaleko od obale Mediterana su i Kairo (aglomeracija 17,5 miliona stanovnika), kao i Alepo i Damask u Siriji.

 Religije 
 Judaizam
 Kršćanstvo
 Islam

 Politika 
mini|desno|Lisabon
 Državno uređenje i uprava 

 Konflikti i katastrofe 

 Strukturni problemi 

 Privreda 
mini|desno|Bejrut
 Poljoprivreda 
 Zemljoradnja i šumarstvo 

 Rudna bogatstva 

 Industrija i zanat 

 Uslužni sektor 
 Turizam 

 Ostale uslužne djelatnosti 

 Promet 
mini|desno|Venecija
 Pomorstvo 

 Željeznički promet 

 Cestovni promet 

 Zračni promet 

 Kultura 
 Umjetnost 

 Znamenitosti 

 Trpeza 
Mediteranska kuhinja označava kulturu spravljanja i uživanja u jelima u zemljama uz Sredozemno more.
 Portugal: riba s roštilja, bacalhau, kozje meso
 Španija: tapas, meso s roštilja, pršut, paella, salate
 Francuska: ratatouille
 Italija: pasta, pizza, teletina, rižoto, plodovi mora, sirevi, sladoled, dolci
 Dalmacija: plodovi mora, slastice sa bademima ili vanilijom
 Bosna i Hercegovina: meza, pogača, kruh ispod sača, uštipci, razne vrste pita, begova čorba, složenci s povrćem i mesom (Bosanski lonac, sarma), đuveč, meso sa roštilja, ćevapi, orijentalno-austrougarske slastice, tufahije, tulumbe, sutlijaš, lokum, baklava, hurmašica, kahva, turšija, boza, šerbe
 Grčka: kombinacija mesa zapečenog sirom, filovani listovi loze, riblji specijaliteti
 Turska: razne vrste složenaca, jela sa mesom, jela na bazi jogurta, burek
 arapske zemlje: humus, razne vrste leća, couscous, jela sa roštilja (šiš), pohovana jela
 Libanon: falafel, meza
 Izrael: košerska kuhinja

 Također pogledajte 
 Sredozemna klima
 Sredozemno more
 Osmanlijsko carstvo
 Rimska imperija

Kategorija:Mediteran