Bosanska Posavina

Bosanska Posavina je regija u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Njenu prostornu cjelovitost na sjeveru zatvara rijeka Sava, na sjeverozapadu planina Motajica, na jugu planine Ozren i Trebava, a na jugoistoku planina Majevica.

Sa centralnim dijelovima Bosne i Hercegovine povezana je prije svega prirodnim prolazom dolinom rijeke Bosne kroz dobojsku i vrandučku klisuru, dok su zapadni dijelovi dostupni kroz također prirodni prolaz uz rijeku Ukrinu. Bosanska Posavina nalazi se na široko otvorenoj i lahko prohodnoj peripanonskoj niziji.

Pod Bosansku Posavinu spadaju sljedeće općine: Derventa, Brod, Odžak, Modriča, Šamac, Brčko, Orašje, te dio općina Gradačac, Srebrenik i Doboj.

 Naseljavanje 
mini|Bosanska Posavina po općinama
Na području Bosanske Posavine živjelo se i mnogo ranije, od prahistorije pa sve do danas, što svjedoče razni arheološki nalazi novca i drugih stvari. 
Nakon godine 1718, kada je došlo do mira između Turaka i Austro-Ugarske, raseljene su po ravnici uglavnom katoličke porodice iz brdskih sela, jer su se Turci sami naselili po brdima i dolinama.
U sela Kopanice, Vidovice, Tolisu i Domaljevac su se doselili Hrvati iz Županje, Babine Grede i Štitara.
U današnje općine Derventa i Brod naselio se narod porijeklom iz Hercegovine, i to od 1735. do 1782. i još jednom u manjem valu 1820, jer se 1697. otprilike 20.000 katolika iselilo sa tog područja.
U općine Modriča, Gradačac, Orašje, Šamac i Brčko narod se doselio najviše iz Mostara, Posušja, Uskoplja, Bugojna, Livna, Duvna, Poreča, Vareša, Imotskog, Dalmacije, Srebrenice, Tuzle, Kraljeve Sutjeske i Olova.
Sa tuzlanskog i srebreničkog područja je bilo masovnih seobi katolika na područje Posavine.

 Demografija 
mini|Samostan i crkva Tolisa
Nacionalni sastav stanovništva Bosanske Posavine, prema popisu iz 1991. godine, jest sljedeći: od ukupno 260.793 stanovnika, Hrvata je bilo 131.542 ili 51%, Bošnjaka 32.796 ili 12%, Srba 77.723 ili 29%, a ostalih 18.726 ili 7%. U tabeli je prikazan entnički satav Posavine iz Dervente, Broda, Modriče, Šamca, Vukoslavlja, Brčkog, Domaljevca-Šamca, Orašja, Odžaka, Pelagićeva, Donjeg Žabara, bez Gradačca iz 1991. i 2013. godine.

mini|Odžak|241x241piksel
mini|Modriča|242x242piksel

 Nacionalni sastav stanovništva Posavine po općinama 
+OpćinaUkupnoHrvati SrbiBošnjaciOstaliBrod16.6193.28711.4771.509346Brčko83.51617.25228.88435.3811.999Derventa27.4042.57322.349 1.895 587Domaljevac-Šamac4.7714.634921728Donji Žabar3.809 1.0292.759516Modriča25.720 1.67420.2273.101718Odžak18.82111.6215826.220398Orašje19.86117.3451572.015344Pelagićevo5.2201.850 3.3301327Šamac17.2732.42613.256 1.265326Vukosavlje4.667776 1.5162.180195

 Klima 
Zahvaljujući geografskom položaju (između 44° 45' i 45° 15' sjeverne geografske širine te 17° 45' i 19° istočne geografske dužine) i okruženju planinama na zapadu i jugu, Bosanska Posavina ima umjerenu kontinentalnu klimu. Jači kontinentalni utjecaji su zbog toga znatno ublaženi, pa juli ima temperaturu od 20° do 22°C. Zime su umjerene i hladne, a temperatura u januaru dostiže tek −2°C. Srednja godišnja temperatura je 10°C. Jesen i proljeće imaju približno iste brojke. Padavine su skladno raspoređene tokom čitave godine i iznose oko 800mm. Kiše su najčešće u maju i junu, kada su vegetaciji i najpotrebnije.
mini|Brčko|249px

 Ekonomija 
U prijeratnom periodu, posebno u posljednjih deset godina, Bosanska Posavina je bila jedna od najbogatijih područja u Bosni i Hercegovini. Značajna je poljoprivredno (Bosanska Posavina je najveća žitnica Bosne i Hercegovine), ekonomski (rafinerija nafte u Brodu i Modriči, tvornice namještaja, tekstila, obuće, metalne industrije, hemijske industrije i drugo), prirodnim riječnim bogatstvima, šumama.

 Povezanost 
Bosanska Posavina, s drugim dijelovima Bosne i Hercegovine, Hrvatskom i Evropom, povezana je vrlo kvalitetnim cestovnim, željezničkim i riječnim saobraćajnicama. Posebno su značajni glavni cestovni pravci: Šamac – Modriča – Doboj – Sarajevo – Mostar – Ploče; Orašje – Tuzla – Sarajevo – Mostar – Ploče, odnosno Brod – Derventa – Doboj – Zenica – Sarajevo – Mostar – Ploče. Cijela Bosanska Posavina također je povezana asfaltiranim regionalnim i općinskim cestama. Najznačajnija željeznička saobraćajnica jest magistralna pruga Šamac – Modriča – Zenica – Sarajevo – Mostar – Ploče.

Rijeka Sava je u čitavoj dužini kroz Bosansku Posavinu plovna, s izgrađenim značajnim lukama, posebno u Šamcu, koja je najveća riječna luka s vertikalnim dokom u bivšoj Jugoslaviji.

 Poznate ličnosti 

Mladen Petrić, nogometaš i reprezentativac Hrvatske
Vedran Ćorluka, nogometaš i reprezentativac Hrvatske
Mario Tokić, nogometaš i reprezentativac Hrvatske
Mile Kitić, pjevač
Abaz Arslanagić, rukometaš i reprezentativac Jugoslavije
Dragan Đurić, poduzetnik i predsjednik FK Partizana
Sulejman Medenčević, kinematograf i filmski producent
Husein-kapetan Gradaščević, Zmaj od Bosne
Musa Ćazim Ćatić, pjesnik
Avdo Karabegović, pisac
Duško Trifunović, pisac
Meho Puzić, pjevač
Svetozar Pisarević, operski pjevač
Mitar Trifunović Učo, narodni heroj SFRJ
Alija Izetbegović, političar i predsjednik Predsjedništva BiH
Zoran Đinđić, političar i premijer Srbije
Sulejman Tihić, političar i predsjednik Predsjedništva BiH
Srebrenko Repčić, nogometaš i reprezentativac Jugoslavije
Lepa Brena, folk pjevačica 
Edo Maajka, rap pjevač
Sulejman Halilović, nogometaš i reprezentativac Jugoslavije
Ivo Gregurević, glumac
Mato Neretljak, nogometaš
Kristian Kreković, slikar
Mladen Šerić, slikar
Anto Gardaš, pisac
Jakov Jurišić, pisac
Julijan Jelenić, pisac
Mato Krajinović, pisac
Anto Kovačević, pisac
Ivo Kobaš, pisac
Anto Knežević, pisac
Marko Karamatić, pisac
Božo Lujić, pisac
Husnija Kamberović, pisac
Halid Kodrić, pisac
Mustafa Imamović, pisac
Mladen Lucić, pisac
Jasmin Imamović, pisac
Dragan Lukač, pisac
Tunjo Oršolić-Makarić, pisac i pjevač izvorne muzike
Mato Oršolić, pisac
Izidor Poljak, pisac
Ilija Pejić, pisac
Željko Pavić, pisac
Ivica Vanja Rorić, pisac
Jure Rašić, pisac
Enes Duraković, pisac
Ivo Fabijan, pjevač
Nijaz Abadžić, pisac
Izet Sarajlić, pisac
Dino Fahrudin Avdibegović, pisac
Muhamed Kondžić, pisac
Avdo Karabegović, pisac
Antonije Sunarić, pisac
Marinko Soldo, pisac
Miro Sirovina, pisac
Tin Tinović, pisac
Jakov Babić, pisac
Anto Šestić, pisac
Mirko Šestić, pisac
Domagoj Šimić, pisac
Ilija Šimić, pisac
Pejo Šimić, pisac
Anto Adžamić, pisac
Anto Baotić, pisac
Hasan Kikić, pisac
Željko Pavić, filozof
Marko Josipović, filozof, Vrhbosanski svećenik i dekan Teološkog fakulteta u Sarajevu
Vaso Pelagić, prvi srpski učitelj i narodni ljekar
Pavo Kobaš, pisac i političar

 Reference 

Kategorija:Regije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Sava