Posavski kanton

Posavski kanton (PK) jedan je od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina. Sastoji se od tri općine.

Na zapadu, istoku i sjeveru graniči s Hrvatskom, na jugu sa Republikom Srpskom te na jugoistoku sa Brčko distriktom. Po rezultatima popisa 2013. Posavski kanton je sa 43.453 stanovnika nakon Bosansko-podrinjskog kantona pretposljedni po broju stanovnika i sa 133.87 stanovnika/km2 po gustoći treći među kantonima Federacije Bosne i Hercegovine. S površinom od 324,6 km2 najmanji je kanton Federacije Bosne i Hercegovine, što čini ukupno 1,24% površine Federacije i 0,63% površine Bosne i Hercegovine.

Geografija

Kanton je smješten na sjeveroistoku Bosne i Hercegovine, u blizini granice s Hrvatskom i rijeke Save, koja čini prirodnu granicu između Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Posavski kanton obuhvata samo mali dio Bosanske posavine, koja se prostire sve do Dervente. Posavski kanton se, kao i ostala Posavina, nalazi na široko otvorenoj i lahko prohodnoj peripanonskoj niziji, sa prosječnom nadmorskom visinom od 90 metara.

Posavski kanton predstavlja eksklavu Federacije Bosne i Hercegovine, jer ga Republika Srpska i Brčko distrikt sijeku od ostatka Federacije, ali je i Posavski kanton sam po sebi podijeljen na dva teritorijalno odvojena dijela, pa tako Odžak predstavlja eksklavu Posavskog kantona, jer ga Republika Srpska siječe od Domaljevca i Orašja.

 Klima 
Hladne zime s puno snijega i topla ljeta karakteriziraju područje grada i cijele općine.

 Historija 
Prije početka rata u Bosni i Hercegovini današnje općine Donji Žabar i Vukosavlje pripadali su Odžaku i Orašju, dok je današnja općina Domaljevac-Šamac pripadala Bosanskom Šamcu. Historija današnjeg Posavskog kantona počinje 18. marta 1994, potpisivanjem Vašingtonskog sporazuma. Posavski kanton zvanično je konstituiran 12. juna 1996. kao jedan od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine.

 Simboli 

 Zastava 
Zastava Posavskog kantona sastoji se od tri crvene, bijele, zelene vodoravne trake omjera 42:42:16. Na sredini zastave postavljen je grb kantona.

 Prijašnja zastava 
Posavski kanton je prvo usvojio zastavu Hrvatske Republike Herceg-Bosne.

 Grb 
Grb Posavskog kantona sadrži hrvatsku šahovnicu kao znak pretežno hrvatskog naroda. Traka za kosa s dva heraldička ljiljana kao znak bošnjačkog stanovništva i povezanosti kantona sa srednjovjekovnom bosanskom državom. Donji rub grba prikazuje rijeku Savu.

Politika i administracija
mini|Lokalne zajednice kantona.
Posavski kanton je prema zakonu jedan od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine, koji je jedan od dva entiteta Bosne i Hercegovine.

Posavski kanton ima vlastitu zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast. Kao i svaki od kantona u FBiH, Posavski kanton posjeduje vlastiti ustav, skupštinu, vladu, simbole, te mu pripadaju niz isključivih nadležnosti (policija, obrazovanje, korištenje prirodnih resursa, prostorna i stambena politika, kultura), dok su neke nadležnosti podijeljene između federalne i kantonalne vlasti (zdravstvo, socijalna zaštita, promet). Sjedište izvršne vlasti, odnosno glavni grad kantona, je Orašje (Vlada Posavskog kantona), dok je u Domaljevcu sjedište zakonodavne vlasti (Skupština Posavskog kantona) i u Odžaku sjedište sudbene vlasti.

Građani Posavskog kantona svake četiri godine na općim izborima glasaju za ukupno 21 zastupnika u Skupštini Posavskog kantona. Na osnovu općih izbora trenutnu vladu PK sačinjava koalicija između Stranke demokratske akcije (SDA), kolacije Hrvatske demokratske zajednice Bosne i Hercegovine (HDZ BiH) i Hrvatske stranke prava Bosne i Hercegovine (HSP BiH).

Na lokalnom nivou građani Posavskog kantona svake četiri godine na lokalnim izborima glasaju za lokalnu vlast u jednom gradu i dvije općine.
OpćinaBroj naseljaBroj stanovnika (2013)Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine ; juni 2016, popis.gov.baGustoćaPovršina (km2)Domaljevac-Šamac64.771107,544,4Odžak1418.821118,8158,4Grad Orašje1419.861163,1121,8Posavski kanton3443.453133,9324,6

Stanovništvo
mini|Etnički sastav Posavskog kantona
Prema popisu iz 2013. godine ima 43.453 stanovnika, čime je iza Bosansko-podrinjskog kantona drugi najmalobrojniji kanton u Federaciji Bosne i Hercegovine, dok je sa gustoćom od 133,87 stanovnika/km2 treći u FBiH, čime spada u red gusto naseljenih kantona.
2016. godine učešće osoba starijih od 65 godina iznosi 12,8%, udio radnog kontingenta stanovništva 71,8% i udio osoba između 0-14 godina iznosi 15,4%.

 Religija 
Katolička crkva čini najveći postotak stanovništva sa 33.191 stanovnika u Posavskom kantonu (koji predstavljaju više od 77% stanovništva). Manjine su muslimani (8.341 stanovnika) i pravoslavci (841 stanovnika).
+Posavski kanton (2013)Vjerska pripadnostStanovnikaRimokatoličanstvo33.191Islam8.341Pravoslavlje841Ostali770

 Prirodno kretanje stanovništva 
+GodinaŽivorođeniUmrliPrirodni
priraštajUmrla
dojenčadZaključeni
brakoviRazvedeni
brakovi2018.148493 -345 -117382019.124481-357 -11244

 Sastav stanovništva PK po općinama i naseljima 
Narodnosni sastav stanovništva PK, po naseljenim mjestima, prema popisu iz 2013.naseljeno mjestoukupnoHrvatiBošnjaciSrbiostaliAda186183012Brusnica Mala102201000Donja Dubica1.4721.3716914Donji Svilaj1.1071.0822149Gornja Dubica918913140Gornji Svilaj6736422245Novi Grad362124122512Novo Selo1.6051.5735522Odžak8.2591.6826.185818311Posavska Mahala849835248Potočani1.3321.323324Prud94191212134Vrbovac1.01597911817Bazik493485422Bosanski Šamac00000Brvnik4031306Domaljevac3.2953.248161417Grebnice903896502Tišina4020371Bok1.3921.36210128Bukova Greda134129302Donja Mahala3.7023.6696918Jenjić2323000Kopanice7687561101Kostrč1.3791.34520014Lepnica3800380Matići1.6021.591416Orašje3.6141.3501.97442248Oštra Luka1.5951.5716414Tolisa2.7312.717419Ugljara1.2051.16512820Vidovice1.6781.667137ukupno43.45333.6008.252831770

 Privreda i infrastruktura 
mini|Odžak, najveći grad kantona.|262x262piksel
 Privreda 
Najvažnije grane prvirede Posavskog kantona su poljoprivreda, trgovina na veliko i malo, prerađivačka industrija i građevinarstvo. Najveći aduti privrednog razvoja kantona su njegov geografski položaj (u blizini granice sa Evropskom unijom, riječnih luka u Brčkom i Šamcu i autoputa Zagreb – Beograd, dio evropskog koridora 5C i buduće brze ceste Tuzla – Orašje) i brojni prirodni resursi.

Zbog povoljnih uslova (veoma obradjiva, ravna zemlja u dolini rijeke Save) većina radno-sposobnog stanovništva se tradicionalno bavi poljoprivredom. Najzastupljenije poljoprivredne u Posavskom kantonu su kukuruz i pšenica od žitarica, razno voće i povrće te soja, šećerna repa i duhan od industrijskih biljaka.

U Posavskom kantonu postoje ukupno četiri preduzetničke zone: Preduzetnička zona Dusine u Orašju (uspostavljena 2010), zona Sjever u Odžaku (uspostavljena 2008), te preduzetničke zone Veliko Blato i Malo Blato u Domaljevac-Šamcu.

Od majskih poplava u Bosni i Hercegovini 2014. bile su zahvaćene sve tri općine Posavskog kantona, koje su pričinjele značajnu materijalnu štetu koja se procjenuje na otprilike 189 miliona KM. Međutim, pomoću raznih evropskih, stranih, humanitarnih i domaćih fondova većina štete nastale od tih poplava je sanirana (stanje 18. 5. 2017).

Bruto domaći proizvod Posavskog kantona u 2012. godini je iznosio 213 miliona konvertibilnih maraka (po stanovniku 5.414 KM), dok je ukupan izvoz te godine iznosio 81 miliona KM i uvoz 144 miliona. Prosječna plata u PK iznosi 730 maraka. Najveća neto plata isplaćuje se u Orašju (829 KM), a najmanja u Domaljevac-Šamcu (584 KM).

 Infrastruktura 

Saobraćaj 

 Putevi 
Kroz Posavski kanton prolaze sljedeći magistralni putevi i autoputevi:

Sa zapada na istok: Magistralni put M14.1 (Draksenić – Šepak)

Sa juga na sjever: Magistralni put M1.8 (Orašje – Tuzla) i Autoput A1 (Bijača – Svilaj)

Ukupna dužina magistralnih puteva u Posavskom kantonu iznosi 64,57 kilometara, dok dužina autoputeva iznosi oko 10 kilometara (stanje 11. 12. 2017).

 Obrazovanje 
U Posavskom kantonu postoje tri srednje škole, te brojne osnovne škole, dok univerziteta na području kantona nema.

 Srednja škola fra Martina Nedića
 Srednja strukovna škola Orašje
 Srednja škola Pere Zečevića

 Zdravstvo 
Glavna bolnica u Posavskom kantonu je kantonalna bolnica u Orašju, pored koje postoje još tri doma zdravlja:
 Dom zdravlja Orašje
 Dom zdravlja Domaljevac-Šamac
 Dom zdravlja Odžak

 Mediji 
 Radio postaja Orašje
 TV Studio Orašje
 Radio postaja Odžak

 Kultura 
mini|246x246piksel|Samostan u Tolisi
Podrucje Bosanske Posavine bilo je naseljeno i u prehistoriji, što svjedoče razni arheološki nalazi novca i drugih stvari.

Nakon 1718, kada je došlo do mira između Osmanlijskog Carstva i Austro-Ugarske, uglavnom su katoličke porodice iz brdskih sela raseljene po ravnici, jer su se Osmanlije same naselile po brdima i dolinama. U sela Kopanice, Vidovice, Tolisu i Domaljevac doselili su se Hrvati iz Županje, Babine Grede i Štitara.

U današnje općine Derventa i Brod naselio se narod porijeklom iz Hercegovine, i to od 1735. do 1782. i još jednom u manjem valu 1820, jer se 1697. otprilike 20.000 katolika iselilo s toga područja. U općine Modriča, Gradačac, Orašje, Šamac i Brčko se narod doselio najviše iz Mostara, Posušja, Gornjeg Vakufa-Uskoplja, Bugojna, Livna, Tomislavgrada, Poreča, Vareša, Imotskog, Dalmacije, Srebrenice, Tuzle, Kraljeve Sutjeske i Olova. S tuzlanskog i srebreničkog područja je bilo masovnih selidba katolika na područje Posavine.

 Znamenitosti 
 Franjevački samostan Tolisa
 Župna crkva Imena Marijina Oštra Luka-Bok
 Župna crkva Svetog Josipa Gornja Dubica
 Župna crkva i zvonik Svete Ane Domaljevac

 Sport 
Nogometni klubovi u Posavskom kantonu:

NK 9. lipanj Bazik
 NK 19. srpanj Oštra Luka
 NK Bok
 FK Bratstvo Donja Dubica
 NK Dinamo Donja Mahala
 NK Dragovoljac Novo Selo
 NK Hajduk Orašje
 HNK Jedinstvo
 HNK Kopanice
 NK Korpar Grebnice
 HNK Kostrč
 NK Matići 88
 HNK Mladost Domaljevac
 NK Mladost Gornja Dubica
 HNK Mladost Vidovice
 NK Napredak Matići
 NK Odmut 90 Grebnice
 NK Odžak 102
 HNK Orašje
 NK Posavac Ugljara
 NK Posavina Posavska Mahala
 NK Sloga Prud
 NK Sloga Tolisa
 NK Sloga Tursinovac

 Poznate osobe 
 Minira Jašari "Mina", poznata pjevačica
 Mato Neretljak, nogometaš
 Iljo Dominiković, nogometni čelnik NFSBIH
 Marko Topić, nogometaš
 Ivo Gregurević, hrvatski glumac
 Goran Brašnić, nogometaš
 Musa Ćazim Ćatić
 Ivo Iličević, nogometaš
 Sulejman Halilović, bosanskohercegovački nogometaš
 Meho Puzić, pjevač sevdalinke
 Zahid Šogorović, navijač reprezentacije Bosne i Hercegovine
 Velibor Čolić

 Galerija 

 Politika 
 Kantonalna skupština 
Skupštinu kantona na osnovu Općih izbora u BiH 2022. sačinjava 21 zastupnik.Konačni rezultati Općih izbora u BiH 2022 – kantonalne skupštine
StrankaBroj glasova%Ukupan
broj mandataHrvatska demokratska zajednica BiH7.69952,7112Stranka demokratske akcije1.62511,133Hrvatska demokratska zajednica 19901.1357,772Socijaldemokratska partija BiH9276,351Hrvatska republikanska stranka5583,821Nezavisni-neovisni5163,531Pokret demokratske akcije5023,441Ukupno:12.96221

 Također pogledajte 
 Administrativna podjela Bosne i Hercegovine

 Napomene 

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Zvanični sajt

Kategorija:Kantoni Federacije Bosne i Hercegovine