Cetinje

Cetinje (ćir. Цетиње) je grad i naseljeno mjesto, sjedište općine i službena prijestonica Crne Gore.

Geografija

Cetinje je grad u planinskom dijelu Crne Gore, smješten u istoimenom kraškom polju podno planine Lovćen, između Boke kotorske i Skadarskog jezera. Cetinje je centar Stare Crne Gore, najvažniji je grad u historiji ove države i njen najčešće glavni grad. Prema Ustavu Crne Gore iz 1992. nosi počasni naslov "Prijestonica Crne Gore".

Zbog svoje autentične arhitekture i velikog broja historijskih građevina, relikvija, manastira, crkvi i muzeja, ovaj grad zaista zaslužuje općeprihvaćeni naziv „grad-muzej“.

Cetinje je, također, i sjedište istoimene općine u Crnoj Gori.

 Klima 

Klima Cetinja je umjereno-kontinentalna. Topla i sušna ljeta, prosječne temperature od 20 stepeni Celzijusa; hladne i vlažne zime, prosječne temperature 2 stepena Celzijusa; kišovita proljeća i jeseni. Interesantan je podatak da, iako je jedan je od najkišovitijih gradova u Evropi, te grad sa najvećom prosječnom količinom padavina na prostoru bivše Jugoslavije, sam grad nema površinskih vodotokova.

 Historija 

Nastanak današnjeg Cetinja veže se za 15. vijek i vladara Zete Ivana Crnojevića. Naime, izgubivši od Turaka dotadašnju prijestonicu Žabljak, Ivan Crnojević se odlučio premjestiti svoje sjedište u nepristupačnije krajeve - u kraško polje podno Lovćena, sagradivši 1482. godine dvor, a potom i manastir Svete Bogorodice, u koji je kasnije premjestio sjedište Zetske mitropolije. Novonastali grad nazvan je po rječici koja je kroz njega prolazila.

Gubitak samostalnosti Zete dovodi do dvovjekovne stagnacije u razvoju Cetinja. Ponovni razvoj počinje tek krajem 17. vijeka dolaskom dinastije Petrović na vlast u Crnoj Gori, a veća urbanizacija i značajniji napredak slijedi sa dolaskom Petra II Petrovića Njegoša na vlast. Za vrijeme njegove vladavine izgrađena je i čuvena Biljarda.

Cetinje se dalje arhitektonski i urbano-populacijski razvijalo proporcionalno razvoju crnogorske državotvornosti, tj. uporedo sa proglašenjem knjaževine Crne Gore (1852. godine pod knjazom Danilom I Petrovićem), te priznanjem samostalnosti (1878. na Berlinskom kongresu) i, konačno, kraljevine Crne Gore (1910. za vrijeme vladavine kralja Nikole I Petrovića).

Za vrijeme vladavine Nikole I, u Cetinju je podignut novi dvor, prvi hotel, bolnica, Djevojački institut, a proglašenjem samostalnosti i uspostavljanjem diplomatskih odnosa sa evropskim državama i Vladin dom, te mnogobrojne ambasade. Izgrađene na jako maloj međusobnoj udaljenosti, a u različitim arhitektonskim stilovima, ove građevine daju Cetinju urbanu sliku grada jedinstvenu u Evropi.

Nakon Prvog svjetskog rata, Cetinje u Kraljevini SHS/Kraljevini Jugoslaviji postaje sjedište Zetske banovine. Ostavši i dalje značajnim centrom, Cetinje se u periodu između dva svjetska rata nesmetano razvijalo, uvećavajući se i populacijski i teritorijalno i infrastrastrukturalno.

Period nakon Drugog svjetskog rata dovodi do stagnacije Cetinja. Proglašenjem Titograda administrativnim centrom i glavnim gradom SR Crne Gore, kao sastavnog dijela FNRJ/SFRJ Cetinje gubi značaj koji je do tada imalo. Gubeći veliki dio dotadašnjih prihoda, grad je pedesetih i šezdesetih godina prošlog vijeka preživljavao privrednu krizu. Pokretanje industrijskih pogona, kao što su fabrika obuće "Košuta", elektroindustrijski holding "Obod" te transportno preduzeće "Bojana", kao i poboljšanje infrastrukture (izgradnja saobraćajnica prema Podgorici i moru, poboljšanje elektroenergetske i vodovodne mreže), uspjeli su do kraja osamdesetih godina ovog vijeka donekle izvući ovaj grad i njegovo stanovništvo iz krize. Međutim, pad socijalizma, tranzicija i krvavi raspad SFRJ uzrokovali su pad okosnica cetinjske privrede, te su ponovo stanovništvo ovog grada doveli u nezavidan ekonomski i socijalni položaj.

Stanovništvo

Na popisu stanovništva 2011. godine općina Cetinje imala je 16.657 stanovnika, od čega na samom Cetinju 13.918.

 Općina Cetinje 

 Broj stanovnika po popisimaKnjiga 9,  Stanovništvo, uporedni pregled broja stanovnika 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2003, podaci po naseljima, Republički zavod za statistiku, Podgorica, septembar 2005, COBISS-ID 8.764.176 1948  1953  1961  1971  1981  1991  2003  2011 25.114  25.549  23.503  22.024  20.213  20.307  18.482  16.657

Napomena: Nastala iz stare općine Cetinje koja nije mijenjala granice.

Cetinje (naseljeno mjesto)

 Broj stanovnika po popisima 1948  1953  1961  1971  1981  1991  2003  2011 9.038  9.102  9.359  11.876  14.088  15.946  15.137  13.918

Popis 2011.

 Narodnost 2011Zvanični rezultati popisa na web stranici Zavoda za statistiku Crne GoreCrnogorci12.705 (91,28%)Srbi539 (3,87%)Albanci37 (0,26%)Hrvati37 (0,26%)Romi28 (0,20%)Crnogorci–Srbi20 (0,14%)Makedonci19 (0,13%)Jugoslaveni16 (0,11%)Muslimani12 (0,08%)Srbi–Crnogorci12 (0,08%)Mađari10 (0,07%)Bosanci7 (0,05%)Italijani6 (0,04%)Slovenci6 (0,04%)BošnjaciZCrnogorci–MuslimaniZGoranciZNijemciZRusiZOstalo50 (0,35%)Regionalna pripadnost6 (0,04%)Ne želi da se izjasni394 (2,83%)ukupno13.918

 Jezik 2011Crnogorski11.656 (83,74%)Srpski1.426 (10,24%)Srpskohrvatski226 (1,62%)Maternji63 (0,45%)Albanski27 (0,19%)Hrvatski19 (0,13%)Makedonski10 (0,07%)Ruski9 (0,06%)Srpsko–Crnogorski8 (0,05%)BosanskiZCrnogorsko–SrpskiZEngleskiZHrvatsko–SrpskiZMađarskiZNjemačkiZRomskiZSlovenskiZOstali54 (0,38%)Regionalni jeziciZNe želi da se izjasni398 (2,85%)ukupno13.918

 Vjera 2011Pravoslavna12.844 (92,28%)Katolička133 (0,95%)Islamska103 (0,74%)Kršćani32 (0,22%)Adventist20 (0,14%)Agnostik11 (0,07%)Budisti10 (0,07%)Jehovini svjedociZOstale vjeroispovijesti178 (1,27%)Ateista222 (1,59%)Ne želi da se izjasni364 (2,61%)ukupno13.918

Napomena: Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.

Raniji popisi

 Cetinje 1991  2003Knjiga 1, Stanovništvo, nacionalna ili etnička pripadnost, podaci po naseljima, Republički zavod za statistiku, Podgorica, septembar 2004, ISBN 86-84433-00-9  

 Vjera 1991Pravoslavna14.867 (93,23%)Islamska175 (1,09%)Katolička146 (0,91%)Protestantska2 (0,01%)Ostale vjeroispovijesti36 (0,22%)Vjernik je ali ne pripada nijednoj vjeroispovijesti6 (0,03%)Nije vjernik235 (1,47%)Nepoznato479 (3,00%)ukupno15.946

 Kultura i obrazovanje 

Cetinje je posljednjih pet vijekova kulturno i obrazovno sjedište Crne Gore, pa tako baštini ogromno književno, muzejsko i arhivsko blago, koje se većinom čuva kroz pet državnih institucija: Narodni muzej Crne Gore, Arhiv Crne Gore, Centralna narodna biblioteka "Đurđe Crnojević", Kraljevsko crnogorsko narodno pozorište "Zetski dom", te Republički zavod za zaštitu spomenika kulture.

Međutim, Cetinje nije samo poznato po svojim građevinama i historijskim spomenicima, već svojoj vijekovima dugoj štamšparskoj tradiciji, bogatim bibliotekama, kao i po svojim umjetnicima- ovaj grad je za svojeg postojanja izrodio i ugostio značajan broj književnika i slikara, te stoga ne čudi što su se u ovom gradu smjestile tri akademije- Fakultet likovnih umjetnosti, fakultet dramskih umjetnosti, te Muzička akademija.

 Cetinjsko bijenale 

Međunarodno bijenale savremene likovne umjetnosti, koje se od 1990. održava svake druge godine. Idejni tvorac ovog bijenala je princ Nikola Petrović, praunuk kralja Nikole I. Od svog začetka do danas, ova kulturna manifestacija sve više dobija na značaju, kako u regiji tako i u Evropi.

 Znamenitosti 

Tri velike hrišćanske relikvije nalaze se na Cetinju. To su: Ruka Sv. Jovana Krstitelja, čestica Časnog Krsta Gospodnjeg i ikona Presvete Bogorodice Filermose. Prve dvije se čuvaju u Cetinjskom manastiru, a treća u Plavoj kapeli zgrade Vladinog doma.

 Crkve i manastiri 

 Cetinjski manastir  - sagrađen 1701. godine od strane vladike Danila Petrovića, smješten u neposrednoj blizini Biljarde i Dvora kralja Nikole.
 Manastir Crnojevića  - sa crkvom Presvete Bogorodice, podignut od strane osnivača Cetinja Ivana Crnojevića 1484. godine. Manastir je razoren od strane Turaka 1692., a na mjestu crkve Presvete Bogorodice kralj Nikola I je 1886. sagradio kapelu. Danas se u ovoj kapeli nalaze posmrtni ostaci Kralja Nikole I i kraljice Milene.
 Vlaška crkva  - podignuta u 15. vijeku kao crkva Rođenja Bogorodice. Rušena u 17. i 18. vijeku. Ponovo podignuta 1864. godine, kada je dobila i današnji naziv.

 Muzeji 

 Muzej Cetinjskog manastira  - smješten u dijelu manastirskih konaka, sadrži brojne vrijedne eksponate kao što su svi arhijerejski ornati Dinastije Petrović-Njegoš i krst arhimandrita Grigorija Nestora, te bogate zbirke rukopisnih knjiga, inkunabula i ikona.
 Istorijski muzej  - smješten u zgradi Vladinog doma, obuhvata kulturnu društveno-ekonomsku, političku i vojnu prošlost Crne Gore od predslovenskog perioda do danas.
 Etnografski muzej Crne Gore  - smješten u zgradi nekadašnjeg Srpskog poslanstva, sa zbirkama koji posjetiocima mogu dočarati drevne načine ishrane, privređivanja i odijevanja, instrumente i oruđa crnogorskih predaka
 Njegošev muzej  - smješten u Biljardi, posvećen Petru II Petroviću Njegošu. Obuhvata Njegoševu rezidenciju, dio Njegoševe biblioteke, te dio biblioteke Petra I Petrovića Njegoša
 Njegoševa rodna kuća  - nedaleko od Cetinja, u njeguškom selu Erakovići
 Državni muzej Crne Gore  - smješten u dvoru kralja Nikole I, rekonstrukcija rezidencije kralja, sa autentičnim primjercima namještaja, te drugim predmetima korištenim od strane kraljevske porodice.
  Umjetnički muzej Crne Gore  - smješten u zgradi Vladinog doma. Nacionalnu galeriju ovog muzeja čine: Zbirka umjetnosti jugoslavenskih naroda i narodnosti, Zbirka crnogorske likovne umjetnosti, Zbirka ikona, Zbirka kopija fresaka, te Spomen zbirka Milice Šarić-Vukmanović

 Saobraćaj 

Cetinje je danas dobro komunikacijski uvezano sa ostalim dijelovima Crne Gore. Nalazi se na magistralnoj komunikaciji Podgorica-Cetinje-Budva. Od oba grada je udaljeno oko 30 km. Aerodrom u Tivtu nalazi se na oko 50 km udaljenosti, a luka Bar oko 70 km.

 Galerija 

Također pogledajte

 Spisak bivših glavnih gradova
 Spisak općina u Crnoj Gori

 Reference 

 Vanjski linkovi 

Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
*