Derventa

Derventa je grad i središte istoimene općine na sjeveru Bosne i Hercegovine. Graniči sa općinama  Brod, Modriča, Doboj, Prnjavor, a na sjeveru je rijeka Sava, koja predstavlja deset kilometara dugu granicu sa Republikom Hrvatskom. Na prostoru površine 517 km2 u 56 naselja i gradu Derventi po popisu iz 1991. godine, živjelo je 56.489 stanovnika, od toga u samom gradu Derventi - 17.748. Prema nezvaničnim rezultatima popisa 2013. u gradu Derventi je živjelo 12.680 stanovnika, a u općini Derventa 30.177.

 Historija 

Iz osmanlijskih izvora saznajemo da se na mjestu današnjeg grada nalazilo selo Gornja Ukrina, koje je 1600. godine imalo dvije stotine petnaest kuća. Krajem 19. vijeka bio je to već grad sa 3.200 domaćinstava. Prva osnovna škola počela je da radi 1864. a gradska bolnica dvadesetak godina kasnije. Do kraja 19. vijeka već su razvijeni i prvi industrijski pogoni. Izgrađen je parni mlin, tkačnica, štamparija, vodovod, a kroz Derventu je prošla i pruga uskog kolosjeka koja je povezivala Bosanski Brod i Sarajevo. Početkom 20. vijeka Derventa je već postala i bogato trgovačko mjesto, a njena okolina važila je kao jedan od najplodnijih krajeva tadašnje Bosne. Pred Prvi svjetski rat u Derventi su otvorene gimnazija, učiteljska i poljoprivredna škola. Nakon Drugog svjetskog rata u kome je život izgubilo oko 1000 ljudi sa ovog područja i znatnih razaranja, Derventa 1980-ih godina dostiže vrhunac u svom razvoju i svrstava se u gornji dio ljestvice srednje razvijenih općina Bosne i Hercegovine. Pred posljednji rat od 57.000 stanovnika općine u industriji tekstila, kože i obuće, crne metalurgije i metaloprerade, poljoprivredne proizvodnje, građevinarstvu, grafičkoj industriji i drugim pratećim djelatnostima bilo je trinaest i po hiljada zaposlenih. Derventa je imala 17.000 stanovnika, a sa svim centrima mjesnih zajednica bila je povezana kategorisanim putevima. Do važnijih centara u širem okruženju i centara susjednih općina vodili su magistralni putevi. To je sa njenim geografskim položajem činilo posebnu pogodnost za protok roba, ljudi i brzu komunikaciju sa većim regionalnim centrima bivše Jugoslavije.

 Geografija 
mini|Katolička crkva Derventa
Općina Derventa nalazi se na sjeveru BIH. Derventa leži na obalama rijeke Ukrine, a sam grad je smješten na desnoj obali Ukrine. Derventa se nalazi na 44°55's.g.š. i 17°54'i.g.d. područje ove općine prostire se između niskih planina: Matojice na sjeverozapadu, Vučjaka na sjeveroistoku i Krnjina na jugozapadu, a na sjeveru je rijeka Sava koja predstavlja 10 km dugu granicu sa Republikom Hrvatskom. Derventa graniči sa općinama Bos.Brod, Modriča, Doboj, Stanari, Prnjavor i Srbac.
U saobraćajno-geografskom pogledu općina Derventa ima jako povoljan položaj. Smještena je na raskrsnici putnih pravaca za Bos. Brod, Bos. Šamac, Doboj i B.Luku.
U regionalno-geografskom pogledu teritorij općine Derventa pripada makroregiji Peripanonske Bosne, mezoregiji Posavsko-donjovrbasko-donjobosanska.
U geotektonskom pogledu prostor ove općine pripada unutrašnjoj srednjobosanskoj flišnoj zoni. u većem dijelu teritorija je aluvijalna ravan koju je izgradila rijeka Sava i njene pritoke u ovom dijelu djelovanjem bočne erozije. Što se tiče geološke građe na ovom prostoru najviše dominiraju neogene i kvartarne naslage. Prostor aluvijalne ravni izgrađen je od najmlađih sedimenata: šljunka, pijeska, glina. ovakav geološki sastav imaju brežuljkasta uzvišenja Vučjaka, za razliku od obronaka Matojice gdje više dolaze do izražaja starije eruptivne stijene graniti.
U pogledu reljefa ovaj prostor pripada južnom obodu Panonske nizije. To je pretežno brežuljkasto nizijski kraj, kojeg karakterišu niski brežuljci različitog pravca pružanja od 200–250 m nadmorske visine.
U klimatskom pogledu prostor općine Derventa ima Cfb-umjerenokontinentalnu klimu sa toplim ljetom. Prosječna godišja temperatura zraka kreće se oko 11 °C. Srednja januarska temperatura je oko -1 °C, a srednja julska iznosi 22 °C. Prosječna godišnja količina padavina kreće se oko 1000 mm.
Od vegetacijskog pokrova prisutne su vlažne šume hrasta lužnjaka i poljskog jasena, te umjereno vlažne šume vrba i topola.

 Stanovništvo 

 Austrougarski popisi stanovništva 
 Kotar 1879. 1885. 1895. 1910. Derventa 39 385 43 970 53 136 65 784 Franjo Marić, Pregled pučanstva BiH između 1879. i 1995. godine., II. izdanje, Katehetski salezijanski centar – Zagreb 1996. godine
Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Derventa imala je 56.489 stanovnika, raspoređenih u 57 naselja.
mini|Dolnjačka džamija Derventa

 Nacionalni sastav stanovništva – grad Derventa 

 Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Derventa 

 Mjesne zajednice 
 Gradske mjesne zajednice 
 MZ Derventa I
 MZ Derventa II
 MZ Derventa III
 MZ Potočani
 MZ Ukrina

obuhvataju naseljeno mjesto Derventa (najveći dio)

Prigradska mjesna zajednica - MZ Bišnja - obuhvata naseljena mjesta: Derventa (manji dio), Donja Bišnja, Gornja Bišnja, Osojci i Tetima

 Seoske mjesne zajednice 
 MZ Agići - obuhvata naseljena mjesta: Agići, Lug, Lužani i Rapćani
 MZ Begluci - obuhvata naseljena mjesta: Begluci i Gradac
 MZ Bijelo Brdo - obuhvata naseljeno mjesto Bijelo Brdo
 MZ Bosanski Dubočac - obuhvata naseljena mjesta: Bosanski Dubočac i Pjevalovac
 MZ Bukovica - obuhvata naseljena mjesta: Bukovica Mala i Bukovica Velika
 MZ Bunar - obuhvata naseljena mjesta: Brezici, Bukovac, Bunar, Kovačevci, Stanići i Velika
 MZ Cerani - obuhvata naseljeno mjesto Cerani
 MZ Crnča - obuhvata naseljeno mjesto Crnča
 MZ Donji Višnjik - obuhvata dio naseljenog mjesta Donji Višnjik
 MZ Gornji Višnjik - obuhvata naseljeno mjesto Gornji Višnjik i dio naseljenog mjesta Donji Višnjik
 MZ Kalenderovci - obuhvata naseljena mjesta: Donja Lupljanica, Donji Detlak, Drijen, Gornji Detlak, Kalenderovci Donji i Kalenderovci Gornji
 MZ Kostreš - obuhvata naseljeno mjesto Kostreš
 MZ Kulina - obuhvata naseljena mjesta: Gornji Božinci, Kulina i Poljari
 MZ Kuljenovci - obuhvata naseljeno mjesto Kuljenovci
 MZ Lupljanica - obuhvata naseljeno mjesto Gornja Lupljanica i Vrhovi
 MZ Lužani Bosanski - obuhvata naseljeno mjesto Lužani Bosanski
 MZ Lužani Novi - obuhvata naseljeno mjesto Lužani Novi
 MZ Mišinci - obuhvata naseljena mjesta: Gradina, Mala Sočanica, Mišinci i Tunjestala
 MZ Miškovci - obuhvata naseljeno mjesto Miškovci
 MZ Modran - obuhvata naseljena mjesta: Dažnica i Modran
 MZ Osinja - obuhvata naseljeno mjesto Osinja
 MZ Pojezna - obuhvata naseljeno mjesto Pojezna
 MZ Polje - obuhvata naseljeno mjesto Polje
 MZ Trstenci - obuhvata naseljeno mjesto Trstenci
 MZ Velika Sočanica - obuhvata naseljeno mjesto Velika Sočanica
 MZ Zelenike - obuhvata naseljena mjesta: Šušnjari, Zelenike i Živinice
 MZ Žeravac - obuhvata naseljeno mjesto Žeravac

 Privreda 

U posljednjem ratu koji se odvijao na većem dijelu područja općine bilo je mnogo žrtava, a razorena su i uništena ogromna materijalna dobra. U direktnim borbenim dejstvima oštećen je ili uništen veći dio stambenih zgrada, industrijska oprema, posebno prerađivački kapaciteti Tekstilne industrije "Ukrina", kao i materijalna dobra poljoprivrede. Prema nepotpunim podacima materijalna ratna šteta procenjuje se na preko pet stotina miliona dolara. Po prestanku ratnih dejstava sa skromnim vlastitim materijalnim mogućnostima pristupilo se sanaciji objekata koji su bili neophodni za uspostavljanje najvažnijih životnih funkcija. Uz pomoć donatora saniran je dio vodovoda, elektro i PTT sistema, školskih objekata, obdanište i dom zdravlja, kao i veći dio lokalnih puteva i saobraćajnica magistralnog značaja. Pokrenut je i dio privrednih kapaciteta. Predratni privredni kapaciteti Dervente i proizvodnja čijih je šezdeset procenata bilo namjenjeno stranom tržištu, te značajna poljoprivredna proizvodnja, uz dobre saobraćajne veze i kadrovski potencijal predstavljaju osnovu privredne obnove i daljeg razvoja ove općine.

Kada je riječ o ulaganju u privredu Dervente posebnu pažnju svakako privlači "Ukrina" sa devedeset godina dugom tradicijom u proizvodnji tkanina i pletenina sa ubačenom potkom. Ta proizvodnja dostigla je 1991. godine 10 miliona metara kvadratnih tkanine, a proizvođeni su i zaštitna oprema, kuhinjska galanterija i posteljina. U fabrici je radilo hiljadu 800 radnika. No, "Ukrina" je najviše i pogođena ratnim razaranjima. Tkačnica je potpuno uništena, a predionica, dorada i konfekcija djelimično oštećene. U fabrici trenutno četrdeset zaposlenih proizvodi zaštitnu odjeću i posteljinu. Fabrika šavnih cijevi "UNIS" imala je godišnju proizvodnju od 40 hiljada tona cijevi, cijevnih elemenata i proizvoda finalne prerade. Trenutno se proizvodni kapaciteti ove fabrike koriste sa 25 procenata. To jasno ukazuje koje su mogućnosti ulaganja u tu fabriku, posebno u finalnu preradu, pogotovo što tržište za proizvode "UNIS"-a postoji, a sačuvan je i kadrovski potencijal. U Fabrici obuće "DEMOS" proizvođeno je prije rata 15 hiljade pari obuće dnevno, od čega 90 procenata za izvoz. Fabrika danas radi sa 23 procenta kapaciteta, a veći dio proizvodnje namjenjen je stranim partnerima. Imajući u vidu infrastrukturnu opremljenost objekata i kadrovski potencijal dodatna ulaganja omogućila bi znatno proširenje proizvodnje. Potrebe za dodatnim kapitalom postoje i u ostalim preduzećima u Derventi. Značajne su mogućnosti povećanja proizvodnje i širenja proizvodnih programa u Fabrici autodijelova "Mehanika", zatim Građevinskom preduzeću "Rad", štampariji "Iskra", Preduzeću za proizvodnju, montažu i projektovanje metelnih konstrukcija i opreme "Tehnorad" i nizu drugih privatnih preduzeća kojih je sve više u Derventi. Ona su komplementarna većim industrijskim kapacitetima i dopunjuju proizvodne programe. Razvoju tih preduzeća doprinose i stimulativne olakšice u planskoj gradnji, kako stambenog, tako i poslovnog prostora.

Oblast poljoprivrede u društvenom i individualnom sektoru također predstavlja bitnu osnovu ekonomskog razvoja općine. Dodatnim ulaganjem u ratarsku proizvodnju, proizvodnju stočne hrane, doradu sjemena, tovne kapacitete, otkup i preradu mlijeka, klaničke kapacitete i preradu mesa, može se značajno povećati obim proizvodnje, jer sirovine postoje, a plasman proizvoda je obezbjeđen. Na području općine postoji blizu tri stotine mini farmi za pet stotina muznih krava, tov deset hiljada junadi i četiri stotine hiljada pilića. Ako se tome dodaju i prije rata izgrađeni kapaciteti fabrike stočne hrane koja je proizvodila 57 tona hrane u jednoj smjeni sa skladišnim prostorom za hiljadu tona, zatim fabrika sjemena za deset tona krmnog bilja, dvadeset hiljada kartica povrća i osam tona sjemena na liniji dorade u jednoj smjeni, te podatak da je fabrika raspolagala sa stotinu pedeset hektara uredjenog zemljišta i kapacitetom za tov šest stotina junadi u turnusu, jasno je da su raspoloživi kapaciteti u poljoprivredi izuzetno veliki, ali neiskorišteni. Geografski položaj i prirodne karateristike područja općine Derventa pružaju značajne mogućnosti za razvoj lovnog i seoskog turizma. Cijela teritorija bogata je divljači niskog lova a obronci Motajice poznati su po srnećoj divljači. I čista i nezagadjena rijeka Ukrina koja protiče kroz Derventu bogata je ribom, a u ljetnim mjesecima popularno izletište Dervenčana.

 Mediji 
 Derventski list

 Kultura 
 Nacionalni spomenici 

 Sportski timovi 
FK Tekstilac,
ŽRK Demos,
NK "MARKOVAC"

 Poznate ličnosti 

 Alija Dubočanin, književnik
 Anton Maras, taekwondo, osvajač 2.mj. na EP u Stuttgartu 1984.
 Abas Arslanagić, rukometni trener i golman
 Mario Tokić, nogometaš
 Kruno Šarić, dramski umjetnik
 Muhamed Kondžić
 Izet Đuzel
 Dr. Alojz Benac
 Zoran Jurkić
 Mile Kitić, folk pjevač
 Dara Bubamara, folk pjevačica
 Alaga Gagić
 Sulejman Medenčević
 Muhamed ef. Tarabar
 Tihomir Lešić
 Filip Maršić, Župnik
 Azemina Grbić, pjevačica
 Senad Lupić, nogometaš osvajač Kupa Maršala Tita 1988.
 Ilija i Marko Begić, pjevači izvorne muzike
 Vedran Ćorluka, nogometaš
 Muhammed Memić, rukometaš
 Asim Alibegović, ljekar
 Petar A. Ćosić, književnik

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Zvanični sajt Grada Derventa

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
*