Foča (Federacija Bosne i Hercegovine)

Foča (prije Foča-Ustikolina) jedna je od tri općine Bosansko-podrinjskog kantona Goražde.

 Geografija 
Područje općine Foča-Ustikolina sastoji se od dijela nekadašnje općine Foča koje je 1995. godine reintegrisano u sastav Federacije Bosne i Hercegovine. Površina općine iznosi oko 169,4 km2 i prostire se većim dijelom na lijevoj i manjim dijelom na desnoj obali rijeke Drine. Graniči sa sljedećim općinama: sjeverozapadno sa općinom Pale-Prača, sjeveroistočno sa općinom Goražde, zapadno sa općinom Trnovo i opštinom Kalinovik, te južno i jugoistočno opštinom Foča. Ustikolina je udaljena od Foče 10 km i od Goražda 23 km. Sačinjavaju je tri mjesne zajednice i to MZ Ustikolina, MZ Cvilin i MZ Jabuka, a administrativno sjedište općine smješteno je u MZ Ustikolini. Obzirom da se prostire na obalama i slivovima nekoliko rijeka i rječica, u Ustikolini je od davnina bilo izuzetno razvijeno ribarstvo. Oaze zelenila i ljepote u slivovima rijeka omogućavaju idealne uslove za razvoj riječnog turizma na ovim prostorima.

 Historija 
 Ustikolina u srednjem vijeku 
Ustikolina u srednjem vieku predstavlja trg u gornjem Podrinju, smješten na lijevoj obali rijeke Drine. Ustikolina se prvi put spominje u pisanim izvorima 29. juna 1392. godine.„Ego Vochoe Pribillouich nepos Ocrugli de Usticolligne procurator Bogaueçii Clapcich de Ustucolligne ad ipsum obligandum et ad omnia infrascripta prout apparet in libro procurationem millessimo et indictione predictis die XXVII junii ab introscripto notario, visa et lecta, confiteor quod super ipsum Bogaueç et omnia sua bona obligo ipsum Bogaueç dare et soluere ser Petro de Saracha ducatos auri quadraginta tres et grossos XIIII usque ad duos menses proxime futuros. Et sit de presenti viagio. Et si ultra etc. Renuntiando etc. Ser Jacobus de Gondulla judex et ser Matcho de Drinchas testis” (29. juni 1392. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Debita Notariae, Svezak: X, Folija: 151 verso. Sa područja Ustikoline je Radoslav Zorčić. On se februara 1394. godine zadužuje u Dubrovniku na 50 dukata.„Ego Radoslaus Sorcich de Usticoligna confiteor quod super me et super omnia bona mea obligo me dare et soluere Pripco Butchouich ducatos auri ducentos quinquaginta usque ad unum mensem proxime futurum. Et si ultra etc. Renuntiantes etc. Ser Andreas de Sorgo judex et Palcus Mucinich testis” (05.02. 1394. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Debita Notariae, Svezak:  XI, Folija: 61. Ustikolina pripada bosanskoj vlasteli Pavlovićima koji tu ubiru carinu. Tu su svoje ljude imali knez Pavle Radinović i njegov sin vojvoda Radoslav Pavlović. Krajem augusta 1427. spomenut je Radič Obradović iz Ustikoline kao čovjek vojvode Radoslava Pavlovića.„Ego Radiç Obradouich de Usticoligna homo voiuode Radossaui Paulouich confiteor quod super me et omnia mea bona obligo me dare et soluere Michoc Juroeuich dicto Miçoilo yperperos quinquaginta octo usque ad unum mensem proxime futuros. Et sit de presenti viagio et si ultra etc. Renuntiando etc. Judex et testis ut supra” (31. august 1427. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Debita Notariae, Svezak: XIV, Folija: 140. Kasnije vlast u Ustikolini ima rod Kosače.

Početkom 15. vijeka Ustikolina je bila karavanska stanica i trg. U tom svojstvu se susreće u dubrovačkim dokumentima 1402-1404. godine. Marta 1403. godine Vlah Mirilović Pribeta Tvrdojević ugovorio je sa Radoslavom Bogdanovićem prijevoz 6 tovara soli na trg (mercatum) u Ustikolini (ad mercatum de Husticolligne).„Pribetta Tuerdoeuich vlachus Mirillouich facit manifestum quod ipse conuenit cum Radoslauo Bogdanouich presente et conducente ipsium Pribetam ad naulum, videlicet, quod ipse Pribetta usque ad sex dies proxime veniet cum VI bonis equis a salma Ragusium et leuabit et recipiet super eis VI salmas salis dicti Radoslaui et ipsos portabit ad mercatum de Husticolligne recta via alio non mutato viagio. Et si non veniret ad dictum terminum ad recipiendum dictum sal obligauit se soluere dicto Radoslauo pro eius dampno yperperos decem. Et ex altera parte dictus Radoslaus promixit et se obligauit dicto Pribette dare dictum caricum salis ad dictum terminum et dare idem pro eius naulo ad comerchium salis Ragusii alias sex salmas salis” (10. mart 1403. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Diversa Cancellariae, Svezak: XXXIV, Folija: 198. Septembra 1406. jedno razbojništvo desilo se u Goraždu kod trga Ustikolina (in Gorasda prope mercatum Sticholine).„Tuerdach Radmillouich coram domino Nicolao Petri de Poza Rectore conqueritur supra Braichum Andriich cum duobus sociis, dicens in Gorasda prope mercatum Sticholine, dicens quod de mensis junii dictus Braichus cum uno ensse percussit me duobus percusioribus cum effusione sanguinis una tibia sinestra et alia super ciglo oculi. Testes: Andruscho Nemagna, Michoye Miyol, Radoslauus Ducizia” (29. septembar 1406. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Lamenta de intus, Svezak: I, Folija: 209. Na trgu su se najviše prodavali sol i vosak. Kao poslovno aktivni domaći čovjek početkom 15. vijeka se spominje Tvrdiša Obradić (Obardich de Usticolligne; Turdislaus Obardich de Husticolligne; Teuerdislauus Obardich de Osticolina).„Miltin de Priboe et Anthoe de Budcho faciunt manifestum quod ipse et uterque eorum ex certa eorum scientia et non per errorem faciunt finem et remissionem Turdislauo Obardich de Usticolligne presenti de omni et toto eo quod ipso Turdislaus fuisse vel esset obligatus ipsis Miltino et Antoe sceu alter eorum cum scripturis vel sine scripturis et ex quamcumque ratione vel causa per totum tempus predictum usque in suprascriptum presentem diem. Cassans etc.” (17. maj 1402. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Diversa Cancellariae, Svezak: XXXIV, Folija: 120 verso; „Ego Turdislaus Obardich de Husticolligne confiteor quod super me et super omnia mea bona obligo me dare et soluere ser Stephano de Lucharis ducatos auri nonaginta septem usque ad III menses proxime futuros. Et sit de presenti viagio et si ultra etc. Renuntiando etc. Ser Marinus de Caboga judex et Ruschus magistri Christofori testis” (17. maj 1402. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Debita Notariae, Svezak: XII, Folija: 86 verso; „Teuerdislauus Obardich de Osticolina facit manifestum quod ipse promictit et se obligat ser Michaeli de Chaboga quod si Andreas Nemagna et Michoye Miçoilo desserint seu supersseruint eorum parte quod Gloglich Yuanouich debitor dicti ser Michaelis dedit detto Teuerdislauo aliquos denarios ut deti illos detto ser Michaeli quod tunc dictus Tuerdislauus statim remaneat obligatus illo sibi dare dicto ser Michaeli per aptay renunciando usque ad sumam yperperorum quadriginta. Renuntiando. Et quod dictus Tuerdislauus teneatur ita facere et curare quod predicti Andreas et Michoye scrbant literas super facto predicto usque ad unum mensem prochime. Et si non scripsserint vel si predicti scripsserint quod dictus habuit et recepit a dicto Gloglich dictos perperos quadraginta teneatur illos infra duos menses illas soluisse dicto ser Michaeli. Renuntiando” (06.12. 1408. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Diversa Cancellariae, Svezak: XXXVII, Folija: 155. Od druge  decenije 15. vijeka primjetno je opadanje poslovanja u Ustikolini. Razlog tome je konkurencija okolnih razvijenijih mjesta Foče i Goražda. Maja 1441. godine kao gradski knez u Ustikolini spomenut je izvjesni Juraj.„Dobrauaç Milichieuich vlachus super se et bona sua solemniter se obligando promisit et se obligauit ser Paulo de Poza et ser Paulo de Poza et ser Junio Mar. de Zrieua consiliariis minori consilii Ragusii recipienti nomine et vice prefati minori consilii salmas tres oley qui mittuntur parte dominacioni Ragusii ad presentandum domine Dorothee uxoris vay. Radossaui, defferre et portare omnibus suis risigis et periculis usque ad locum Usticogline, et ibidem eas salmas tres consignare comiti Giuragh comiti eiusdem loci. Et hoc pro nabulo et sallario yperperos quatuor et dimidii pro qualibet salma et ad racionem salme” (6. maj 1441. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Diversa Notariae, Svezak: XXV, Folija: 49.

 Osmansko razdoblje 
Ustikolina je došla pod osmansku vlast prije 1469. godine, kada se spominje u popisu nahije Bistrica Hercegovačkog vilajeta. U drugoj polovini 15. vijeka, u doba osmanske vlasti trgovci iz Ustikoline i dalje su aktivni u kreditnoj trgovini.„Ego Pribio Pendich de Eustichoglina confiteor quod super me et omnia mea bona obligo me dare et soluere Marino Lugignich ibi presenti et acceptanti ducatos auri septem et grossos triginta quatuor soluendo singulo viagio quo venero Ragusium yperperos duos usque ad integram solutionem dicti debiti. Sub pena X pro cento. Et hoc est pro resto omnium rationum quas habui agere cumdicto Marino. Et ipse Marinus promissit petere a me usque ad hanc diem presente dicto Marino et accipiente. Renuntiando. Hec autem etc. Judex et testis ut supra” (14. august 1469. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Debita Notariae, Svezak: XXXVIII, Folija: 74; „Nos Radiuoy Vuchauich et Vuxa Glubcich de Usticoligna confitemur quod super nos et omnia nostra bona obligamus nos dare et soluere Nicole Brayanouich sartori ducatos auri septem et yperperum unum usque ad festum sancti Georgii proxime futuros. Sub pena etc. Tenente se etc. Renuntiando etc. Hec autem carta etc. Judex et testis ut supra” (11. mart 1472. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Debita Notariae, Svezak: XL, Folija: 98 verso; „Johannes Ste. de Nale, Franchus Ste. Casselle et Bartholus Jo. de Marco} arbitri arbitratores, compositores et comunes amici inter Radiuoy Radossalich dictum Cosiza nomine suo proprio et nomine et vice quondam Marini filii dicti Radiuoy, in locum cuius Marini idem Radiuoy sponte subunt, ex una parte et Radognam Cuietchouich dictum Mumalo, ex altera parte, prout de compromisso in dictos arbitros constat in diuersis notarie die XXVI junii 1484, dicentes audiuisse ... Nomina autem debitorum cum quantitatibus superius nominatorum que fuerunt extracta ex libro suprascripti Marini sunt hec, videlicet: ... Radon de Cerniza ad cartis 45 ducatis 0 grossos 20; Radaxin de Chozza ad cartis 45 ducatis 0 grossos 12; ... [12v] ... Radiuoi Vuchanich de Usticoglina ad cartis 67 ducatis 5; Vochxa Gliubzich de Usticoglina ad cartis 67 ducatis 3 grossos 18; Stiepan Milatouich de Usticoglina ad cartis 67 ducatis 1 grossos 10; Boxidar Dobraxinouich de Usticoglina a cartis 67 ducatis 1 grossos 12; ... Radiz Vochzich de Quoiniza a cartis 69 ducatis 3 grossos 30 [13]” (11. april 1485. godine), Državni arhiv u Dubrovniku, Serija: Diversa Notariae, Svezak: LXVI, Folija: 12 verso-13. U Ustikolini je podignuta prva džamija na području današnje BiH (među prvima na Balkanu), Turhan Emin-Begova džamija, koju su tokom rata u Bosni i Hercegovini, srpske snage srušile. Danas je na istom mjestu podignuta nova džamija sa najvećom munarom na Balkanu,. Visina munare iznosi 65 m.

 Kultura 
Na teritoriji općine nalazi se znatan broj objekata i simbola iz bogatog kulturno-historjskog naslijeđa Bosne i Hercegovine koji čine sastavni dio njene historije.

 Nacionalni spomenici 

 Stanovništvo 

 Nacionalni sastav stanovništva – općina Foča (FBiH) 

 Obrazovanje 

Na prostoru općine postoji jedna osnovna škola u čijem sastavu se nalazi i jedna područna škola u MZ Jabuka.

 Privreda 

Stanovništvo na prostoru općine najviše se bavi zemljoradnjom, a manji broj uposlen je u organima uprave, javnim ustanovama i nekoliko privrednih subjekata.

Nakon reintegracije ovog dijela općine Foča u Federaciju BiH, velikim dijelom je izvršena rekonstrukcija stambenih objekata, javnih ustanova i infrastrukture.

Općina Foča je privredno nerazvijena općina koja svoju perspektivu, između ostalog, vidi u privrednom i turističkom razvoju.

 Također pogledajte 
 Bosansko-podrinjski kanton Goražde

 Litaratura 

 Desanka Kovačević-Kojić, Градска насеља средњовјековне босанске државе, Sarajevo 1978, 44,91-92, 191-192.
 Mihailo Dinić, Дубровачка средњовековна караванска трговина, Из српске историје средњег века, Beograd 2003, 694.
 Hazim Šabanović, Bosanski pašaluk, Sarajevo 1982, 140.
 Aleksandar Uzelac, Prilozi za Лексикон градова и тргова средњовјековних српских земаља, Beogradski istorijski glasnik 1, Beograd 2010, 186-187.

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Zvanični sajt općine Foče

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Bosansko-podrinjskom kantonu
*
Kategorija:Gradska naselja u srednjovjekovnoj Bosni