Pula

Pula () grad je u Hrvatskoj, u Istarskoj županiji.

Geografski položaj

Pula leži na jugozapadnom području istarskog poluostrva u dobro zaštićenom zaljevu i najveći je grad  u Istri.

Poznata je, kao i ostatak regije, po svojoj blagoj klimi, mirnom moru i netaknutoj prirodi. Grad ima dugu tradiciju vinarstva, ribarstva, brodogradnje i turizma, a ujedno je i tranzitna luka. Pula je administrativni centar Istre još od rimskog doba. Danas u užem gradskom području živi oko 67.000 stanovnika, no područje koje mu dnevno gravitira, a spletom okolnosti nije i administrativno uključeno u sastav grada, iako, zapravo, čini njegov sastavni dio, broji više od 100.000 stanovnika. Svrstava ga to, nakon Zagreba, Splita, Rijeke i Osijeka na peto mjesto po broju stanovnika među hrvatskim gradovima.

Historija

mini|lijevo|300px|Karta Pule iz 1584
Najranija historija Pule počinje u 5. vijeku p. n. e. kada je zabilježena najranija stalna naseobina. Grad su osnovali ilirsko pleme Histra, najstarije stanovništvo koje je prebivalo u Istri.
U 1. vijeku podignuta je značajna rimska naseobina (Colonia Pietas Iulia Pola). Nakon pada Zapadnog Rimskog Carstva, gradom su vladali Ostrogoti, Bizantinci, Franci i Mlečani. U 7. vijeku zabilježen je prvi dolazak Slavena na ova područja. Daljnja historija grada nastavila je odražavati njegovoj položaj i značenje, posebice onaj u regiji, u krojenju granica među evropskim silama.
Italijanski pjesnik Dante Alighieri spominje Pulu u svojoj Božanskoj komediji: "Come a Pola, presso del Carnaro ch'Italia chiude e i suoi termini bagna" (... i ko što su (grobne rake) kod Pule, blizu žala, gdje Kvarner među Italije pere, ...; Pakao IX, 113-114). Iako je u Danteovo vrijeme političko ujedinjenje Italije bilo pusti san, ovaj citat je važan jer se u njemu po prvi put pojavilo pitanje istočne granice, a podržavao je i kasnije opravdanje italijanskih težnji na regiju.
Pula i Istra su došle pod austrijsku vlast 1848, te su postale dijelom Austro-Ugarskog Carstva pripojene "Küstenlandu". Tokom tog razdoblja velika prirodna pulska luka postala je mjesto austrijske glavne pomorske baze i glavno središte brodogradnje. Ostrvo Lošinj južno od Pule postao je ljetna odmorišna rezidencija austrijske kraljevske porodice Habsburg.
Nakon propasti Austro-Ugarske 1918, Pula je uz cijelu Istru postala dijelom Italije čija je vlast trajala do kraja Drugog svjetskog rata. Nekoliko godina nakon rata Pulom su upravljali Ujedinjeni narodi zajedno s američkim vojnim snagama. U to vrijeme Istra je bila podijeljena na okupacijske zone sve do ujedinjenja s ostatkom Hrvatske u granicama Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.
Gotovo svi građani italijanskog porijekla koji su činili 90% stanovništva napustili su grad kada je potpao pod Jugoslaviju. Posljedica tome bilo je mijenjanje službenog naziva u Pulu. Od propasti SFRJ, Pula i Istra postali su dijelovi moderne Hrvatske.

Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Pula.

Stanovništvo

Na popisu stanovništva 2011. godine, grad odn. naseljeno mjesto Pula je imao 57.460 stanovnika.

 Grad Pula 

 Broj stanovnika po popisima- Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. 1857  1869  1880  1890  1900  1910  1921  1931  1948  1953  1961  1971  1981  1991  2001  2011 3.628  10.601  25.390  31.498  36.143  59.498  38.591  44.219  20.812  28.259  37.099  47.156  56.153  62.378  58.594  57.460

Napomena: Nastao iz stare općine Pula. U 1857. i 1869. sadrži dio podataka općine Ližnjan, u 1857., 1869. i 1921. dio podataka općine Fažana, a do 1991. i dio podataka općine Medulin.

 Pula (naseljeno mjesto) 

 Broj stanovnika po popisima 1857  1869  1880  1890  1900  1910  1921  1931  1948  1953  1961  1971  1981  1991  2001  2011 3.628  10.601  25.390  31.498  36.143  59.498  38.591  44.219  20.812  28.259  37.099  47.156  56.153  62.378  58.594  57.460

Napomena: Od 1880. do 1910. iskazivano pod imenom Pulj. U 1857. i 1869. sadrži podatke za naselje Jadreški (općina Ližnjan) i za bivše naselje Štinjan koje je od 1857. do 1948. iskazivano kao naselje. U 1857., 1869. i 1921. dio podataka sadržan je u naselju Fažana (općina Fažana). U 2001. smanjeno izdvajanjem naselja Pješčana Uvala, Valbonaša, Vinkuran i Vintijan (sva u općini Medulin). Do 1991. sadrži podatke za naselja Pješčana Uvala i Valbonaša (oba u općini Medulin). U 1857., 1869., 1921., 1981. i 1991. sadrži podatke za naselja Vinkuran i Vintijan (oba u općini Medulin), a u 1910. sadrži podatke za naselje Vintijan.

Popis 1991.

Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Pula je imalo 62.378 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

Gradski kvartovi

Arena, Busoler, Centar, Dolinka, Fižela, Gregovica, Ilirija (ind.zona), Kaštanjer, Kaštel, Monte Ghiro (groblje), Monte Magno, Monte Zaro, Monte Šerpo, Monvidal, Padulj, Pješčana Uvala, Punta, Stoja, Sisplac (Streljana), Šijana, Šikići, Šišansko naselje, Škatari, Štinjan, Šurida, Tivoli, Valdebek, Valelunga, Valkane, Valsaline, Valmade, Valvidal, Veli Vrh, Vergarola, Veruda, Veruda Porat, Verudela, Vidikovac, TP (Tone Peruška), Zelenika.

 Znamenitosti 
mini|desno|250px|Pulska arena
Grad je najpoznatiji po svojim sačuvanim antičkim rimskim građevinama od kojih je najpoznatiji amfiteatar iz prvog vijeka, šesti po veličini u svijetu, a popularno zvan Arena. Jedan je od najbolje sačuvanih amfiteatara iz antike te se još danas koristi tokom ljetnih filmskih festivala i raznih kulturnih priredbi. Druge dvije značajne i dobro očuvane građevine jesu trijumfalni luk, Slavoluk Sergijevaca. Poznat je i Augustov hram iz 1. vijeka, koji je izgrađen po naredbi rimskog cara Augusta. Još se uvijek može šetati kroz staru gradsku četvrt s uskim ulicama išaranim sa srednjovjekovnim i renesansnim zgradama, a popločene antičkim rimskim pločama.

 Kultura 

Kao rezultat svoje bogate političke historije, Pula je grad s kulturnom mješavinom ljudi i jezika s Mediterana i srednje Evrope, iz antike i savremenosti. Pulska arhitektura odražava te historijske slojeve. Stanovnici obično govore strane jezike, posebno italijanski, a često i njemački i engleski. 1904 i 1905 irski pisac James Joyce živio je, radio i pisao u Puli. U isto vrijeme na Brijunskim ostrvima je radio liječnik i mikrobiolog Robert Koch.

 Turizam 

Prirodna ljepota pulske okoline i tirkizno plavog Jadranskog mora učinili su grad međunarodno popularnim ljetnim odmorišnim odredištem. Obližnji biser je nacionalni park Brijuni kojeg su posjetili mnogi svjetski vođe dok je još bio ljetna rezidencija državnika Josipa Broza Tita. Rimske vile i hramovi još uvijek leže zakopani među obradivim poljima i duž obale nekoliko okolnih ribarskih i poljodjelskih naselja. Obalne vode nude plaže, ribarenje, ronjenje do olupina antičkih rimskih galija i ratnih brodova iz Prvog svjetskog rata, te plovidba u netaknute špilje i velika i mala ostrva. Pula je završna tačka biciklističke rute EuroVelo 9 koja ide od Gdanjska na Baltičkom moru kroz Poljsku, Češku, Austriju, Sloveniju i Hrvatsku.
Na obližnjim morskim obalama mogu se vidjeti otisci dinosaura od kojih su zasigurno važni pronalasci napravljeni na neotkrivenom mjestu pored Bala.

 Promet 
mini|desno|250px|Željeznička stanica u Puli
Pula ima međunarodni aerodrom koji ponovo postaje jako prometno središte. Prije 1990 godine pulski je aerodrom imao više od 700.000 putnika godišnje. Obližnji međunarodni aerodromi su Trst, Rijeka, Ljubljana i Zagreb.

Željeznički promet je danas u Puli slabo razvijen, izuzev kantonalnog željezničkog prijevoza kojim se u Pulu i obrnuto iz velikog dijela Istre svakodnevno vozi priličan broj putnika (Pula-Lupoglav). Razlog tome je činjenica da Pula nije neposredno povezana s ostatkom hrvatskog sistema željeznica, već se u druge dijelove Hrvatske mora putovati preko Slovenije. Planirana gradnja željezničkog tunela kroz Učku trebala bi doskočiti i tom problemu.
Istočnim krakom Istarskog ipsilona spojena je na mrežu hrvatskih autocesta, a zapadnim krakom iste poluautoceste izravno je spojena sa slovenskim autocestama, dakle, čitavim sistemom autocesta EU. U toku je širenje Istarskog ipsilona u puni profil autoceste.

 Obrazovanje 
 Osnovne škole 

 Osnovna škola Veli Vrh
 Osnovna škola Šijana
 Osnovna škola Centar
 Osnovna škola Tone Peruška
 Osnovna škola Kaštanjer
 Osnovna škola Monte Zaro
 Osnovna škola Veruda
 Osnovna škola Vidikovac
 Osnovna škola Giuseppine Martinuzzi
 Osnovna škola Stoja
 Privatna osnovna škola Jurja Dobrile
 Osnovna muzička škola Ivana Matetića Ronjgova
 Škola za odgoj i obrazovanje Pula

 Srednje škole 

 Gimnazija Pula
 Privatna gimnazija "Jurja Dobrile"
 Gimnazija i srednja škola "Dante Alighieri"
 Stručna škola Pula
 Industrijsko - obrtnička škola Pula
 Tehnička škola Pula
 Medicinska škola Pula
 Ekonomska škola Pula
 Škola primjenjenih umjetnosti i dizajna Pula
 Škola za turizam, ugostiteljstvo i trgovinu Pula
 Srednja muzička škola "Ivana Matetića Ronjgova"
 Škola za odgoj i obrazovanje Pula

 Visoke škole i fakulteti 

 Univerzitet u Puli
 Filozofski fakultet u Puli
 Fakultet ekonomije i turizma dr. Mijo Mirković
 Muzička akademija u Puli
 Visoka učiteljska škola u Puli
 Visoka tehnička škola u Puli - Politehnički studij
 Viša trenerska škola u Puli
 Veleučilište u Rijeci - poslovni odjel - odsjek Pula

 Sport 

 Nogometni klubovi: Istra, Istra 1961, Uljanik, Veli Vrh, Štinjan, Valdebek
 Boćarski klubovi: Olimpija, Uljanik
 Hrvački klub: Istarski borac
 Vaterpolo klubovi: UPAS Jadrograd, Pula
 Veslački klub: Istra
 Košarkaški klubovi: Istra i Stoja
 Odbojkaški klub: Pula OTP banka
 Jedriličarski klubovi: Uljanik i Vega
 Judo klub: Istarski borac i Randori
 Atletski klub: Istra
 Rukometni klub: Arena
 Stonoteniski klubovi: Istra i Arena
 Bokserski klub: Pula
 Plivački klubovi: Pula i Arena
 Udruženje za promoviranje amaterskog sporta (UPAS)
 Kuglački klubovi: Uljanik, Elektroistra, Hrvatski Branitelj

 Poznati stanovnici 

 Mate Balota - hrvatski književnik i naučnik
 Alida Valli - poznata glumica, među ostalim odigrala glavnu žensku ulogu u filmu Treći čovjek
 Miroslav Bertoša - hrvatski historičar
 Boris Biletić - hrvatski književnik
 Antoine De Ville - francuski arhitekt
 Stipe Drviš - bokser
 Sergio Endrigo - italijanski kantautor, rođen 1933
 fra Jakov iz Pule - arhitekt i graditelj
 Vinko Jelovac - hrvatski košarkaš i trener
 James Joyce - irski pisac, predavao engleski u Puli
 Krisp - sin rimskog cara Konstantina Velikog, ubijen 326 u Puli
 Filippa Lacea Illirica - pjesnikinja
 Matko Laginja - hrvatski političar i književnik
 Luigi Mioni - fotograf
 Antun Motika - hrvatski slikar
 Daniel Načinović - hrvatski književnik
 Tamara Obrovac - pjevačica i kompozitor
 Johann Palisa - austrijski astronom, vodio Mornaričku zvjezdarnicu u Puli
 Herman Potočnik Noordung - slovenski inženjer za raketnu tehnologiju i pionir astronautike, rođen 1892. godine u Puli
 Georg von Trapp - austrijski pomorski junak, prema njegovom životu snimljen film Moje pjesme, moji snovi
 Miklós Horthy - admiral, posljednji zapovjednik austro-ugarske flote, mađarski regent, živio u Puli između 1901 i 1918.
 Maximilian Njegovan - admiral, zapovjednik austro-ugarske ratne mornarice i šef Odjela mornarice Ministarstva rata 1917.-1918.
 Mate Parlov - bokser, osvajač zlatnih medalja na evropskim, svjetskim i olimpijskim takmičenjima. Proglašen najboljim hrvatskim sportistom 20. vijeka
 Bruno Langer - poznati muzičar, vođa grupe Atomsko Sklonište
 Branko Črnac Tusta - pjevač, frontmen kultnog punk benda Kud Idijoti, te antifašistički aktivist
Sergio Blažić - pjevač

 Gradovi partneri 

 Graz (od 1972, saradnja od 1961)
 Trier (od 1971)
 Imola (od 1972)
 Verona (od 1982)
 Kranj
 Čabar (od 1974)
 Varaždin (od 1979)
 Hekinan (od 2007)
 Segedin (Pismo namjere o saradnji iz 2003.)
 Veles (Nacrt sporazuma o prijateljstvu i kulturnoj saradnji iz 2002)
 Novorossijsk (Protokol o saradnji i bratimljenju iz 1997)

 Galerija 

Također pogledajte

 Spisak gradova u Hrvatskoj
 Manjinski jezici u Hrvatskoj

 Literatura 

  Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
 Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

 Reference 

 Vanjski linkovi 

Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Gradovi u Istarskoj županiji
*