Unsko-sanski kanton

Unsko-sanski kanton (USK) jedan je od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine (Bosna i Hercegovina).

Sastoji se od gradova Bihać, Bosanska Krupa i Cazin te još pet općina. Unsko-sanski kanton na sjeveru, zapadu i sjeveroistoku graniči s Hrvatskom, na istoku i jugoistoku sa Republikom Srpskom te na jugozapadu sa Kantonom 10. Po rezultatima popisa stanovništva iz 2013. Unsko-sanski kanton je sa 273.261 stanovnika i 66,25 stanovnika/km2 četvrti po broju stanovnika i sedmi po gustoći naseljenosti među kantonima Federacije Bosne i Hercegovine, dok je sa površinom od 4.125 km² nakon Kantona 10 drugi najveći kanton, što čini 15,79% površine Federacije i 8,10% teritorije Bosne i Hercegovine.

 Geografija 
Kanton je smješten u sjeverozapadnom djelu Bosne i Hercegovine sa sjedištem u Bihaću. Područje kantona, pored nekih gradova koji se nalaze u Republici Srpskoj, čini Bosansku krajinu. Kanton ima izuzetno povoljan geoprometni položaj, jer zauzima prostor na pravcu osnovnih koridora Zapadna Evropa – Mediteran – Bliski Istok. U morfološkoj strukturi područja ističu se brežuljci i niska polja, aluvijalne ravni i kotline, raščlanjene brojnim riječnim i potočnim dolinama. Ovo područje je pod uticajem umjereno-kontinentalne klime.

Značajno bogastvo kantona čine prirodne ljepote, jer ovo područje obiluje rijekama, manjim i većim vodotocima, toplim izvorima, pećinama, šumama kao i kulturno-historijskim spomenicima. Ove značajne prirodne vrijednosti odlikuju se izvornošću, raznovrsnošću, specifičnošću i atraktivnošću. Blizina Plitvičkih jezera i Jadranskog mora, izgrađenost saobraćajnica i planirana izgradnja infrastrukturnih objekata doprinijelo je boljem korištenju ovog prirodnog resursa i razvoju tranzitnog turizma, te predstavlja pouzdanu osnovu za razvoj boravišnog i izletničkog turizma.
Atraktivne rijeke Una, Sana, Dabar, Krušnica, Klokot, Unac i Korana, bogatstvo šuma, termomineralni izvori i ostale turističke pogodnosti ovog kraja, također doprinose da se orijentacijom na razvoj turizma omogućuje i brži ukupni razvoj privrede Unsko-sanskog kantona.

Na području kantona nalazi se Nacionalni park Una, te niz starih utvrđenja kao što su Stari grad Ostrovica, Velika Kladuša, Ostrožac i druga.

Na području kantona pored velikog broja izvora pitke vode, nalaze se i izvori kvalitetnih termomineralnih voda (Gata, Sanski Most, Velika Kladuša).

Politika i administracija 
Prema zakonu jedan je od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine, koji je jedan od dva entiteta Bosne i Hercegovine.

Unsko-sanski kanton ima vlastitu zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast. Kao i svaki od kantona u Federaciji, Unsko-sanski kanton posjeduje vlastiti ustav, skupštinu, vladu, simbole, te mu pripadaju niz isključivih nadležnosti (policija, obrazovanje, korištenje prirodnih resursa, prostorna i stambena politika, kultura), dok su neke nadležnosti podijeljene između federalne i kantonalne vlasti (zdravstvo, socijalna zaštita, promet).

Građani Unsko-sanskog kantona svake četiri godine na općim izborima glasaju za ukupno 30 zastupnika u Skupštini Unsko-sanskog kantona. Na osnovu općih izbora trenutnu vladu USK sačinjava koalicija između Narodnog evropskog saveza (NES), Stranke demokratske akcije (SDA), Demokratske fronte (DF) i Stranke za BiH (SBiH).

Na lokalnom nivou građani Unsko-sanskog kantona svake četiri godine na lokalnim izborima glasaju za lokalnu vlast u tri grada i pet općina.

Kanton se sastoji od osam općina: Bihać, Bosanska Krupa, Bosanski Petrovac, Bužim, Cazin, Ključ, Sanski Most i Velika Kladuša.
OpćinaBroj naseljaBroj stanovnika (2013)GustoćaPovršina (km²)Grad Bihać5956.26162,51900Grad Bosanska Krupa3725.54545,53561Bosanski Petrovac357.94611,08717Bužim719.340149,92129Grad Cazin5466.149187,07353,6Ključ4116.74446,77358Sanski Most6741.47553,11781Velika Kladuša4940.419122,11331Unsko-sanski kanton349273.26166,254.125

 Historija 
mini|Tvrđava u Velikoj Kladuši
Prije početka rata u Bosni i Hercegovini današnja općina Petrovac pripadala je Bosanskom Petrovcu, Oštra Luka Sanskom Mostu, Ribnik Ključu i općina Krupa na Uni Bosanskoj Krupi. Historija današnjeg Unsko-sanskog kantona kantona počinje 18. marta 1994, potpisivanjem Vašingtonskog sporazuma.

 Stanovništvo 
Prema popisu iz 2013. kanton ima 273.261 stanovnika i gustoću od 66,25 stanovnika/km2, čime je po broju stanovnika četvrti i po gustoći naseljenosti sedmi među kantonima u Federaciji Bosne i Hercegovine. Osim Bosanske Krupe, Cazina i Velike Kladuše, koji su veoma naseljeni, Unsko-sanski spada u red rijetko naseljenih kantona Federacije.

Godine 2016. učešće osoba starijih od 65 godina iznosilo je 9,1% (najmanji udio u Federacije), udio radnog kontingenta stanovništva 71,2%, dok učešće osoba između 0 i 14 godina iznosi 19,7%.

mini|desno|222x222px|Štrbački buk u Nacionalnom parku Una 

 Privreda i infrastruktura 
 Privreda 
Prema podacima iz 2016. najvažnije privredne grane u kantonu po broju zaposlenih jesu trgovina na veliko i malo, prerađivačka industrija, hotelijerstvo i ugostiteljstvo, građevinarstvo i drvna industrija. Privredno središte je Bihać, grad koji ima najviše zaposlenih i najveću prosječnu platu u kantonu (929KM), koja je 226KM veća od najmanje (Cazin / 703KM) i 118KM veća od prosječne plate u USK (811KM).

Najveći aduti privrednog razvoja kantona su njegov povoljan geoprometni položaj, mnoštvo prirodnih resursa i sirovina (šume, rijeke, vode, ruda), povoljna klima te prirodne ljepote i pogodnosti za turizam.

 Poljoprivreda 
mini|desno|222x222px|Vrelo rijeke Krušnice u Bosanskoj Krupi Poljoprivredne površine približno su jednake šumskim površinama i uz povoljan klimatski faktor predstavljaju dobru osnovu za poljoprivrednu proizvodnju. Ukupne poljoprivredne površine iznose 196.308ha, od čega su oranice i bašte 102.490ha, pašnjaci 91.203ha i voćnjaci 2.615ha. Značajne površine koje se tretiraju kao neobradive (32,2 %), uz programska ulaganja mogu se pretvoriti u obradiva zemljišta, tako da ovo područje može dati veoma značajan doprinos u proizvodnji hrane. Inače, ovo područje Ujedinjene nacije zvanično su proglasile područjem na kojem se, zbog ekoloških uvjeta, može proizvoditi zdrava hrana.

 Drvna industrija 
Rastu šuma, koje u znatnoj mjeri opredjeljuju i ekonomsku strukturu ovog kantona doprinose edafski i orografski faktori koji su prisutni na ovome terenu. Prema stručnim procjenama, ove su šume s većim procentom drvne mase po hektaru od drugih dijelova Federacije Bosne i Hercegovine (90m3 dubeće drvne mase po glavi stanovništva). Šume su jedno od najvećih bogatstava Unsko-sanskog kantona. Ukupne šumske površine su 190.880ha, od čega su visoke šume 85.899ha, niske šume 86.234ha i goleti 18.747ha. Šumarstvo i prerada drveta na ovom području imaju dosta dugu tradiciju tako da u gotovo svim općinama postoje kapaciteti za uzgoj i eksploataciju šuma, a u općinama Bihać, Bosanska Krupa, Sanski Most, Ključ i Bosanski Petrovac i razvijeni kapaciteti za preradu drveta.

 Energetika i rudarstvo 
Područje kantona po svojoj geološkoj građi predstavlja perspektivnu bazu za istraživanja i eksploataciju korisnih sirovina. Iako je stepen geološke istraženosti ovoga područja veoma nizak, otkrivena su značajna ležišta mrkog uglja na području Sanskog Mosta (Kamengrad), koja se planiraju eksploatatirati u sklopu izgradnje Termoelektrane Kamengrad, boksita u Bosanskoj Krupi, mangana u Bužimu, barita u Velikoj Kladuši, gline u Cazinu i Sanskom Mostu, gipsa u Kulen Vakufu, arhitektonskog kamena bihacita u Bihaću, kvarcnog pijeska u Sanskom Mostu i Bihaću, te ostalih mineralnih sirovina koje se koriste u proizvodnji građevinskih materijala.

 Infrastruktura 
Saobraćaj 
USK je izuzetno dobro komunikacijski povezan s Hrvatskom, a time i ostalim zemljama Evrope. Najkraći kopneni put prema velikim lukama i značajnim središtima (Split, Šibenik, Zadar, Rijeka) vodi preko Bihaća i Bosanskog Petrovca. Unska pruga vezala je područje Splita, Zadra i Šibenika sa Zagrebom. Željezničkom prugom i magistralnim putem (330 km) kanton je povezan sa Sarajevom i ostalim dijelovima Bosne i Hercegovine.

 Putevi 
Na području kantona postoji 468,4 km regionalnih puteva, od kojih je 305 km asfaltirano, te 344 km magistralnih puteva (290 km asfaltirano).mini|Magistralni put M5 između Bihaća i Bosanskog PetrovcaKroz Unsko-sanski kanton prolaze sljedeći magistralni putevi:

Sa zapada na istok: Magistralni put M14 (Bihać – Draksenić)

Sa juga na sjever: Magistralni put M4.2 (Velika Kladuša – Srbljani), M5 (Bihać – Foča), M11 (Ripač – Lohovo), M14.2 (Bosanska Krupa – Bosansko Grahovo) i M15 (Kozarska Dubica – Posušje)

 Željeznica 
Unska pruga (Novi Grad – Bihać – Knin) u dužini od 178 km, prije rata bila je najrentabilniji način prevoz robe i putnika u pravcu sjever-jug. Danas je za prevoz robe i putnika osposobljen dio te pruge na relaciji Blatna – Martin Brod.
 Aviopromet 
mini|Unska pruga između Bihaća i Bosanske Krupe
Na području kantona ne postoji nijedan komercijalni aerodrom. Postoje dva objekta zračnog prometa koji nisu u funkciji: vojni aerodrom "Željava", na granici sa Hrvatskom, a prije rata u Bosni i Hercegovini bio je veoma moderan sa svim tehničkim karakteristikama, ali je toku rata veoma oštećen i sva navigacijska oprema je opljačkana, te aerodrom "Ćoralići", sa šljunčanom pistom dužine 1.200m i pratećim objektima. U blizini Bihaća postoji i sportski aerodrom "Golubić", bez asfaltne piste.

 Elektroenergetski sistem 
Ukupno instalirana snaga proizvođača električne energije na Unsko-sanskom kantonu je 8,5MW i daju je hidroelektrane "Krušnica" (0,5MW) i HE "Una-Kostela" (8MW). Na kantonu je prisutan, a neiskorišten, značajan hidroenergetski potencijal, te su u toku aktivnosti na izradi minimuma potrebne dokumentacije za izgradnju hidroelektrana na Unsko-sanskom kantonu.

Kanton ima napajanje električnom energijom sa četiri strane:mini|Potpuno razrušena unutrašnjost Vojnog aerodroma ŽeljavaDalekovodi u Unsko-sanskom kantonu:
dalekovod 220KV: Prijedor – Bihać
 dalekovod 110KV: Donji Lapac – Kulen Vakuf – Bihać te Kulen Vakuf – Bosanski Petrovac
 Ključ – Sanski Most
 dalekovod 110KV: Drvar – Bosanski Petrovac
 dalekovod 110KV: Prijedor – Sanski Most

 Vodosnabdjevanje 
Svaki općinski centar ima svoj vodovodni sistem kojima se upravlja neovisno od drugih. Vodovodna mreža je dosta devastirana, tako da se gubici vode kreću i do 30 %. Velik broj izvora, čistih vodotoka i već istraženi dio podzemnih akumulacija ukazuje na to da ovo područje može, uz materijalna ulaganja, potpuno obezbijediti vodu za stanovništvo i industriju.

 Obrazovanje 
U kantonu postoji ukupno 24 osnovnih škola (20 državnih i četiri privatnih). Univerzitet u Bihaću, osnovan 1997, broji ukupno sedam fakulteta i 4.881 studenata (stanje: 2007/08). Osim univerziteta u Bihaću, u USK postoji još jedna privatna visoka škola – Visoka međunarodna škola Cazin.

 Zdravstvo 
Glavna bolnica u kantonu je kantonalna bolnica "Dr. Irfan Ljubijankić" u Bihaću, pored koje postoje još brojni domovi zdravlja te banja Gata, koja se također nalazi u Bihaću.

 Politika 
Kantonalna skupština 
Skupštinu kantona na osnovu Općih izbora u BiH 2022. sačinjava 30 zastupnika.Konačni rezultati Općih izbora u BiH 2022 – kantonalne skupštine
StrankaBroj
glasova%Ukupan
broj mandataStranka demokratske akcije22.93825,398Narodni evropski savez21.73224,058Socijaldemokratska partija BiH9.36710,373Demokratska fronta–Građanski savez7.8718,713Pokret za modernu i aktivnu Krajinu7.8648,703Narod i pravda4.2984,762Laburistička stranka BiH3.8884,301Stranka za Bosnu i Hercegovinu3.2493,601Naša stranka2.8903,201Ukupno:84.09730

 Također pogledajte 
 Radiotelevizija Unsko-sanskog kantona

 Napomene 

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Zvanični sajt Vlade Unsko-sanskog kantona
 Turistička zajednica unsko-sanskog kantona 

Kategorija:Kantoni Federacije Bosne i Hercegovine
*