2. april

2. april / travanj (2. 4) jest 92. dan godine po gregorijanskom kalendaru (93. u prestupnoj godini). Do kraja godine ima još 273 dana.

 Događaji 
 1792 – Dolar ozakonjen kao novčana jedinica SAD-a.
 1801 – Britanske snage pod vodstvom Horatija Nelsona porazile su dansku flotu u bici kod Kopenhagena.
 1860 – U Torinu se sastao prvi italijanski Parlament.
 1902 - U Los Angelesu otvoreno prvo kino "Electric Theatre".
 1905 – Otvoren željeznički tunel ispod Alpa "Simplon" kojim su povezane Švicarska i Italija.
 1917 – Američki Kongres objavio rat carskoj Njemačkoj.
 1930 – Haile Selassie je proglašen carem Etiopije, naslijedivši svoju rođakinju caricu Zauditu.
 1940 – Njemačka vojska okupirala Dansku i napala Norvešku.
 1944 – Sovjetske trupe prešle rijeku Prut u Drugom svjetskom ratu i ušle u Rumuniju.
 1960 – Francuska potpisala sporazum s Madagaskarom i time Madagaskar postaje nezavisna država, nakon 64 godine francuske kolonijalne vladavine.
 1970 – Katar postao nezavisan od Engleske.
 1979 – Zatvaranjem britanske vojne baze, Malta stekla punu nezavisnost čime je okončano gotovo 80 godina dugo britansko prisustvo na tom ostrvu.
 1981 – Predsjedništvo SFRJ proglasilo vanredno stanje na Kosovu zbog demonstracija albanskih studenata, koje su počele 11. marta pod parolom "Kosovo – republika".
 1982 – Argentinske vojne snage iskrcale se na Folklandska ostrva, britansku koloniju u Južnom Pacifiku, koji su čuvala 84 britanska marinca.
 1999 – Avioni NATO-a bombardirali centar Beograda, prvi put od početka zračnih napada na ciljeve u SR Jugoslaviji 24. marta.
 1999 – Vlasti u Beogradu preuzele nezavisni radio B92.
 2001 – Predsjedavajući Predsjedništva BiH Jozo Križanović razriješio dužnosti zapovjednika Prvog gardijskog zbora hrvatske komponente  Vojske Federacije BiH, generala Zlatana Miju Jelića i njegovog zamjenika Maria Bradaru.
 2001 – Čitanjem optužnice i saslušanjem drugooptuženog Mirsada Ćupine, pred Kantonalnim sudom u Mostaru počelo suđenje 13 mostarskih Bošnjaka optuženih za ratne zločine protiv ratnih zarobljenika počinjene u zgradi Četvrte osnovne škole u Mostaru, u vrijeme sukoba Hrvatskog Vijeća odbrane (HVO) i Armije BiH 1993. godine.
 2001 – Bivši predsjednik Srbije i SR Jugoslavije i optuženi ratni zločinac Slobodan Milošević priznao da je SR Jugoslavija davala pomoć u oružju i municiji Srbima u Bosni i Hercegovini i u Hrvatskoj za vrijeme rata.
 2002 – Načelnici općina s hrvatskom većinom u Hercegovačko-neretvanskom kantonu podnijele krivične prijave protiv kantonalnog ministra finansija Alije Tipure i pomoćnika direktora Trezora HNK Ahmeta Bebanića zbog zloupotrebe položaja.
 2002 – Bivši premijer Kosova i bivši vioki funkcioner Demokratskog saveza Kosova (DSK) Bujar Bukoši osnovao Novu partiju Kosova (NPK).
 2002 – Izraelski premijer Ariel Šaron izjavio da će dopustiti palestinskom lideru Jaseru Arafatu napuštanje njegovog štaba u Ramallahu jedino ako je "riječ o karti u jednom pravcu".
 2003 – Predsjedavajući Predsjedništva BiH Mirko Šarović podnio ostavku zbog afere izvoza oružja Vazduhoplovnog zavoda "Orao" iz Bijeljine Iraku, koji je bio pod sankcijama UN-a.
 2003 – Američki predsjednik George W. Bush najavio sankcije pakistanskoj laboratoriji za nuklearna istraživanja jer je pomagala Sjevernoj Koreji u razvijanju nukearnog oružja.
 2004 – Haaški tribunal (ICTY) objelodanio optužnice protiv šestorice hrvatskih oficira i bivših zvaničnika u samozvanoj hrvatskoj republici Herceg Bosna (HR HB).

 Rođeni 
 8. vijek 
 747 – Karlo Veliki, franački kralj i car Svetog rimskog carstva

 18. vijek 
 1725 – Giacomo Casanova, italijanski avanturist, ljubavnik i književnik

 19. vijek 
 1805 – Hans Christian Andersen, danski pisac bajki
 1838 – Léon Gambetta, francuski državnik i političar
 1840 – Emile Zola, francuski književnik
 1863 – Henry van de Velde, belgijski arhitekt i slikar
 1878 – Antun Dobronić, hrvatski kompozitor
 1879 – Alexander Moisiu, albansko-austrijski pozorišni glumac
 1884 – Gösta Adrian-Nilsson, švedski slikar
 1889 – He Yingqin, kineski političar
 1891 – Nils Dahlgren, švedski glumac
 1891 – Max Ernst, njemački umjetnik

 20. vijek 
 1902 – Mary Miles Minter, američka glumica
 1904 – Karl-Ragnar Gierow, švedski režiser i glumac
 1914 – Sir Alec Guinness, britanski glumac
 1927 – Ferenc Puskas, mađarski nogometaš
 1928 – Serge Gainsbourg, francuski kantautor
 1929 – Hans Koschnick, njemački političar
 1933 – Gyorgy Konrad, mađarski knjižeevnik
 1939 
 Marvin Gaye, američki pjevač
 Zoran Bečić, bosanskohercegovački glumac
 1941 – Penelope Keith, britanska glumica
 1947 – Emmylou Harris, američka country pjevačica
 1958 – Emir Dizdarević, bosanskohercegovački šahovski velemajstor
 1960 – Matthias Jacob, istočnonjemački biatlonac i trostruki svjetski prvak
 1961 – Tommy Höglund, švedski biatlonac
 1964 – Goran Karan, hrvatski pjevač
 1965 – Rodney King
 1966 – Teddy Sheringham, engleski nogometaš
 1973 – Åse Idland, norveška biatlonka.
 1990 
 Miralem Pjanić, bosanskohercegovački nogometaš
 Rina Mitsuhashi, japanska biatlonka

 Umrli 
 1872 – Samuel Finley Breese Morse, američki slikar i izumitelj
 1914 – Paul von Heyse, njemački književnik
 1916 – Oleg Lundstrem, ruski dirigent i muzičar
 1936 – Gunnar Klintberg, švedski glumac i režiser
 1974 – Georges Pompidou, francuski političar, premijer (1962–1968), predsjednik (1969–1974)
 1995 – Hannes Alfvén, švedski fizičar
 2005 – Papa Ivan Pavao II, papa

 Praznici 

 Svjetski dan svjesnosti o autizmu
 Međunarodni dan dječije knjige

 Vanjski linkovi 

 Na današnji dan (2. april), BBC.co.uk 
 Na današnji dan (2. april), nytimes.com 

apr002