Zenica

Zenica je grad u srednjem dijelu Bosne i Hercegovine i sjedište Zeničko-dobojskog kantona. Nalazi se u dolini rijeke Bosne, otprilike 70 km sjeverozapadno od Sarajeva, a prema broju stanovnika je četvrti grad u Bosni i Hercegovini. Ekonomsko je središte geografske regije Srednje Bosne i pored Travnika i Visokog predstavlja najvažniji grad tog dijela države, poznat po željezari, teškoj industriji i kao univerzitetski centar.

Urbani dio današnjeg grada formiran je u nekoliko faza, uključujući neolitsko, ilirsko doba, rimski municipijum Bistua Nuova (2–4. stoljeća; staro ime grada), sa ranokršćanskom dvojnom bazilikom (basilica gemina). Postoje tragovi antičkog naselja. Najraniji nalazi datiraju iz perioda 3000–2000 p. n. e. na lokalitetima Drivuše i Gradišća. Sadašnje ime Zenice prvi put se spominje 1436. U Zenici je otkrivena srednjovjekovna crkva, a samostalnost srednjovjekovne Bosne direktno je vezana za Zenicu (ploča sudije Gradeše i abjuracija, doba Kulina bana, Vranduk, tvrđava bosanskih kraljeva, Janjići i hiže (domovi) pripadnika bosanske crkve, stećci, kameni nadgrobni spomenici itd).

Za vrijeme osmanske vladavine krajem 17. stoljeća Zenica je imala 2000 stanovnika, većinom muslimana. Moderni grad glavnom je građen u austrougarskom i jugoslavenskom periodu. Broj stanovnika naglo je rastao tokom 20. stoljeća, a od rata u Bosni i Hercegovini do 2013. grad je izgubio četvrtinu stanovništva. Općina Zenica postala je Grad Zenica 2014.

Naseljena površina je 43,01 km2, a sam grad pokriva 558,5 km2. Nadmorska visina iznosi 310–350m. Kroz naselje protiču rijeke Bosna, Lašva, Kočevska rijeka i Babina rijeka. Preovlađuje umjereno kontinentalna klima. Grad ima šesnaest gradskih mjesnih naselja, a čini ga ukupno 81 naseljeno mjesto.

Zenica ima devet nacionalnih spomenika. Nogometni klub Čelik je obilježje grada, a u gradu se nalazi jedna od najviših zgrada u Bosni i Hercegovini – Lamela. Među poznatim Zeničanima su Semir Osmanagić, Tarik Filipović, Danis Tanović, Amar Jašarspahić, Mesud Pezer, Haris Burina, Mervana Jugić-Salkić i  Elvir Bolić.

 Etimologija 
Prvo pominjanje imena Zenica zabilježeno je 20. marta 1436, u pismu poslanom turskom vojvodi Baraku, gdje se u sedmom redu pominje naziv "Seniza".
lijevo|mini|174x174px|Prvo pominjanje imena Zenica u uputi Maroja Đurkovića, poslanom u Bosnu ka turskom vojvodi Baraku.
Prilikom napuštanja kraljevskog grada Bobovca, Katarina Kosača Kotromanić je izjavila "Osta z(j)enica oka moga...".

Područje današnjeg grada kroz historiju na geografskim mapama označavalo još kao Bistua Nova (izvorno Bistua Nuova) zbog rimskog municipijuma kao najznačajni nalaz tog perioda po kojem se zove jedna od ulica danas u Novom Radakovu i Bilino Polje po kojem danas nosi naziv stadion NK Čelika i Reprezentacije Bosne i Hercegovine

 Historija 
Najstariji materijalni dokazi o životu, civilizaciji i historijskim zbivanjima na lokalitetu grada Zenice, potiču od perioda 3000. do 2000. p. n. e, a čiji dokazi su pronađeni na lokalitetima Drivuše i Gradišća. Iz metalnog doba kao dokaz, pronađene su metalne sjekire i strelice u predjelu Nemile i Gračanice, da bi se na prelazu iz bronzanog u željezno doba (6–5. stoljeće p. n. e), obilježila Ilirska plemena. Ilirska naselja su gradila specifična naselja odbrambenog karaktera, zvane gradina, a dokaz prisustva plemena Desidijata su indirektni dokazi iz toponomastičke građe kao npr. toponim gradina, u naseljima kao Gradišće, Gračanica, Gradac (danas pripada mjesnoj zajednici Raspotočje) u okolini Zenice. U najvećem ustanku protiv Rimljana, Batonov ustanak (6–9. p. n. e) spominje se Arduba koja je povezivana sa današnjim Vrandukom.

 Srednjovjekovna Bosna 
lijevo|mini|Slika iz sredine 19. vijeka, autora Karla Eberta (1821—1885), Tvrđava Vranduk u Bosni (njem. Die Festung Vranduk in Bosnien; na slici su prikazani Bošnjani na planini Vranduk pored rijeke Bosne).|220x220piksel
Tokom ranog srednjeg vijeka, pretpostavlja se da su barbarske najezde uništile najveći dio antičkog naslijeđa, a od posebnog značaja za Zenicu jest bistuenske biskupije (najznačaniji nalaz (2–4. vijek) u kojem dominira monumentalna ranokršćanska dvostruka bazilika, pored koje je u Evropi identifikovana samo još jedna. Tokom srednjeg vijeka na području Zenice i srednje Bosne, naseljavaju se Goti, Avari i Slaveni koji formiraju svoje južne slavenske države, a tako i Bosnu. Vrijeme političke samostalnosti srednjovjekovne Bosne direktno je vezano za Zenicu, prije svega Gradješinom pločom i aktom abjuracije, čime je dopunjeno Kulinovo vrijeme, ali određuje i činjenice političke moći. Tokom vladavine Kulina bana pominje se vjera sa sličnim heretičkim (dualističkim) vjerovanjem na istoku Balkanskog poluostrva. Pritiskom pape i mađarskog kralja, bosanski ban Kulin će pred papinim izaslanikom kardinalom Ioannesom Casamarisom, splitskim nadbiskupom Bernardom i dubrovačkim đakonom Marinom, 8. aprila 1203. objaviti Bilinopoljsku izjavu kojom se odriče bogumilskog učenja. Blizina tvrdog grada Vranduka, sjedište bosanskih kraljeva, Janjića i hiže dida bosanskih krstjana (u historiografiji nazivanih bogumilima, bosanskim hereticima), sa stećcima u Puhovcu i Pojskama, nekoliko pisara i graditelja, uz ostalo, jesu činjenice i dokaz posebnog značaja ovog kraja u srednjem vijeku.

U razdoblju srednjeg vijeka, 1370, spominje se naselje Klopče, kao i porodica toga imena, 8. januara 1404. bosanski did iz Janjića šalje depešu dubrovačkom knezu Vlahi Sorkočeviću. U zeničkom naselju Varošišće (kod Vranduka) otkopana je crkva iz srednjeg vijeka i franjevački samostan Sv. Marije, koju je gradio kipar Ivan Hrelić, učenik Juraja Dalmatinca.

 Osmansko doba 
U vrijeme vladavine Osmanlija (1463–1878) činjenicom da se promjenom smjera glavnog trgovačkog puta mijenja i funkcija samog grada, te osim kratkog perioda kad je bila sjedište brodskog kadije (do 1557). Zenica je kasaba, opet osobenog lika sa nekoliko džamija (Sultan Ahmedova, poznata i kao Čaršijska, Osman-čelebijina, Sejmenska, Jalijska), medresom (1737), nekoliko mekteba, nišana, šadrvana, hanova i karavansaraja.
lijevo|mini|Sejmenska džamija u centralnom dijelu grada, druga najstarija džamija.|220x220piksel
Prema podatku iz 17. stoljeća, Zenica je imala oko 330 kuća, što je stavljalo među redove srednjeg grada u tadašnjoj Bosni. U jednom opisu iz 1697. govori se o Zenici, gdje uspjevaju dinje "...a sam kraj je vrlo pitom".

Godine 1697, dolazi do razaranja i potpunog spaljivanja Zenice (po predanju samo su tri kuće opstale), od strane habsburškog princa Eugena Savojskog. Većina uglednih Zeničana je ubijeno, a katoličko stanovništvo je napustilo grad skupa sa princom Eugenom, da bi u 18. vijeku u Zenicu ponovo se počeli doseljavati Hrvati iz Dalmacije i Jevreji - sefardi (spominju se tek oko 19. vijeka u Zenici).

 Austrougarsko doba 
mini|227x227px|Konjska česma pored Čaršijske džamije (Sultan-Ahmedove).
Grade se kapitalni objekti šireg društveno-ekonomskog značaja: željeznička pruga od Bosanskog Broda do Zenice (1879), Rudnik mrkog uglja (1880), Fabrika papira (1885), Željezara (1892), Kazneni zavod (1886). Konjska česma, izgrađena od bijelog tesanog kamena, sa dvije lule i dva korita, postavljena suprotno. Česma je otvorena 30. maja 1910, u 10:00 sati, na sjećanje prolaska austrijskog cara Franje Josipa kroz Zenicu. Tadašnji načelnik Zenice Ali Harmandić je 1910. doprinio da Zenica dobije prvi savremeni vodovod dužine 6 km, te desetak česmi u Zenici, između kojih i Konjska česma. Od 2001, model austrijske česme je postao zvanični suvenir Zenice, koji se još naziva i gradska, čaršijska, stara i konjska na osnovu lule koje imaju oblik konjske glave. Česma se nalazi između Sultan Ahmedove džamije i objekta Zeničkog muftijstva–Hadži Mazića kuća.

 Dvadeseti vijek 
mini|Zgrada nekadašnje sinagoge u Zenici pored kamenog mosta.|lijevo|220x220piksel
Početkom 20. vijeka, povećao se broj stanovnika, evidentna je ubrzana urbanizacija. Srpska pravoslavna crkva Rođenja Svete Bogorodice sagrađena je 1885, dvije katoličke crkve 1910, sinagoga 1903, najstarija džamija Sultan-Ahmed je obnovljena, gradnja nekoliko prenoćišta, hotela, škola, vodovod, modernih puteva.

Dvadeseti vijek u Zenici obilježen pojačanom industrijalizacijom, posebno poslije 1938. izgradnjom Grube pruge, pauperizacijom dijela stanovništva, njegovom proleterizacijom. Kameniti most vezuje kuću Koste Jefića i Osmanage Mehmedića i jevrejsku Havru punih 90 godina.

Od 1941. do 1945, evidentan je napor domaćeg stanovništva (potpisivanjem Rezolucije zeničkih muslimana maja 1942). Ustaški teror nad Židovima i odvođenja u koncentracione logore, doveo je do nestanka židovske kulture u Zenici. Osnovane su muslimanske milicije, naoružane od ustaškog pokreta u Šerićima, Doglodima, Babinu. Kao odbrana stanovništa osnovani su i partizanske odrede, koji su u aprilu 1945. oslobodili Zenicu. Odbrana i oslobođenje Zenice obilježava se 12. aprila 1945. (Dan oslobođenja Zenice). Nakon toga grad je počeo naglo industrijski se razvijati, a novi blokovi zgrada su izgrađeni kako bi se smjestili sve brojniji rudari i radnici u čeličani. Za vrijeme jugoslavenskog perioda od oko 50 godina, populacija se ušestostručila.

 Rat u Bosni i Hercegovini 

lijevo|mini|Spomen kamen u Novom Radakovu za Mateu Jurić.|150x150piksel
mini|150x150px|Kameni spavač, spomenik masakra u Zenici na trgu Alije Izetbegovića.
Službena prva civilna žrtva tokom rata u BiH u Zenici je ubijena vatrenim oružjem za vrijeme blokade tadašnje vojne kasarne JNA u naselju Bilimišće, a ubijena je Matea Jurić (29. jul 1990 — 13. maj 1992).

Dana 19. aprila 1993. oko podneva, od strane HVO-a devet granata je ispaljeno iz haubice i usmrtilo i ranilo više civila u centru grada, što se obilježava kao dan masakra u Zenici. Granata je ispaljena iz sela Putićevo (16 kilometara od Zenice), prva oko 12:10 sati, drugi napad sa dvije granate u 12:24, a naredne dvije runde sa dvije granate u 12:29. Grad je pretrpio i značajan gubitak civilnog stanovništva od snajperske vatre, požara i gladi, a stanovništvo nije imalo vodu i struju. Prvi novac Bosne i Hercegovine štampan je u Zenici, a prva vojna smotra Armije Republike Bosne i Hercegovine na čelu sa Alijom Izetbegovićem, održana je u Zenici. U jeku rata u Zenici se organizuje novi privredni sajam ZEPS.

Prva domaća međunarodna utakmica reprezentacije BiH odigrana je na Bilinom Polju protiv Albanije.

 Poslijeratni period 
Tokom perioda koji je uslijedio poslije rata u Bosni i Hercegovini, Zenica je doživjela doživjela privredni slom. Obustavljanje rada ili u velikoj mjeri smanjenje intenziteta u najvećim zeničkim preduzećima kao što su Željezara Zenica, RMU Zenica, Metalno su direktno utjecale na veliku stopu nezaposlenosti.

Okosnica zeničke privrede Željezara, nakon neuspješnog udruživanja s Kuvajtskim investicijskim fondom, privatizacijom postaje dio ArcelorMittala, najvećeg svjetskog proizvođača čelika, a s pokretanjem integralne proizvodnje u novom privrednom subjektu ArcelorMittal Zenica. U tom periodu dolazi i do infrastrukturnih ulaganja u Zenicu. Izgrađuju se sportski objekti (Atletski stadion i višefunkcionalna Arena), glavna gradska magistrala (GGM).

 21. vijek 
mini|150x150piksel|Rijeka Bosna se izlila po Kamberovića polju tokom poplava 2014.
lijevo|mini|150x150piksel|Demolirana zgrada općinske uprave tokom protesta 2014.
Zenica se relativno sporo oporavlja i dalje razvija ulazeći u 21. vijek, a evidentan je i pad broja stanovnika od 1991. do 2013. Zenica je izgubila četvrtinu stanovništva dijelom usljed rata, dijelom zbog nepovoljnih ekonomskih prilika u BiH.

Tokom poplava u Bosni i Hercegovini 2014. Zenica se suočavala sa izlivima rijeke Bosne i njene pritoke Kočeve kako u samoj jezgri grada, tako i okolnim naseljenim mjestim poput Nemile.

U februara 2014. održani su građanski protesti u kojim su uništene zgrada općinske uprave i zgrada RMK, a deseci osoba su zbrinuti u Kantonalnu bolnicu zbog zadobivenih povreda.

Općina Zenica je 20. novembra 2016. dobila status grada.

 Geografija 
lijevo|mini|Izletište Smetovi, 8 km od grada. |220x220piksel
Zenica se nalazi u centralnom dijelu Bosne i Hercegovine, smještena između 44° i 13' sjeverne geografske širine i 17° i 54' istočne geografske dužine. Na sjeveru graniči sa općinom Teslić, istočno od nje Žepče, Zavidovići i Kakanj. Zapadni dio graniči sa Travnikom, Vitezom, a na jugu sa Busovačom. Površina iznosi 558.5 km2. U regionalnom smislu pripada Planinsko-kotlinskoj Bosni, preciznije Gornjobosanskoj-lašvanskoj mezoregiji. U prirodno-geografskom pogledu, smještena je uz srednji dio rijeke Bosne.

Na sjevernim dijelovu nalazi se Vučija planina i Kosovnjak. Na istočnim granicama nalazi se Velika Manjača i Ravna planina, dok na južnom dijelu nalaze se Krčke stijene, Janjićki vrh i Zvečaj. Na zapadu su, Golubak, Visoka glava, Vučijak i Crni Vrh. Uz urbani dio grada su brda niže nadmorske visine sa svojim vidikovcima: Tetovo, Volovska glava, Crnile, Zmajevac, Hamida, Klopačke stijene i izletište Smetovi.

Smetovi su smješteni 8 km od centra, gdje postoje uređene staze za šetnju, vožnju biciklom te sportski tereni za košarku, fudbal i odbojku u pijesku. Uređen je i za zimske uslove u vidu ski lifta i staza za skijaše. Sa Smetova je vidljivost po vedrom vremenu i do 100 kilometara, pa se mogu vidjeti obližnje planine Zvijezda, Vranica, Vlašić i Lisac.mini|Geografski položaj grada Zenice.
Planine i brdanm. (m)Tvrtkovac1304Hum1280Vepar1083Lisac1080Smetovi940Klopačke stijene918Golubak700Vučijak639Zmajevac638Volovska glava585Janjićki vrh561

 Geografski položaj 

 Klima 

Klima u Zenici je pretplaninsko umjereno kontinentalna. Ljeta u Zenici su obično topla i suha, s prosječnim temperaturama koje mogu doseći ili premašiti 30 °C tijekom najtoplijih mjeseci. Noći su relativno svježe. Zime su hladne i snježne. Temperature često padaju ispod nule, a snježni pokrivač može biti prisutan tijekom većeg dijela zime. Najtopliji dan je izmjeren 13. augusta 2024. i iznosio je 42,6 °C, dok je najhladniji bio 24. januara 1963. i iznosio je -23,9 °C. Najveća godišnja količina padavina je izmjerena 2014. iznosila je 1200,6 mm, dok je najmanja izmjerena 2011. i iznosila 519,2 mm.

lijevo|mini|157x157px|Jezero Mošćanica u istoimenom naselju u okolini Zenice.

 Rijeke 
Zenica ima veliki broj manjih rijeka i potoka koje se ulijevaju u rijeku Bosnu koja je najznačajniji vodeni tok. Izvor rijeke Bosne se nalazi na Ilidži, kod Sarajeva, a ušće u rijeku Savu kod Šamca, stim da je prirodni tok s juga na sjever. Kroz Zenicu protiče 47,95 km od ukupnih 274 km koliko iznosi dužina rijeke Bosne. Duž iste nalaze se saobraćajnice i željeznička pruga.

Osim Bosne, postoje tokovi rijeka Lašva, Babina rijeka, Kočeva, a nešto dalje su i Bistričak, Gračanićka, Nemilska, Orahovička, Starinska i Džulanova rijeka. Značajniji potoci su Bukovica, Janjićki, Tetovski, Zvečajski, kao i potoci Perin han.

Oko 10 km jugoistočno od grada, između naselja Mutnica i Mošćanica, postoji vještačko jezero Mošćanica površine od dva hektara.

 Panorama 

 Kultura 
mini|240x240piksel|Bosansko narodno pozorište kod zgrade općinske uprave.
lijevo|mini|231x231px|Spomenik NOB-a u gradskom naselju Nova Zenica.
Institucije od kulturnog značaja su: Bosansko narodno pozorište sa Velikom scenom, Malom scenom, Scenom u podrumu i Kabareom; Kamerni simfonijski orkestar, Omladinski hor, Likovna galerija i Muzej grada Zenice. U Bosanskom narodnom pozorištu, pored stalnog ansambla, aktivna je i Dječija scena sa sopstvenim programom.

Godine 2024. otvoren je i Islamski centar Sultan Ahmed, pod upraviteljstvom Medžlisa Islamske zajednice Zenica (Zeničko muftijstvo), a predstavlja zatvoren objekat sa mnogobrojim prostorijama koje služe vjerskim, obrazovnim, kulturnim i društvenim potrebama zajednice. Hrvatsko kulturno društvo "Napredak", jest podružnica u Zenici od 2010. koja organizuje godišnje uskršnje događaje.

Pop-rok grupa Dubioza kolektiv, Anasabl srednjovjekovne muzike Fugato, i Nemoguće vruće potiču iz ovog grada.mini|Stari grad Vranduk sa tvrđavom.

 Nacionalni spomenici 
Nacionalni spomenici Bosne i Hercegovine u Zenici su: Crkva Rođenja Presvete Bogorodice, Crkva svetog Ilije sa župnim uredom, Fabrika papirna u Novoj Zenici, Ploča velikog sudije Gradeše koja se nalazi u Muzeju grada Zenice, Sejmenska džamija, Stara džamija sa haremom u naselju Orahovica kod Nemile, Stari grad Vranduk, Sultan Ahmedova džamija i medresa prekoputa džamije i zgrada nekadašnje Sinagoge u Zenici.

 Stanovništvo 

 Nacionalni sastav stanovništva – grad Zenica 

 Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Zenica 

 Naseljena mjesta u Zenici 
Zenicu sačinjavaju sljedeća naseljena mjesta:

Arnauti, Banloz, Bijele Vode, Bistrica, Bistrica Gornja, Briznik, Bukovica, Dobriljevo, Donja Vraca, Donji Čajdraš, Drugavci, Dusina, Gladovići, Gorica, Gornja Gračanica, Gornja Višnjica, Gornja Vraca, Gornja Zenica, Gornji Čajdraš, Gradina, Gradišće, Grm, Gumanci, Janjac, Janjićki Vrh, Janjići, Jasika, Jastrebac, Jezera, Jurjevići, Kasapovići, Klopački Vrh, Kolići, Koprivna, Kovačići, Kovanići, Kozarci, Kula, Lašva, Lijeske, Lokvine, Loznik, Ljubetovo, Mošćanica, Mutnica, Nemila, Novo Selo, Obrenovci, Orahovica, Osojnica, Osredak, Palinovići, Pepelari, Peševići, Plahovići, Plavčići, Poca, Pojske, Ponihovo, Ponirak, Puhovac, Putovičko Polje, Putovići, Radinovići, Sebuja, Smajići, Starina, Stranjani, Sviće, Šerići, Šiblići, Tišina, Topčić Polje, Trešnjeva Glava, Vranduk, Vranovići, Vražale, Vrhpolje, Vukotići, Zahići, Zenica i Živkovići.

Naseljeno mjesto Jezera su ranije pripadala općini Teslić, koje je poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma ušlo u sastav Zenice, a naselje Blatnica u općinu Teslić (Republika Srpska).

Na popisima 1971. i 1981, postojala su i naseljena mjesta: Babići, Čekote, Dolac, Dolipolje, Donja Gračanica, Drinjani, Drivuša, Dvor, Gnusi, Gojakovac, Jagodići, Jelina, Jezero, Jokovići, Klopče, Konjevići, Kopilo, Kovačevići, Krivići, Lađice, Miklići, Mrgodići, Mulići, Orahovičko Polje, Pečuj, Perin Han, Podbrežje, Poratje, Potok, Pridražići, Rajčevići, Raspotočje, Rebrovac, Ričice, Rijeka, Sidica, Spahići, Šušanj, Tuganja, Urije, Varda, Visokovci, Vjetrenice, Vrselje i Vukovići. Ova naselja su na popisu 1991. ukinuta i pripojena drugim naseljenim mjestima.

 Urbana naselja 
Urbani dio Zenice čine naselja:

 Babina rijeka (Staro Radakovo)
 Bilino Polje
 Blatuša
 Centar
 Crkvice
 Jalija
 Londža
 Lukovo Polje
 Mokušnice
 Nova Zenica
 Novo Radakovo
 Odmut
 Pišće
 Sejmen
 Stara čaršija

 Politika 

 Politička organizacija Grada Zenica 
Organi grada Zenice su Gradsko vijeće (sastoji se od 31 vijećnika) i gradonačelnik.

Gradom rukovodi gradonačelnik koji se bira na lokalnim izborima svake četiri godine, na kojima se bira i Gradsko vijeće, koje se sastoji od 31 vijećnika, koji se biraju po partijskim listama, te jednog predstavnika nacionalnih manjina. Članovi Gradskog vijeća se biraju direktno, te na osnovu dobijenih glasova, proporcionalno udjelu partije, zastupaju biranu partiju u Gradskom vijeću. Ovlasti gradonačelnika i Gradskog vijeća regulisani su federalnim zakonima i statutom Grada.

 Gradonačelnik 
Na lokalnim izborima održanim održanim 2. oktobra 2016. za gradonačelnika Zenice izabran je Fuad Kasumović, kao nezavisni kandidat sa 34,67% ili ukupno 16.176 glasova. Iduća dva mandata na lokalnim izborima 2020 (66,51%), te lokalnim izborima 2024. sa 45,34% glasova ponovo je izabran za gradonačelnika.

 Zenički načelnici 
mini|200x200piksel|Abdulah Mutapčić, bivši načelnik (1970–1974).
mini|217x217px|Fuad Kasumović, 36. i aktuelni gradonačelnik.
 Ahmetaga Mutapčić
 Ali Harmandić (1908–1913)
 Mahmud Tarabar (1913–1917)
 Osman Mutapčić (1917–1923)
 Ivo Ghey (1923–1925)
 Ahmed Mutapčić (1926–1931)
 Abdulaziz Aska Borić (1932–1935)
 Eniz Mutapčić (1935–1936)
 Mehmedalija Tarabar (1936–1941)
 Ismet Salčinović (1941–1945)
 Mustafa Čolaković (1945)
 Mustafa Mujagić (1945)
 Abdul Aziz Asko Borić (1945–1946)
 Jozo Marčinković (1945–1948)
 Veljko Bilanović (1949–1950)
 Nikola Spaić (1951–1952)
 Safet Uzunović (1950–1955)
 Đuro Vekić (1955–1959)
 Milko Križanović (1959–1960)
 Ezher Arnautović (1960–1965)
 Vinko Jelčić (1965–1966)
 Muhamed Berberović (1966–1970)
 Abdulah Mutapčić (1970–1974)
 Vinko Jelčić (1974–1978)
 Nikola Mirković (1978–1982)
 Salim Tarabar (1982–1983)
 Muhamed Pašalić (1983–1984)
 Nikola Telebak (1984–1985)
 Omer Filipović (1986–1988)
 Bogdan Kolar (1988–1990)
 Ibrahim Alispahić (1990–1992)
 Besim Spahić (1992–1997)
 Ferid Alić (1997–2000)
 Zakir Pašalić (2000–2004)
 Husejin Smajlović (2004–2016)
 Fuad Kasumović (2016–)

 Gradsko vijeće 
Na izborima za Gradsko vijeće, održanim 6. oktobra 2024. godine, izabrano je 11 predstavnika Stranke demokratske akcije (SDA), 11 iz Bosanskohercegovačke Incijative (BHI-KF), 3 predstavnika Socijaldemokratske partije (SDP BiH), 2 iz Snage naroda, jedan iz "Pokreta", jedan iz Naše stranke (NS), te jedan predstavnik iz nacionalnih manjina kao nezavisni kandidat.

 Zvanična obilježja 
mini|Zastava grada Zenice.
mini|152x152px|Grb grada Zenice.
Grad Zenica ima grb i zastavu. Grb je četvrtasto polje s polukružnom osnovom uokvireno dvjema linijama, čiji su debljina i međuprostor jednaki. Grb sadrži šest elemenata koji su prikazani linijama crne boje iste debljine. Lijevom stranom, prateći okvir polja grba, proteže se kontura rijeke Bosne, koju u donjem dijelu sijeku dvije horizontalne linije – simbol komunikacije. U preostalom dijelu polja grba prikazana su četiri simbola kružne forme koji predstavljaju (s lijeva na desno odozgo prema dolje) simbol Vranduka – sjeverne kapije grada, jedan od šest križeva sa ploče bana Kulina, ujedno i simbol kršćanstva, polumjesec – simbol islama i osmanskog perioda i ukršteni čekići–simbol rudarstva i teške industrije, a indirektno i simbol austrougarskog perioda.

Polje grba je obojeno žutom i zelenom bojom. Žuta boja pokriva polje do nivoa gornja dva kružna elementa, a zelena boja preostali dio polja. Polumjesec u donjem dijelu je također ispunjen žutom. Kontura rijeke je bijela. Odnos širine i dužine zastave je 1:2. Zastava se u svim varijantama koristi u uspravnom položaju. Na sredini zastave nalazi se grb položen uspravno po dužini zastave. Širina grba zauzima 2/3 širine zastave.

Uvjeti i način upotrebe grba i zastave grada Zenica propisuju se posebnom odlukom Vijeća.

 Privreda i saobraćaj 
mini|Čeličana u sklopu Željezare, promatrana iz naselja Blatuša.|220x220piksel
lijevo|mini|Zgrada Doma zdravlja Zenica u blizini Stadiona Bilino Polje.|220x220piksel
Zenica je industrijski centar. U politici razvoja industrije dominirale su bazne grane industrije (proizvodnja gvožđa i čelika i rudarstvo). Eksploatacija mrkog uglja u Zenici je otpočela 1880, a proizvodnja čelika 1892.

U predratnom periodu u Zenici pored ostalog proizvedeno je 1,4 miliona tona čelika i 924.000 tona uglja, 1.018.000 m2 tkanine, 158.000 hl mlijeka, itd. Broj zaposlenih radnika iznosio je 53.419 od čega u društvenom sektoru 49.415 (privreda 42.965 i 6.450 u vanprivredi), a u privatnom sektoru 4004 zaposlena.

Premda Zenica u ratnom periodu (1992–1995) nije pretrpjela ratna razaranja, rat je ostavio značajne posljedice po privredu. One se ogledaju prvenstveno u obustavljanju kontinuiranog procesa proizvodnje čelika i velikom smanjenju proizvodnje.

Ratarstvo i stočarstvo imaju značajne preduslove za daljnje povećanje proizvodnje uz veću primjenu agro-tehničkih mjera. U ratarskoj proizvodnji najzastupljenija je proizvodnja krompira sa značajnim tržnim viškovima, mrkve, luka, kukuruza, pšenice i ovčijeg sira.

 Saobraćaj 
mini|Električni voz na željezničkoj stanici Zenica.|220x220piksel
lijevo|mini|240x240piksel|Nova dionica autoceste kod Zenice.
Zenica je spojena sa Sarajevom autoputem A1, a međusobno su udaljeni 69,3 km cestovnim putem, a povezani su i željezničkom prugom, kroz dolinu rijeke Bosne. Istim autoputem povezana je i sa Mostarom sa 176 km udaljenošću, a željeznička pruga se nastavlja južno i dolazi do obale u Pločama.

Putevi u gradu su relativno obnovljeni sa početkom izgradnje 2012, a jedna od magistrala jeste Glavna gradska magistrala (GGM), sa ukupnom dužinom od 7,85 km. Sve ceste su povezani kružnim tokovima. U fazi saniranja i proširivanja su putevi prema okolnim mjestima i selima, a radovi su u toku koridora Vc u obližnjem naselju Nemila.

Najvažnije infrastrukturne i transportne kompanije iz Zenice su Almy gradnja, ITC, Arkon, Arel, Uniprojekt komerc - inžinjering, Komgrad - Ze, Almy - transport, Geosonda, Engra, ŽGP - Zenica.

Najbliži aerodrom je Međunarodni aerodrom Sarajevo.

 Obrazovanje 

mini|Prva gimnazija Zenica.|220x220piksel
mini|Medicinska škola Zenica.|220x220piksel
Zenica je univerzitetski grad. Univerzitet u Zenici se sastoji od nekoliko fakulteta: mašinski, metalurško-tehnološki, filozofski, pravni, ekonomski, medicinski, islamski pedagoški fakultet i politehnički fakultet.

U Zenici postoji 19 osnovnih škola, a neke među njima su: OŠ Musa Ćazim Ćatić, OŠ Meša Selimović, OŠ Mak Dizdar, OŠ Edhem Mulabdić, OŠ Vladimir Nazor, OŠ Miroslav Krleža i ostale.

Srednje škole u Zenici su:

 Prva gimnazija Zenica
 Druga gimnazija Zenica
 Gimnazija KŠC “Sv. Pavao”
 Medicinska škola Zenica
 Tehnička škola Zenica
 Mješovita škola “Mladost” Zenica
 Muzička srednja škola Zenica
 Ekonomska škola Zenica
 Industrijska škola Zenica
 Srednja škola za stručno obrazovanje i radno osposobljavanje

Između ostalih tu je Osnovna muzička škola, Osnovna specijalna škola, Katolički školski centar sa osnovnom školom i gimnazijom.

 Organizacije 
lijevo|mini|150x150px|Grb Saveza izviđaća Federacije Bosne i Hercegovine.
Postoje udruženja i organizacija, koje sufinansira Grad svojim budžetom, poput ekoloških incijativa, omladinskih pogona (Centar za mlade Zenica i INPUT Centar za edukaciju informisanje i afirmaciju mladih), kao i Udruženje "Forum građana" Zenica, Eko izviđački centar Smetovi (tokom cijele godine), sanitacija i čišćenje vode. Od osnivanja do danas kroz zeničku izviđačku organizaciju prošlo je približno 100.000 mladih ljudi.

Izviđači u Zenici se sastoje od tri odreda:
 Odred izviđača “Lisac” Zenica
 Odred izviđača “Smet” Zenica
 Odred izviđača "Zmajevac" Zenica

 Ekologija 
mini|Rijeka Bosna sa gradskim naseljima Jalija i Odmut.
Zenica spada u gradove sa teškom industrijom koji su neracionalno zagađivali i uništavali okolinu. Poslije rata u Bosni i Hercegovini, glavni krivac za teško ekološko stanje u Zenici, Željezara, bila je onesposobljena. Međutim prije nekoliko godina je djelomično počela s radom stara Željezara, te je iz tih i drugih razloga u Zenici osnovana nestranačka, građanska organizacija "Eko pokret", a kasnije i politička stranka Zeleni Bosne i Hercegovine sa sjedištem u Zenici.

Tako je uz njihovo zalaganje sliv Babine rijeke proglašen parkom prirode. Postoje inicijative da se napravi brana na Vranduku koja bi prouzrokovala ekološku katastrofu. Zeleni Bosne i Hercegovine kao i "Eko pokret" se protive tome i zalažu za proglašenje Vranduka nacionalnim parkom.

Regionalna deponija grada „Mošćanica” (RDM) d.o.o. Zenica smještena je između sela Mošćanica, Mutnica, Palinovići, Briznik, Arnauti, Ponihovo i Plavčići, jugoistočno od centra grada. Preuzima sav otpad iz Zenice i okolnih mjesta, dok kompanija za saniranje otpada i održavanje gradskih parkova u ulica njemačka Alba d.o.o.

 Sport 
mini|Tribine na atletskom stadionu u Kamberovića polju.|220x220piksel
lijevo|mini|258x258px|Atletičar i rekorder BiH utrke na 800 m, Amel Tuka.

Nogometni klub "Čelik" dvostruki je osvajač nekadašnjeg Srednjoevropskog kupa. Od priznavanja Bosne i Hercegovine, "Čelik" je tri puta bio državni prvak, a u dva navrata osvajač kupa. Takmiči se u Prvoj ligi Federacije Bosne i Hercegovine. Postoje i istoimeni košarkaški, ragbi i rukometni klub.

U gradskom naselju Crkvice, nalazi se i „Trening centar Nogometnog saveza  BiH“, za Nogometnu reprezentaciju Bosne i Hercegovine, na kojem se vrše pripreme pred utakmice na Bilinom Polju, koji se nalazi u neposrednoj blizini.

Značajne rezultate ostvarili su i ragbisti "Čelika", koji su bili osmostruki prvaci bivše Jugoslavije, 6 puta su osvojili kup, a "Čelik" je i dvostruki prvak Bosne i Hercegovine.

Od 1992. zapažene međunarodne rezultate ostvarili su teniserka Mervana Jugić-Salkić, skakač uvis Elvir Krehmić, strijelac Šejla Kurtagić, karatist Arnel Kalušić, te atleričari Amel Tuka, Hamza Alić i Mesud Pezer.

U Zenici djeluje 45 klubova u kojima je zaposlen veliki broj profesionalaca i amaterskih radnika u sportu. Zenica je i jedini bh. grad u kojem djeluje Klub ekstremnih sportova (Scorpio), sa težištem na alpinizam i sportsko penjanje.

 Spisak sportskih klubova u Zenici 

 Aeroklub "Zenica"
 Asocijacija radioamatera
 Asocijacija radioamatera, Radioklub "Zenica"
 Atletski klub "Zenica"
 Biciklistički klub "Zenica-Metalno"
 Bokserski klub "Čelik"
 Bokserski klub "Isak"
 Bokserski klub "Street fighter"
 Invalidski odbojkaški klub "Bosna"
 Džudo klub "Policajac"
 Karate klub "Hasen-do"
 Karate klub "Zenica-Mladost"
 Karate klub "Nico"
 Košarkaški invalidski klub "Bosna"
 Klub borilačkih vještina "Isak"
 Klub ekstremnih sportova "Scorpio"
 Košarkaški klub "Čelik" (žene)
 Košarkaški klub "Čelik"
 Košarkaški klub "Željezara-Zenica" (žene)
 Klub sjedeće odbojke "Zenica 92"
 Malonogomentni klub "Drugari"
 Nogometni klub "Borac" (Tetovo)
 Nogometni klub "Iris" (žene)
 Nogometni klub Čelik
 Nogometni klub "Nemila"
 Nogometni klub "Zenica 97"
 Nogometni klub "Zlatni ljiljan"
 Nogometni klub "Željezničar"
 Nogometni klub "Fortuna"
 Nogometni klub "Steel City"
 Nogometni klub "Rudar Zenica"
 Nogometni klub "Tempo Sport"
 Odbojkaški klub "Zenica"
 Odbojkaški klub "Ruki"
 Plivački klub "Željezara"
 Plesni klub "Latino"
 Rafting klub "Žara"
 Rafting klub "Bosna"
 Ragbi klub "Čelik"
 Ragbi klub "Rudar"
 Ragbi klub "Zenica 72"
 Rukometni klub "Čelik"
 Smučarski klub "Zenica"
 Stonoteniski klub "Mladost"
 Stonoteniski klub "Željezara"
 Streljački klub "Zenica"
 Šahovski klub "Čelik"
 Šahovski klub "Preporod"
 Teniski klub "Čelik"
 Taekwondo klub "Zenica"
 Udruženje građana sportskih ribolovaca RD "Bistro" Zenica

 Mediji 
lijevo|mini|Zgrada "Jabuka" u Novom Radakovu.|220x220piksel
Glavni medij komunikacije u gradu je javni servis, Radio-televizija Zenica (RTVZE). Servis je smješten u Ulici Bulevara Kralja Trvtka I, prekoputa glavne autobuske stanice. Radio-stanice su: Radio Zenit, Radio Aktiv, Radio TNT Zenica, BM radio i Radio Zeničko nebo.

Zenica ima jedan list koji je besplatan "Superinfo", koji se građanima dijeli na uličnim štandovima. Grad u svom sjedištu ima zvanični glasnik (Službene novine Grada Zenica). Sjedišta dopisništva nacionalnih listova Dnevni avaz i Oslobođenje nalaze se u Zenici, kao i lokalni list Naša riječ (od 1956) koji se nalazi u zgradi "Jabuka" ispod Hamide, u Masarikovoj i na drugoj strani zgrade sjedišta RTVZE.

 Poznate osobe 

 Privrednici i društveni djelatnici 
 Stanko Tomić, privrednik, bivši generalni direktor Željezare Zenica
 Alojz Derling, privrednik, tvorac preduzeća "Vatrostalna"
 Žarko Radovanović, pravnik, sudija suda Bosne i Hercegovine
 Vlado Adamović, pravnik, sudija suda Bosne i Hercegovine
 Ružica Stanojević, nastavnica i odbornik u opštinskom parlamentu u Kristijanstadu (Švedska)

 Naučnici  
 Amer Smailbegović, geofizičar i zaposlenik NASA-e
 Kemal Kapetanović, naučnik
 Fikret Ibrahimpašić, muzeolog
 Semir Osmanagić, arheolog

 Književnici 
 Kemal Mahmutefendić, pisac, pjesnik
 Džemaludin Alić, pisac
 Esad Ekinović, pisac
 Said Malkoč, pisac
 Muhamed Kondžić, pisac i novinar
 Selim Arnaut, pisac i urednik časopisa "Književna revija"
 Lamija Begagić, pisac, urednica književnog web-magazina Omnibus i dječjih časopisa Palčić i 5Plus
 Željko Grahovac, pisac, urednik je časopisa "Život"
 Muharem Omerović, pisac
 Željko Škuljević, pisac, filozof, prorektor Univerziteta u Zenici

 Političari 
 Šefik Džaferović, političar, bivši član predsjedništva Bosne i Hercegovine
 Fuad Kasumović, političar i gradonačelnik Zenice
 Ramo Isak, političar

 Novinari 
 Šerif Babić, novinar na RTVZE dugi niz godina
 Josip Dujmović, novinar, publicista i osnivač nagrade Davorin, danas Indexi
 Selvedin Avdić, novinar i publicista
 Vlastimir Jović, novinar
 Faruk Midžić, novinar
 Zehrudin Isaković, novinar i režiser, direktor Fene
 Mensur Čamo, novinar i urednik Radija Slobodna Evropa

 Umjetnici 

 Glumci, režiseri, pozorišni i filmski radnici 
 Danis Tanović, filmski režiser, dobitnik Oskara
 Haris Burina, filmski i pozorišni glumac
 Radovan Marušić, pozorišni scenograf i književnik
 Žarko Mijatović, filmski i pozorišni glumac
 Slobodan Stojanović, pozorišni reditelj i novinar
 Tarik Filipović, glumac i TV voditelj
 Selma Mehanović, pozorišna glumica
 Dinko Tucaković, filmski direktor, Direktor Jugoslovenskog filmskog Arhiva (Srbija)
 Jasna Ornel Bery, filmska glumica
 Faketa Salihbegović-Avdagić, pozorišna glumica
 Danijel Ljuboja, pozorišni glumac, član je ansambla ZKM-a (Hrvatska)
 Snežana Marković, glumica
 Jasmin Dizdar, filmski režiser
 Siniša Zorić, filmski i pozorišni glumac
 Nusmir Muharemović, pozorišni glumac
 Zlatan Školjić, filmski i pozorišni glumac
 Robert Krajinović, filmski i pozorišni glumac

 Muzičari 
 Hasiba Agić, pjevačica i interpretatorka sevdalinki i ilahija
 Amar Jašarspahić, pjevač folk i pop-folk,
 Milenko Karović, dirigent, prvi čovjek Omladinskog hora u Zenici
 Saša Domuz, muzičar, TAXI BEND
 Sandra Bagarić, sopranistica i TV voditelj
 Dajana Akrapović, violist
 Sanela Redžepagić, mezzo-sopran
 Edin Karamazov, muzičar međunarodnog karaktera, majstor lutnje
 Enes Bajramović, gitarista i kompozitor, COD, Ambasadori
 Aljoša Buha, muzičar, basista, Crvena jabuka, Kongres
 Darko Jelčić, muzičar, bubnjar, Crvena jabuka
 Dženan Hodžić (pseudonim Dr. Zo), reper

 Likovni umjetnici 
 Ljubomir Perčinlić, slikar
 Alija Kulenović, slikar i profesor atomske fizike
 Rizah Kulenović slikar, superintendant muzeja Leonardo da Vinci u Karlskroni (Švedska)
 Zoran Džapo, slikar
 Tomislav Perazić, slikar
 Miroslav Župančić, kipar
 Snježana Vidović, slikar (Njemačka)
 Hasan Begičević, slikar
 Jasmin Kukavica, slikar

 Manekeni 
 Dinka Delić, manekenka, mis Jugoslavije 1984.
 Ema Alagić, manekenka, bivša mis Turizma

 Sportisti 

Atletičari
 Hamza Alić, bacač kugle
 Elvir Krehmić, bh. rekorder u skoku u vis
 Mesud Pezer, bacač kugle
 Amel Tuka, bh. rekorder utrka na 400 m i 800 m
 Košarkaši 
 Emir Mutapčić, bivši košarkaš i košarkaški trener
 Zoran Savić, bivši košarkaš, generalni menadžer Barselone (Španija)
 Mensur Bajramović, košarkaški trener i selektor Bosne i Hercegovine reprezentacije
 Dževad Alihodžić, košarkaš
 Teoman Alibegović, košarkaš
 Kenan Bajramović, košarkaš
 Emir Preldžić, košarkaš

 Nogometaši 
 Alojz Renić, bivši nogometaš i nogometni trener
 Bekim Dino Pašalić, nogometni trener (Španija)
 Elvir Bolić, bivši nogometaš
 Dejan Lovren, nogometaš Hrvatske
 Milorad Ratković, nogometaš Celta de Vigo
 Nermin Šabić, nogometaš
 Mladen Krstajić, nogometaš, FK Partizan, (Srbija)
 Bruno Akrapović, bivši nogometaš
 Mirsad Hibić, bivši nogometaš
 Aldin Džidić, nogometaš
 Sandro Bloudek, nogometaš, NK Varteks (Hrvatska)

 Ragbisti 
 Suad Kapetanović, ragbista, osnivač Ragbi kluba Zenica (Čelik), trener Ragbi kluba Tatra iz Praga (Češka)

 Skijaši 
 Otto Lang, skijaška legenda i američki filmski producent;
 Igor Laikert, bosanskohercegovački alpski skijaš;

 Vaterpolisti 
 Zoran Janković, vaterpolista, zlatna medalja XIX Olimpijada - Mexiko City 1968

 Judisti 
 Sensei Nihad Mehmedović, judista, trener, crni pojas 3. dan (Kanada)

 Strijelci 
 Mirjana Horvat, strijelac,
 Srećko Pejović, strijelac, svjetski rekorder
 Sanja Sinanović, strijelac
 Amir Ljuca, strijelac, streljački trener

 Sportski radnici 
 Ermin Sivac, nogometni sudija
 Siniša Zrnić, nogometni sudija
 Sabrija Topalović, nogometni sudija
 Jozo Mandić, nogometni sudija

 Gradovi partneri 
Grad Zenica ima 9 gradova prijatelja (sestrinski gradovi):
  Gelsenkirchen, Njemačka
  Hunedoara, Rumunija
  Üsküdar, Istanbul, Turska
  Karşıyaka, Izmir, Turska
  Luleå, Švedska
  Jajce, Bosna i Hercegovina
  Veles, Sjeverna Makedonija
  Fiorenzuola d'Arda, Italija
  Zalaegerszeg, Mađarska

 Galerija 

 Također pogledajte 
 Dani Kulina bana
 Univerzitet u Zenici
 Kameni spavač (trg)
 Masakr u Zenici
 Stadion "Bilino polje"
 Meokušnice
 Medicinska škola Zenica

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Zvanični sajt grada Zenice
 Zvanični sajt Univerziteta u Zenici

Kategorija:Gradovi u Federaciji Bosne i Hercegovine
Kategorija:Gradovi u Zeničko-dobojskom kantonu
*
Kategorija:Službeni gradovi Bosne i Hercegovine