Kriptografija

Kriptografija je polje koje se bavi lingvističkim i matematičkim načinima zaštite informacija u komunikaciji.Simon Singh, GEHEIME BOTSCHAFTEN - Die Kunst der Verschlüsselung von der Antike bis in die Zeiten des Internet,Carl Hanser Verlag, München 1999  njem. Kriptografija se može usporediti sa steganografijom - naukom koja sakriva postojanost poruke ali ne i njen sadržaj.

Općenito, kriptografija se koristi pri izgradnji i analizi protokola koji sprečavaju treću stranu ili javnost da sazna sadržaj kriptovane poruke  kao i pri različitim aspektima sigurnosne bezbjednosti kao što su povjerljivost i integritet podataka, autentifikacija i sl. Moderna kriptografija počiva na poljima disciplina kao što su matematika, računarstvo, elektrotehnika, komunikacione tehnologije i fizika. Primjene kriptografije uključuju elektronsku trgovinu, sistem platnih kartica zasnovanih na čipovima, digitalne valute, računarske lozinke i vojne komunikacije.

Zaštita se može uglavnom sažeti u dvije metode: simetrične i asimetrične.

Kod simetrične metode obe stranke posjeduju isti ključ, dok kod asimetrične imaju dva različita ključa.

Sljedeća tabela sadrži historijske kao i savremene metode zaštite:

 Godina objave                                           Naziv                        Metoda    1523 Vigenere            simetrična    Prvi Svjetski Rat One Time Pad            simetrična    Drugi Svjetski Rat Enigma            simetrična    Drugi Svjetski Rat Navaho            simetrična    1973 DES            simetrična        ???               AES  simetrična        1976                Diffie-Hellmann  asimetrična        1977                RSA  asimetrična       ???               El-Gamal  asimetrična

 Reference 

Kategorija:Sigurnost računara
Kategorija:Kriptografija
Kategorija:Primijenjena matematika