Zagreb

Zagreb je najveći i glavni grad Republike Hrvatske, a istovremeno i jedan od najstarijih evropskih gradova – 1994. proslavio je 900. godišnjicu prvog pisanog dokumenta s njegovim imenom.

 Historija 
U pisanim izvorima se spominje već 1094. prilikom osnivanja biskupije, danas Nadbiskupije zagrebačke sa sjedištem na Kaptolu. Za Zagreb je naročito važna i 1242. godina, kada je Gradec dobio povelju Zlatnu bulu od kralja Bele IV, koji ga je time proglasio slobodnim kraljevskim gradom u znak zahvalnosti što su mu Zagrepčani pružili gostoprimstvo i zaštitu pred najezdom Tatara. Prema legendi tom prilikom Bela je ostavio gradu i jedan top pod uslovom da se svaki dan iz njega puca kako ne bi zahrđao. Tako se grički top svaki dan oglašava tačno u podne, službeno od 1. januara 1877. Od utvrde Gradec do danas su sačuvana Kamenita vrata, tu je i stara gornjogradska jezgra s crkvom sv. Marka i najljepša zagrebačka barokna crkva sv. Katarine. Česti i dugotrajni sukobi Kaptola i Gradeca oko lokalnog trgovanja i politička zavisnost Hrvatske u prošlosti su kočile jači razvoj Zagreba u političko i privredno središte. Sukobi se vremenom stišavaju, a 1850. grad biva ujedinjen u jedinstvenu cjelinu s prvim gradonačelnikom Josipom Kamaufom.

U međuvremenu isusovci osnivaju prvu gimnaziju (1607) i prvu štampariju (1664), a grad dobija i univerzitet 1669. Prve novine na hrvatskom jeziku (kajkavsko narječje) u Zagrebu pokreće Ljudevit Gaj. Prva željeznička linija (Zidani Most – Zagreb – Sisak) uspostavljena je 1862, nakon još jedne godine proradila je plinara, a zatim i prva telefonska linija 1881.

Krajem 19. stoljeća Zagreb se širi i razvija: stiže prvi tramvaj na konjsku vuču, uspinjača, svečano je otvorena zgrada HNK. Od 1921. do 1931. broj stanovnika porastao je za 70%, što je najveći demografski porast u historiji grada. Godine 1926. u gradu počinje raditi prva radiostanica u ovom dijelu Evrope, 1947. održana je sajamska priredba Zagrebački velesajam, a krajem 1950-ih i prvi Festival Zagreb. Godine 1961. otvara se zagrebački aerodrom u naselju Pleso, 1975. otvoren je hotel "Intercontinental", 1987. grad je domaćin Univerzijade.

Zagreb je važan i u međunarodnom trgovinskom poslovnom svijetu, što se najbolje ogleda u aktivnostima Zagrebačkog velesajma. Željeznička i autobuska stanica te aerodrom Pleso najprometniji su u Hrvatskoj. Zagreb je i vodeći zdravstveni centar u Hrvatskoj.

Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj bio je u sastavu užeg područja Grada Zagreba.

 Geografija 
Smješten je u podnožju Medvednice, duž Save, a istočno od centra grada prolazi 16. meridijan. Sastoji se iz Gornjeg grada (historijskog središta grada), Donjeg grada (izgrađen početkom 19. stoljeća) i Novog Zagreba (izgrađen poslije Drugog svjetskog rata). Prema sjeveru Medvednice nalazi se Zagorje, poznato po šumama, vinogradima i dvorcima. U privrednom i poslovnom središtu Zagreba radi gotovo 1.000.000 stanovnika. Zagreb je političko i administrativno središte Hrvatske, u kojem je sjedište Sabora, predsjednika i Vlade. Nalazi se u jugozapadnom, rubnom dijelu velike Panonske zavale, a obuhvata područje između Medvednice na sjeveru i cestovne obilaznice na jugu te Podsuseda na zapadu i Sesveta na istoku. Smješten na raskršću cestovnih i željezničkih saobraćajnica, Zagreb je i važan industrijski centar jugoistočne Evrope. Industrija obuhvata hemijsku, prehrambenu i mašinsku.

 Ptice 
Na području Zagreba zabilježeno je 100 vrsta gnjezdarica (najbrojnije su pjevice s 57 vrsta), 6 vrsta grabljivica, 7 vrsta djetlića, 16 vrsta močvarica i 14 vrsta iz ostalih porodica. Više od 30 vrsta prica imaju Maksimir, Jarun, Savica, Bundek i Tuškanac.Vedran Lucić, Objavljen Atlas ptica gnjezdarica grada Zagreba , Ptice.net, pristupljeno 23. maja 2021.

 Popis gnjezdarica 

 Accipiter gentilis – jastreb
 Accipiter nisus – kobac
 Acrocephalus arundinaceus – veliki trstenjak
 Acrocephalus palustris – trstenjak mlakar
 Aegithalos caudatus – dugorepa sjenica
 Alauda arvensis – poljska ševa
 Alcedo atthis – vodomar
 Anas platyrhynchos – divlja patka
 Apus apus – čiopa
 Asio otus – mala ušara
 Buteo buteo – škanjac
 Carduelis carduelis – češljugar
 Carduelis chloris – zelendur
 Carduelis cannabina – juričica
 Certhia brachydactyla – dugokljuni puzavac
 Charadrius dubius – kulik sljepčić
 Chlidonias hybridus – bjelobrada čigra
 Ciconia ciconia – roda
 Cinclus cinclus – vodenkos
 Coccothraustes coccothraustes – batokljun
 Columba livia forma domestica – gradski golub
 Columba palumbus – golub grivnjaš
 Corvus cornix – siva vrana
 Corvus frugilegus – gačac
 Corvus monedula – čavka
 Coturnix coturnix – prepelica
 Crex crex – kosac
 Cuculus canorus – kukavica
 Cyanistes caeruleus – plavetna sjenica
 Cygnus olor – crvenokljuni labud
 Delichon urbicum – piljak
 Dendrocopos major – veliki djetlić
 Dendrocopos medius – crvenoglavi djetlić
 Dendrocopos minor – mali djetlić
 Dryocopus martius – crna žuna
 Emberiza citrinella – žuta strnadica
 Erithacus rubecula – crvendać
 Falco peregrinus – sivi sokol
 Falco subbuteo – sokol lastavičar
 Falco tinnunculus – vjetruša
 Ficedula albicollis – bjelovrata muharica
 Fringilla coelebs – zeba
 Fulica atra – liska
 Galerida cristata – kukmasta ševa
 Gallinula chloropus – mlakuša
 Garrulus glandarius – šojka
 Hirundo rustica – lastavica
 Ixobrychus minutus – čapljica voljak
 Jynx torquilla – vijoglav
 Lanius collurio – rusi svračak
 Larus ridibundus – riječni galeb
 Lophophanes cristatus – kukmasta sjenica
 Luscinia megarhynchos – slavuj
 Merops apiaster – pčelarica
 Motacilla alba – bijela pastirica
 Motacilla cinerea – gorska pastirica
 Motacilla flava – žuta pastirica
 Muscicapa striata – siva muharica
 Netta rufina – patka gogoljica
 Oenanthe oenanthe – sivkasta bjeloguza
 Oriolus oriolus – vuga
 Otus scops – ćuk
 Parus major – velika sjenica
 Passer domesticus – vrabac
 Passer montanus – poljski vrabac
 Perdix perdix – trčka
 Phasianus colchicus – fazan
 Phylloscopus collybita – zviždak
 Phylloscopus sibilatrix – šumski zviždak
 Phoenicurus ochruros – mrka crvenrepka
 Phoenicurus phoenicurus – šumska crvenrepka
 Pica pica – svraka
 Picus canus – siva žuna
 Picus viridis – zelena žuna
 Podiceps cristatus – ćubasti gnjurac
 Poecile palustris – crnoglava sjenica
 Periparus ater – jelova sjenica
 Regulus regulus – zlatoglavi kraljić
 Remiz pendulinus – sjenica mošnjarka
 Riparia riparia – bregunica
 Saxicola rubetra – smeđoglavi batić
 Saxicola torquatus – crnoglavi batić
 Serinus serinus – žutarica
 Sitta europaea – brgljez
 Sterna albifrons – mala čigra
 Sterna hirundo – crvenokljuna čigra
 Streptopelia decaocto – gugutka
 Streptopelia turtur – grlica
 Strix aluco – šumska sova
 Sturnus vulgaris – čvorak
 Sylvia atricapilla – crnokapa grmuša
 Sylvia communis – grmuša pjenica
 Sylvia curruca – grmuša čevrljinka
 Sylvia nisoria – pjegava grmuša
 Tachybaptus ruficollis – mali gnjurac
 Turdus merula – kos
 Turdus philomelos – drozd cikelj
 Turdus viscivorus – drozd imelaš
 Troglodytes troglodytes – palčić
 Vanellus vanellus – vivak

 Klima 
Staro jezgro grada Zagreba leži na 122 m nadmorske visine i ima prosječnu godišnju temperaturu 12 °C.

Gradske četvrti

 Gradska četvrt   Br. stanovnika (popis 2021.) Brezovica  12.046 Črnomerec  38.084 Donja Dubrava  33.537 Donji Grad  31.209 Gornja Dubrava  58.255 Gornji Grad–Medveščak  26.423 Maksimir  47.356 Novi Zagreb–istok  55.898 Novi Zagreb–zapad  63.917 Peščenica–Žitnjak  53.023 Podsljeme  18.974 Podsused–Vrapče  44.910 Sesvete  70.800 Stenjevec  53.862 Trešnjevka–jug  65.324 Trešnjevka–sjever  52.974 Trnje  40.539 ukupno  767.131

Stanovništvo

Na popisu stanovništva 2021. Grad Zagreb imao je 767.131 stanovnika, od čega u samom Zagrebu 663.592.

 Grad Zagreb 

 Broj stanovnika po popisimaRepublika Hrvatska – Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.–2001. 1857.  1869.  1880.  1890.  1900.  1910.  1921.  1931.  1948.  1953.  1961.  1971.  1981.  1991.  2001.  2011.  2021. 48.266  54.761  67.188  82.848  111.565  136.351  167.765  258.024  356.529  393.919  478.076  629.896  723.065  777.826  779.145  790.017  767.131
Napomena: Nastao iz stare općine Grad Zagreb.

 Zagreb (naseljeno mjesto) 

 Broj stanovnika po popisima 1857.  1869.  1880.  1890.  1900.  1910.  1921.  1931.  1948.  1953.  1961.  1971.  1981.  1991.  2001.  2011.  2021. 32.203  37.001  48.136  60.910  87.239  109.029  140.815  227.838  325.223  361.564  442.768  579.943  656.380  706.770  691.724  688.163  663.592
Napomena: Naselje Zagreb povećano je 1981. pripajanjem naselja Branovec, Čučerje, Čugovec, Dankovec, Degidovec, Granešina, Jalševec, Medvedski Breg, Miroševec, Novaki Granešinski, Novoselec Granešinski, Oporovec, Pionirski Grad, Podbrežje, Slanovec i Trstenik, koja su prestala postojati. Za ta bivša naselja sadrži podatke od 1857. do 1971, osim za bivše naselje Pionirski Grad za koje sadrži podatke od 1953. do 1971. U 1991. naselje Zagreb također je povećano pripajanjem naselja Blato, Glogovec Zaprudski, Hrelići, Jakuševec, Klara, Otočec Zaprudski, Otok Zaprudski i Remetinec Stupnički. Za ta bivša naselja sadrži podatke od 1857. do 1981. Nenaseljeni dijelovi naselja Hrelići i Jakuševec pripojeni su naselju Veliko Polje, a naselja Klara naselju Donji Čehi. U 1991. naselje je povećano pripajanjem dijelova područja naselja Botinec i Buzin, u kojima je sadržan dio podataka od 1857. do 1981., dijela naselja Gornji Čehi, u kojem je sadržan dio podataka od 1857. do 1961., dijela naselja Lučko, u kojem je sadržan dio podataka od 1857. do 1971., i nenaseljenog dijela područja naselja Zadvorsko. Naselje Zagreb sadrži podatke i za bivša naselja Bačun, Bidrovec, Bijenik, Bizek, Bliznec, Borčec, Borongaj, Črnomerec, Čulinec, Dedići, Dešćevec, Dolec, Dolje, Dolje Podsusedsko, Donje Vrapče, Donji Bukovec, Donji Markuševec, Dubrava Markuševečka, Frateršćica, Goljak, Gorenci, Gornja Kustošija, Gornje Vrapče, Gornji Bukovec, Gornji Markuševec, Gornji Stenjevec, Gračani, Horvati, Jačkovina, Jagodišće, Jankomir, Jarek Podsusedski, Jarun, Kostanjek, Krvarići, Kustošija, Lašćina, Lisičina, Lukšići, Ljubljanica, Mikulići, Mlinovi, Opatovina, Perjavica, Petruševec, Podsused, Popovec, Prečko, Remete, Resnički Gaj, Resnik, Retkovec, Rudeš, Stenjevec, Šestine, Šestinski Kraljevec, Špansko, Štefanovec, Trnava, Trnava Resnička, Vidovec, Vrapče, Vukomerec i Žitnjak, koja su u pojedinim razdobljima bila iskazivana kao samostalna naselja.

 Popis 1991. 

Na popisu stanovništva 1991, naseljeno mjesto Zagreb imalo je 706.770 stanovnika sljedećeg nacionalnog sastava:

 Zagreb 1991. 

Popis 1910. 
 Zagreb jezik  vjera  

 Univerzitet 

Univerzitet u Zagrebu (Sveučilište) drugi je najstariji u Hrvatskoj, osnovan nakon zadarskog (1396), i među najstarijima u Evropi. Osnovan je 1669. Do danas je na njemu diplomiralo više od 200.000 studenata, magistriralo više od 18.000 i doktoriralo više od 8.000.

Naučno-nastavni i umjetnički rad obavlja se na 28 fakulteta, tri umjetničke akademije, stručnoj – Učiteljskoj akademiji i univerzitetskom studiju – Hrvatskim studijima. Pri Sveučilištu djeluju 33 visoka učilišta.

 Naučne institucije 
U Zagrebu djeluju 22 instituta na područjima društvenih i prirodnih nauka. Najpoznatija ustanova na području prirodnih nauka jest Institut "Ruđer Bošković", društvenih nauka Institut "Ivo Pilar", a naučni rad u okviru humanističkih nauka predvode Hrvatski institut za povijest, Institut za povijest umjetnosti i Institut za arheologiju. Zagreb je sjedište Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti (HAZU; nekad JAZU), koju je 1866. osnovao đakovački biskup Josip Juraj Strossmayer.

 Srednje škole i gimnazije 
U Zagrebu djeluje 100 srednjih škola, od čega je 31 gimnazija.

 Galerija 

 Također pogledajte 
 Eurotower
 Medicinski fakultet u Zagrebu
 Medveščak
 Zagrepčanka
 Cibonin toranj
 Tehnički muzej Nikola Tesla

 Literatura 
  Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
 Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998, , ;

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Službeni sajt
 Turistička zajednica Grada Zagreba

*
Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Kategorija:Glavni gradovi evropskih država