Gradačac

Gradačac je grad i naseljeno mjesto u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Nalazi se na obroncima Majevice, na nadmorskoj visini od 287 metara. Gradom dominira kula Husein-bega Gradaščevića, poznatija kao Gradina, koja je zaštitni znak i prepoznatljivi simbol grada.

 Historija 
Na području Gradačca se prostirala srednjovjekovna župa Nenavište (ona je obuhvatala veći dio današnjeg grada Gradačac i općina Modriča i Šamac, a u historijskim izvorima se prvi put javlja 1326–1329, kasnije se na ovom području javlja grad Gračac (1461).

Pod Osmanlijskom je vlašću od 1519. Gračačka (Gračac je stariji naziv za Gradačac.) nahija spomenuta je u jednom defteru iz 1533. dok se 1634. navodi da Gradačac pripada Gračaničkom kadiluku. To je ujedno i prvi dokumenat u kojem se ovo mjesto javlja pod sadašnjim svojim imenom. Nakon Karlovačkog mira (1699.) Gradačac, kojem je tada bila namijenjena odbrana osmanlijskih granica na Savi, mnogo dobija na svom strateškom značaju. Godine 1701. postaje palanka, a od 1710. sjedište kapetanije. Poslije toga varošica se brzo razvijala, pa je polovinom 19. vijeka imala dva hana, dvije medrese, četiri džamije, nekoliko mekteba i oko 40 trgovačkih i zanatskih radnji. Najveća zasluga za takav prosperitet mjesta pripada gradačačkim nasljednim kapetanima iz obitelji Gradaščevića: Osman-kapetanu i Murat-kapetanu, a naročito predvodniku vojske bosanskih feudalaca u borbi protiv osmanlijske uprave 1830. godine, Husein-kapetanu, bolje poznatom pod imenom "Zmaj od Bosne".

 Gradačačka tvrđava 
desno|120px|mini|Kula Husein-kapetana Gradaščevića-Zmaja od Bosne
Izgradnja postojećeg tvrđavskog kompleksa u ovom mjestu započeta je 1765. a dovršena do 1821. godine.
Unutar široko razvedenih bedema ovog fortifikacionog sistema koji ima tri ulaza osigurana kapi-kulama, nalazi se oko 18 m visoka, od opeke sagrađena trospratna kula s tornjem na vrhu. Masivno građena četverokatna sahat-kula, kvadratne osnove, visoka 22 m, najmlađi je objekat te vrste u Bosni i Hercegovini. Podigao ju je 1824. godine Husein-kapetan Gradaščević.

 Narodne legende 
I u okolini Gradačca ima nešto sačuvanih tragova prošlosti i mjesta za koje su vezane još žive narodne legende i predanja. Najinteresantniji je fra Lovrin grob u selu Turiću. Ovaj stari grob potiče iz konca 18. vijeka i odavno je prešao u legendu.

 Geografija 
desn|mini|120px|Jezero Hazna
Gradačac se nalazi na nadmorskoj visini od 287 metara, na rječici Gradašnici, među obroncima planine Majevice i Trebave. Poznat je voćarski kraj i jedan od najvećih proizvodnih i trgovačkih centara šljivom u Bosni i Hercegovini.

 Klima 
Klima u Gradačcu je umjereno kontinentalna. Ljeta su obicni topla sa prosječnim temperaturama oko 25-30 °C, ali ponekad mogu dostići i preko 30 °C. Zime su hladne, s prosečnim temperaturama oko 0 °C, ali mogu biti i znatno niže. Snijeg nije rijetka pojava tokom zimskih mjeseci. Proljeće i jesen su umjereno topli, ali promenljivi. Kiša je ravnomjerno raspoređena tokom cijele godine, s nešto većim padavinama tokom proljeća i jeseni. Najveća maksimalna dnevna temperatura zraka je izmjerena 24 Jula 2007. iznosila je 40,5 °C, dok je najmanja izmjerena 31 Januara 1987. i iznosila je -21,5 °C. Najveca godišnja količina padavina je izmjerena 2014. iznosila je 1205 mm, dok je najmanja izmjerena 2000. i iznosila je 412,6 mm .

 Stanovništvo 

Po službenom popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Gradačac imala je 56.581 stanovnika, raspoređenih u 38 naselja. Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, veći dio općine Gradačac ušao je u sastav Federacije Bosne i Hercegovine. U sastav Republike Srpske ušla su naseljena mjesta: Blaževac, Krčevljani, Njivak, Orlovo Polje, Pelagićevo, Samarevac, Tolisa i Zelinja Gornja, te dijelovi naseljenih mjesta: Donja Tramošnica, Donje Ledenice, Donji Skugrić, Gornja Tramošnica, Gornje Krečane, Gornje Ledenice, Jasenica, Porebrice i Turić. Od ovog područja formirana je općina Pelagićevo.

 Nacionalni sastav stanovništva - grad Gradačac 

 Nacionalni sastav stanovništva - naseljeno mjesto Gradačac 

 Kultura 
mini|desno|120px|Kuća porodice Gradaščević
 Nacionalni spomenici 

 Privreda 
Najznačajnije industrije u Gradačcu su tekstilna, hemijska, mašinska i prehrambena. Gradačac je i mjesto održavanja tradicionalnog međunarodnog Sajma šljive.

 Politika 
Gradačac je organizovan kao grad kojom rukovodi gradonačelnik i Gradsko vijeće koje ima 30 vijećnika. U Gradskom vijeću djeluje nekoliko stranaka: SDP, SDA, RDS, PDA, Socijaldemokrati BiH, Narod i pravda, Savez za bolju budućnost BiH, te Klub nezavisnih vijećnika.

 Obrazovanje 
U gradu postoje dvije srednje škole, sedam osnovnih i 14 područnih škola.

 Sport 
 Sportski timovi 
 NK Zvijezda
 RK Gradačac
 ŽOK Kula-Gradačac
 KIK Zmaj

 Poznate ličnosti 

 Husein-kapetan Gradaščević, historijska ličnost
 Mustafa Imamović, univerzitetski profesor
 Hasan Kikić, književnik
 Ahmed Muradbegović, književnik
 Husein Kavazović, reisu-l-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini
 Fadil Novalić, privrednik, Premijer Federacije BiH
 Stjepan Šiber, general Armije RBiH
 Mirko Marjanović, pripovjedač, romanopisac, književnik i likovni kritičar
 Aleksandar Mlač, novinar
 Mustafa Novalić, književnik i profesor
 Julijana Matanović, književnica i univerzitetska profesorica
 Ibrahim Bilajac, akademski kipar
 Dragan Dujmušić, pjesnik
 Ešref Jašarević, nogometaš
 Amir Durgutović, nogometaš
 Damir Doborac, rukometaš
 Mario Kelentrić, rukometaš
 Ibrahim Haseljić, rukometaš
 Mara Lakić, košarkašica
 Meliha Smajlović (Meliha İsmailoğlu), odbojkašica
 Ana Šimić, atletičarka
 Dinko Delić, književnik i muzičar

 Gradovi partneri 
 Sivas, Turska
 Düren, Njemačka
 Castenedolo, Italija
 Stryi, Ukrajina
 Frýdek-Místek, Češka

 Također pogledajte 
 Gradačačka tvrđava

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Službeni veb-sajt grada Gradačca

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine‎
Kategorija:Općine u Tuzlanskom kantonu
*