Bosanska Krupa

Bosanska Krupa je grad i naseljeno mjesto u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Smještena je u dolinama rijeka Une i Krušnice. Najveći dio grada razvio se na niskom prevoju između brda Huma i Starog grada na nadmorskoj visini od 176 m u proširenom dijelu rijeke Une. Općina Bosanska Krupa graniči sa općinama: Bihać, Cazin, Bužim, Bosanski Petrovac, Sanski Most, Novi Grad, te Dvor u Republici Hrvatskoj. Rijeka Una, prolazi kroz centar Bosanske Krupe. Putnim komunikacijama grad je povezan sa Zapadnom i Južnom Evropom.Geografski položaj Bosanske Krupe, opcinabosanskakrupa.ba ; pristupljeno: 5. 2. 2015.

 Historija 
mini|desno|265px|Grafika sredjovjekovne Bosanske Krupe
Ime Bosanske Krupe potječe od staroslavenske riječi "krupa" koja ima više značenja. Riječ krupa se sačuvala u imenu vrste atmosferskih padavina, u jednom ženskom pomagalu za uljepšavanje, a označavala je i dolinu, te kasnije dobila značenje uzvišenja u dolini, međutim jedno od najviše spominjanih značenja za naziv krupa jeste da je dobila ime po djevojci koja se zvala Krupana i koja je živjela u sadašnjoj Krupi.

 Prahistorija 
O naseljenosti područja bosanskokrupske općine još u prahistorijsko doba svjedoče lokaliteti zvani gradine, a kao sigurni dokazi služe materijalni ostaci iz tog vremena. Temelji i zidovi gradinskih ljudskih naselja otkopani su na Kekića glavici pored Zalina, na Oblali kod Malog Radića i na gradini pored sela Suvaja. Područje Krupe i okoline bilo je periferna teritorija keltsko-ilirskog plemena Japoda koje su Rimljani pokorili 35. godine prije nove ere. Od ljudskih naselja iz rimskog doba najpoznatije je ono što je otkriveno na mjestu Gromila u selu Ljusina kod Krupe. Tu su otkopani temelji rimskih zgrada i razni predmeti. Mnogobrojni otkopani grobovi rimskih vojnika u kojima su pored ljudskih kostiju nađeni rimski novac, jedna sablja i drugi predmeti, govore o prisustvu starih rimljana na ovom područjima. U periodu rimske vlasti područje oko srednje Une pripadalo je rimskoj provinciji Dalmaciji. Nakon podjele Rimskog carstva 395. godine na Istočno i Zapadno, Pounje je ušlo u sastav Zapadnog rimskog carstva. Ne postoje nikakvi pouzdani podaci o zbivanjima na ovim prostorima u vrijeme Zapadnog rimskog carstva. Poznato je samo da su u 5, 6, i 7. vijeku u pounske krajeve prodirali Goti i širila se vlast Bizantije da bi na kraju doselili Avari i slavensko stanovništvo.

 Srednji vijek 
mini|desno|265px|Bosanska Krupa 1890. godine
U srednjem vijeku područje današnje krupske općine pripadalo je hrvatskoj kraljevini i Ugarskoj državi. U 10. vijeku ulazilo je u sastav župe Pset. U 13. vijeku gubi se ime Pset, a prvi put se javlja ime Krupa. Za tvrđavu u Krupi čiji se ostaci nalaze na brežuljku zvanom Grad, zna se da je postojala u 13. vijeku, ali se ne zna ko je bio njen graditelj. Po legendi ovu tvrđavu sazidala je djevojka Krupana. Prvi poznati gospodari Krupe bili su vlastela Babonići. Od 1410. do 1429. godine Krupa je kraljevski grad kojim su upravljali kastelani u ime ugarskog kralja. Kasnije je Krupa darovana Fridrihu Celjskom da bi je 1456. godine prisvojio Martin Frankopan. Od 1463. do 1490. godine Krupa je opet u posjedu ugarskog vladara i njom upravljaju senjski kapetani. Od 1490. godine vlasnik grada je Ivan Korvin. Nakon toga Krupa po treći put postaje kraljevski grad, da bi uskoro došla u ruke bana Ivana Karlovića. Od 1531. godine do pada pod osmansku vlast Krupa je bila vlasništvo knezova Zrinjski. Kara-Mustafa paša Sokolović je 23. juna 1565. godine zauzeo krupsku tvrađavu i od tada je Krupa pod osmanskom vlašću sve do 1878. kada vladavinu u cijeloj Bosni preuzima Austo-ugarska monarhija.

Posljednji hrvatski kapetan bio je vojvoda Matija Bakić, koji se utopio na utoku rijeke Krušnice u Unu. Dok se vodila presudna bitka na lijevoj obali rijeke Une, na mjestu gdje se danas nalazi željeznička stanica nalazila se utaborena desetak dana ugarska vojska, sastavljena većinom od Slavena, pod zapovjedništvom Nijemca Auersperga koji nije htio pomoći opkoljenim Krupljanima. Jedna grupa od osamdesetak Slavena je pokušala doći u pomoć, ali su ih osmanski vojnici spriječili.

 Novi vijek i Savremeno doba 
Austrijanci su opsijedali Krupu 1581, 1690, 1692 i 1716. Krupski grad je popravljan 1783. i 1816. Godine 1833. bilo je u gradu 12 topova.

Osmanlije su u grad smjestili jaku posadu, koja je 1577. imala 300 konjanika i 400 pješaka. U Krupi je bio dizdar i kapetan. Od druge polovine 18. vijeka dizdari i kapetani Krupe bili su Badanjkovići ili Badnjevići. Među poznatijim krupskim dizdarima su: Turhanaga 1627, Omeraga 1637, Redžepaga 1638 i 1641, Mehmedaga 1730, i zadnji Muharemaga (umro u Krupi 1875. u 82-oj godini života).

Prema službenom austrougarskom popisu Krupa je 1885. godine imala 2.096 stanovnika. 1918. godine, nakon završetka Prvog svjetskog rata i sloma Austo-ugarske Krupa je u sastavu Kraljevine SHS a zatim Jugoslavije. Nakon završetka Drugog svjetskog rata Bosanska Krupa se nalazila u sastavu SFRJ.

 Rat u Bosni i Hercegovini 
mini|desno|265px|Bosanska Krupa nakon rata 1995.
Tokom rata u Bosni i Hercegovini, Bosanska Krupa bila je dio ratne zone centralne Bosanske Krajine, zahvaćene snažnim vojnim napadima i etničkim čišćenjem. Na početku rata, snage Vojske Republike Srpske (VRS) zauzele su veći dio teritorija, posebno u zapadnoj Bosni, i proveli etničko čišćenje nesrpskog stanovništva, uključujući protjerivanja i zatvaranja u logore. Bosanska Krupa se, zajedno sa susjednim enklavama kao što su Bihać, Cazin i Velika Kladuša, našla opkoljena višegodišnjom opsadom, koju su vodile VRS i pridružene paravojske. Prema podacima Istraživačko dokumentacionog centra Sarajevo, u regiji pod opsadom (Bihać, Bosanska Krupa, Cazin i Velika Kladuša) nestalo je ili poginulo oko 4.856 osoba, uključujući civile.

Jedinice Armije Republike Bosne i Hercegovine (ARBiH) pružile su otpor i s vremenom oslobodile područje, najprije za vrijeme operacije "Južni potez" u septembru 1995, tokom kojih su zajedno djelovale ARBiH, Hrvatska vojska (HV) i Hrvatsko vijeće odbrane (HVO). Ova operacija zaustavila je VRS ofanzivu kod Ključa i Bosanske Krupe, što je značajno uticalo na preokret u regiji.

Nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma koji je označio kraj rata, Bosanska Krupa je administrativno preuređena, glavno sjedište ostalo je u Federaciji BiH (Unsko-sanski kanton), dok je preostali dio područja pripalo Republici Srpskoj, kao posebna općina Krupa na Uni.

 Geografija 
Općina Bosanska Krupa je prije rata 1992. godine zauzimala prostor od 778 km2. U toku proteklog rata došlo je do otcjepljenja općina Bužim i Krupa na Uni, kojima granicu čini rijeka Una, tako da općina Bosanska Krupa danas zauzima prostor od 556 km2. Prema popisu stanovnika iz 1991. općina Bosanska Krupa imala je 58.212 stanovnika, a danas je taj broj smanjen i iznosi 32.465 stanovnika. Sâm grad Bosanska Krupa danas ima oko 15.400 stanovnika.

 Geografski položaj 

Općina Bosanska Krupa se nalazi u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Graniči sa općinama: Bihać, Cazin, Bužim, Bosanski Petrovac, Sanski Most, Novi Grad i Dvor u Republici Hrvatskoj. Međunarodna, a ujedno i najveća rijeka kantona, Una, prolazi kroz centar Bosanske Krupe. Također, putnim komunikacijama općina je povezana sa Zapadnom i Južnom Evropom. Bosanska Krupa se teritorijalno smjestila u dolinama rijeka Une i Krušnice. Najveći dio grada razvio se na niskom prevoju između Huma i Starog grada na nadmorskoj visini od 176 metara u proširenom dijelu rijeke Une.

 Klimatske karakteristike 
U bosanskokrupskoj općini vlada kontinentalna klima što se ogleda po visokim temperaturama u ljetnim mjesecima, a srednja godišnja temperatura iznosi 11,3 °C. Također postoji vrlo skokovit prelazak temperatura između zime i proljeća (mjesec mart 7 °C – mjesec april 11 °C). Jesen je godišnje doba s najvećom količinom padavina, zatim proljeće, tako da jesen i proljeće predstavljaju vlažne dijelove godine i zajedno imaju prosječno 723 mm/m2 padavina. Kiše koje se izliju tokom proljetnih i jesenjih mjeseci su dugotrajne, tihe, obilne i veoma često izazivaju poplave. Snježni period traje u prosjeku 127 dana godišnje. Bosanska Krupa je područje s visokim procentom relativne i apsolutne vlažnosti zraka. Dolina Une uvjetuje i pojavu i pravce regionalnih i lokalnih vjetrova. Aproksimativni pokazatelji pokazuju da su najučestaliji vjetrovi iz:
 jugozapadnog kvadranta 13,8%,
 sjeverozapadnog kvadranta 22,90%.

Olujnih vjetrova nema, a najjači vjetrovi javljaju se u februaru.

 Vodotokovi 
mini|desno|265px|Rijeka Una u Bosanskoj Krupi
Pored toka Une i Krušnice za razvoj naselja Bosanske Krupe karakteristične su i etaže izvora na kontaktu krečnjačkog okvira pa se javljaju izvori i vrela različitog intenziteta. Tok Une je jako razvođen u bosanskokrupskom proširenju što je posljedica izrazito intezivne bočne erozije i pojave naplavina sedre. U Bosanskoj Krupi u Unu se uljeva više potoka i rijeka, a na periferiji grada se u Unu ulijeva rjeka Krušnica. Maksimalan vodostaj se javlja sa intenzitetom i do 5 m relativne visinske razlike, tako visoke vode izazivaju poplavu sa dužim ili kraćim intervalima. Srednji mjesečni nivo vodostaja na Uni iznosi cca 1,84 m, a srednji godišnji cca 1,15 m. U području Bosanske Krupe, odnosno njene najbliže okoline, javljaju se izvori, karakteristični u dvije etaže. Izvori značajni za ovu etažu u području Bosanske Krupe javljaju se u dolini Krušnice. Djelimično su izvori vezani za gravitacijsku vodu koja kao podzemna voda cirkulira kroz krečnjake kontinentalnog okolnog prostora. Na udaljenosti cca 5 km od grada nalazi se izvor rijeke Krušnice koji je jedan od najjačih u Evropi. Na izvoru je smještena hidrocentrala koja je u funkciji a u vlasništvu je elektrodistribucije Bihać.

 Pedološke karakteristike zemljišta 
Okvir doline Une i bosanskokrupskog proširenja sastavljen je od triarskih dolomita i krečnjaka sa primjesama rožnica i gline. Tako je bosansko-krupsko proširenje uokvireno krečnjačkim anfiteatrima jurske starosti.
U kontinetalnom okviru bosanskokrupske općine formiraju se bregovita tla i to:
 smeđa duboka tla i deluvijalna tla vrtača na tvrdim krečnjacima i dolomitima,
 smeđa duboka tla na krečnjacima i dolomitima,
 smeđa plitka tla posmeđena i opodžoljene crvenice na jedrim krečnjacima i dolomitima,
 posmeđene plitke crvenice na jedrim krečnjacima i dolomitima.

U prostornom dijelu dna bosanskokrupskog proširenja na vrlo debelim pleistocenskim i aluvijalnim naslagama razvila su se dolinska tla i to:
 aluvijalno-karbonatna tla na pjescima i ilovačama (čine tlo u dnu proširenog dijela kotline uz obale Une, uglavnom se nalaze pod oranicama i kukuruzom),
 aluvijalno-deluvijalno-bikarbonatna tla (matični supstrat ovog tla je nanos ili pjeskovito-ilovasti sediment, ovo tlo je pod oranicama i livada

 Putevi 
Područje općine je povezano sa susjednim općinama mrežom magistralnih asfaltnih cesta. Ukupna dužina cesta na području općine Bosanska Krupa iznosi 150 km od čega je 100 km asfaltnih. Osnovna cestovna komunikacija je Magistralni put M14. Općinom Bosanska Krupa prolaze i regionalni putevi:
 Bosanska Krupa - Sanski Most
 Bosanska Otoka - Bužim - Velika Kladuša
 Ljusina - Pištaline - Cazin

 Stanovništvo 

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Bosanska Krupa imala je 58.320 stanovnika, raspoređenih u 48 naselja. Iz sastava općine Bosanska Krupa u februaru 1995. godine izdvojeno je sedam naselja: Bag, Bužim, Dobro Selo, Konjodor, Lubarda, Mrazovac i Varoška Rijeka, od kojih je formirana općina Bužim. Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, najveći dio općine Bosanska Krupa je ušao u sastav Federacije BiH. U sastav Republike Srpske ušla su naseljena mjesta: Donji Dubovik, Donji Petrovići, Osredak i dijelovi naseljenih mjesta: Gornji Bušević, Hašani, Mali Dubovik, Srednji Bušević i Srednji Dubovik. Od ovih naselja formirana je općina Krupa na Uni.

 Grad Bosanska Krupa 
Bošnjaci su na popisima stanovništva 1971, 1981. i 1991. godine označavani kao Muslimani, jer im nije bilo dozvoljeno izjašnjavanje u izvornom obliku Bošnjak. Modalitet Musliman (pripadnost narodu) miješan je lahko sa modalitetom musliman (pripadnost vjeri). Prema izbornom zakonu, Ustavu Bosne i Hercegovine i drugim zakonskim aktima, kada se govori o popisu i kada se navodi termin Muslimani mijenja se sa terminom Bošnjaci, jer se novo-staro nacionalno ime odnosi na tadašnji termin Muslimani.

Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 2013. godine, općina Bosanska Krupa imala je 25.545 stanovnika raspoređenih u 37 naselja.

 Naselje Bosanska Krupa 

 Demografija 

 Legenda

 Popis stanovništva 1971. 
Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1971. sproveden je 1971. Prema popisu stanovništva 1971. općina Bosanska Krupa imala je 50.856 stanovnika raspoređenih u 48 naselja.
NaseljeUkupnoBošnjaciSrbiHrvatiJugosloveniAlbanciCrnogorciSlovenciMađariOstali Arapuša538504320200000Bag52652500000001Banjani708476580000003Baštra210571500000003Benakovac32913280000000Bosanska Krupa8.9746.0702.43320218311148350Bužim1.3121.275292010014Dobro Selo1.3691.1791810100008Donja Suvaja645163200000012Donji Dubovik63716253003005Donji Petrovići53005300000000Drenova Glavica2731121591100000Glavica22422210000001Gorinja30303030000000Gornja Suvaja58145741100100Gornji Bušević777337430000001Gornji Petrovići674166570000001Gudavac42904290000000Hašani78017740100004Ivanjska70817032001001Jasenica65536482200000Jezerski2.4112.3187010000022Konjodor1.2501.235300000012Lubarda2.3772.36345000104Ljusina9216582581200002Mahmić-selo1.2551.24730000005Mali Badić30430300100000Mali Dubovik59125870100001Mali Radić29902980000001Mrazovac2.2522.23931000009Osredak36403640000000Ostrožnica9508321122000004Otoka3.2212.9302112728010024Perna1.09060746111900002Pištaline1.2331.136911200012Potkalinje5231044170100001Pučenik46514640000000Srednji Bušević844348004000006Srednji Dubovik59605922000002Varoška Rijeka3.4933.464910100108Velika Jasenica2881321550000001Veliki Badić1.1151.10814000002Veliki Dubovik4442631810000000Veliki Radić63936331100001Vojevac68916880000000Voloder882847233210006Vranjska62916270000001Zalin5491823660000001Ukupno50.85631.84218.2302862391319115211

 Popis stanovništva 1981. 
Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1981. sproveden je u martu 1981. Prema popisu stanovništva 1981. općina Bosanska Krupa imala je 55.229 stanovnika raspoređenih u 48 naselja.
NaseljeUkupnoBošnjaciSrbiHrvatiJugosloveniAlbanciCrnogorciMakedonciSlovenciMađariRomiOstali Arapuša60157421050000001Bag6266220020100001Banjani5371813283240100000Baštra1858994010000001Benakovac2580258000000000Bosanska Krupa12.0556.8583.1421091.7648283413135Bužim1.5501.4682073708000010Dobro Selo1.5691.46987180000004Donja Suvaja55605192290100005Donji Dubovik5010491060400000Donji Petrovići3860386000000000Drenova Glavica391208180200010000Glavica1570157000000000Gorinja2660260060000000Gornja Suvaja5300523030100003Gornji Bušević6581647090000001Gornji Petrovići5510539210000009Gudavac3500338090000003Hašani6180607090200000Ivanjska59205800110000001Jasenica6141334451350000000Jezerski3.0022.929470220000004Konjodor1.6181.6111000000006Lubarda2.9572.9372450202005Ljusina1.1301.006117210010003Mahmić-selo1.5391.5330020000004Mali Badić3203191000000000Mali Dubovik4502446200000000Mali Radić2500247010000002Mrazovac2.7402.680130380110007Osredak3336325010000001Ostrožnica1.09499589450000001Otoka3.2343.02414018471010003Perna1550153010000001Pištaline1.4581.381562710001010Potkalinje4461003321130000000Pučenik3840383010000000Srednji Bušević65526350120000006Srednji Dubovik4021399010001000Varoška Rijeka4.3534.304142900010014Velika Jasenica1277120000000000Veliki Badić1.1601.13321222000000Veliki Dubovik444301142010000000Veliki Radić4612455130000000Vojevac54014920460001000Voloder1.3341.274156331000005Vranjska5351526050000003Zalin5572292681590000000Ukupno55.22937.38115.0291732.31413497923249

 Popis stanovništva 1991. 
Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1991. sproveden je u martu 1991. Prema popisu stanovništva 1991. općina Bosanska Krupa imala je 58.320 stanovnika raspoređenih u 48 naselja.
NaseljeUkupnoBošnjaciSrbiHrvatiJugosloveniOstali Arapuša53651321011Bag6446360107Banjani501241255104Baštra18612066000Benakovac2290225013Bosanska Krupa14.4169.5194.044102551200Bužim1.6971.6432031021Dobro Selo1.7521.680511119Donja Suvaja376135201112Donji Dubovik3380337100Donji Petrovići3350333002Drenova Glavica376220153021Glavica1190118001Gorinja2260222310Gornja Suvaja4460434165Gornji Bušević4930491101Gornji Petrovići4640459041Gudavac2720268004Hašani4140414000Ivanjska63306141135Jasenica5841244380193Jezerski3.3223.272271319Konjodor1.7621.74640012Lubarda2.9442.903100031Ljusina1.3151.185122125Mahmić-selo1.7141.7041009Mali Badić3133120001Mali Dubovik3000298110Mali Radić2491246002Mrazovac3.1493.13020413Osredak2670267000Ostrožnica1.2011.09398046Otoka4.0633.803151135244Perna1400139001Pištaline1.5411.48650005Potkalinje28469214010Pučenik3580356020Srednji Bušević4700462215Srednji Dubovik3270325002Varoška Rijeka4.9924.94240838Velika Jasenica1070107000Veliki Badić1.2371.211110015Veliki Dubovik39229198111Veliki Radić3800377003Vojevac3990392070Voloder1.0601.03964011Vranjska55315380212Zalin444219221103Ukupno58.32043.10413.841139708528

 Popis stanovništva 2013. 
Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 2013. sproveden je u periodu od 1. do 15. oktobra 2013. Prema popisu stanovništva 2013. općina Bosanska Krupa imala je 25.545 stanovnika raspoređenih u 37 naselja.

NaseljeUkupnoBošnjaciSrbiHrvatiOstali ArapušaBanjaniBaštraBenakovacBosanska KrupaBosanska OtokaDonja SuvajaDrenova GlavicaGlavicaGorinjaGornja SuvajaGornji BuševićGornji PetrovićiGudavacHašaniIvanjskaJasenicaJezerskiLjusinaMahmić-seloMali BadićMali RadićOstrožnicaPernaPištalinePotkalinjePučenikSrednji BuševićSrednji DubovikVelika JasenicaVeliki BadićVeliki DubovikVeliki RadićVojevacVoloderVranjskaZalinUkupno25.54523.5781.26066641

 Obrazovanje 
Na području ovog grada radi i jedan privatni fakultet:
 IBCollege-Industry and Business-Fakultet za industriju i posao

Bosanska Krupa ima dvije škole u kojima se može steći srednje obrazovanje:
 JU "Opća gimnazija" - Bosanska Krupa
 JU "Srednja mješovita škola Safet Krupić" - Bosanska Krupa

Na području grada Bosanske Krupe se nalazi više osnovnih škola:
 JU "Prva osnovna škola" - Bosanska Krupa
 JU "Druga osnovna škola" - Bosanska Krupa
 JU "Druga osnovna škola" - područna škola na Pilani - Bosanska Krupa
 JU "Druga osnovna škola" - područna škola Ostrožnica - Ostrošnica
 JU "Druga osnovna škola" - područna škola Veliki Badić - Veliki Badić
 JU "Druga osnovna škola" - područna škola Arapuša - Arapuša
 JU "Osnovna škola Otoka" - Bosanska Otoka
 JU "Osnovna škola Jezeski" - Jezerski
 JU "Prva osnovna škola Pištaline" - Pištaline
 JU "Osnovna škola Mahmić selo" - Mahmić Selo

 Kultura 
mini|desno|265px|Džamija i tvrđava u centru grada
mini|desno|265px|Katolička crkva, džamija i pravoslavna crkva u Bosanskoj Krupi
Zgrada Doma kulture u Bosanskoj Krupi je jedan od najstarijih objekata ovakve vrste i načina gradnje na području općine. Po svom specificnom arhitektonskom, te građevinskom zdanju koje je sagrađeno od kamena, vidi se i na prvim fotografijama panorame Bosanske Krupe da je izgrađen 1903. godine.

Prije izbijanja rata u Bosni i Hercegovini, zgrada Doma kulture je bila jedino zdanje u čijem su se prostoru svakodnevno odvijale sve kulturne aktivnosti i potrebe za duhovnu nadogradnju stanovnika općine Bosanska Krupa: kinofikacija, pozorišne predstave, estradna djelatnost, gostovanje velikih muzičkih orkestara kao npr. zagrebačkih filharmoničara, Sarajevske filharmonije, redovna gostovanja istaknutih horskih mješovitih grupa, književni susreti po kojima smo bili poznati na cijeloj teritoriji bivše Jugoslavije, te međunarodna likovna kolonija “Krušnica” koja ima svoju tridesetogodišnju tradiciju.
Kao i općina Bosanska Krupa, koja je iz rata 1992. izašla među najporušenijim općinama u Bosni i Hercegovini, tako i zdanje Doma kulture je pretrpjelo velika oštećenja i dovelo ovaj objekat u stanje opće neupotrebljivosti. Zahvaljujući italijanskoj asocijaciji "Ponti di Pace" Doma kulture je obnovljen.

JU Centar za kulturu, obrazovanje i informisanje općine Bosanska Krupa objedinjuje sve organizacije, udruženja graðana koja rade na polju kulture i amaterizma mladih i njihovih kreativnih organizacionih projekata, te likovne umjetnike i slikarsku koloniju “Krušnica” koja ima tradiciju dugu 32 godine. Trenutno pri Centru za kulturu aktivno djeluju: -KUD “Grmeč”, Otvorena kamerna scena, atelje likovnih umjetnika, Omladinski informativni kulturni centar (OIKC), Internet klub "Teledom" sa savremenom informatičkom opremom, Galerija Doma kulture, Kamerni teatar.

 Programske aktivnosti tokom godine 
Tradicionalna manifestacija festival "Djeca pjevaju hitove"
Septembarski dani kulture i sporta sa mnogobrojnim kulturnim i sportskim sadržajima
Međunarodna likovna kolonija “Krušnica” koja okuplja umjetnike iz evropskih zemalja za Ljetnom školom slikanja za mlade umjetnike
Turističko, kulturne i sportske manifestacije jedinstvene po svom sadržaju od početka juna do kraja augusta
 Memorijalna trka unskih lađara
 Tradicionalno takmičenje unskih lađara
 Internacionalna Una-regata
 Festival folklora u Bosanskoj Otoci
 Takmičenje pjevača amatera "Prvi glas Unsko-Sanske doline"
 Obilježavanje svih značajnih državnih i vjerskih praznika kao i značajnih datuma iz bliže prošlosti.
Međunarodne manifestacije: Smotra folklora u Bosanskoj Otoci, Smotra folklora u Bosanskoj Krupi, Festival Horskog staralaštvaa(mješoviti horovi) Međunarodna likovna kolonija "Krušnica".
Sve ove aktivnosti realiziraju Kulturno umjetnička društva: KUD “Grmeč”, KUD “Mladost” - Otoka, KUD “Art Fantasy”, KUD “Jezerski”, KUD “Una” i ULU “Krusnica”.

 Nacionalni spomenici 

 Sport 
U nogometu, općini postoje četiri nogometna kluba. Najstariji su NK Bratstvo iz Bosanske Krupe osnovano još 1918. godine, zatim NK Sloga iz Otoke Bosanske (1922) i NK Željezničar iz Bosanske Krupe (1973) te ŽNK Željezničar 2011 osnovan 2011. godine. Trenutno sva tri kluba igraju u istom rangu, u Drugoj nogometnoj ligi F BiH grupa "Zapad". Pored ovih nogometnih klubova gravitiraju pri istim i škole nogometa gdje se aktivno radi sa omladinskim pogonom. Jedini košarkaški klub na općini je KK "Bratstvo", zatim su tu ŽOK "Una", Kajak-kanu klub "Kormora", Ronilački klub "Slap", dva karate kluba - KK "Una" i KK "Feniks" i drugi. Nekoliko godina najzapaženiju sportsku ulogu imao je ženski RK "Magram" koji se takmičio u rukometnoj Premijer ligi BiH, ali je zbog financijskih problema morao istupiti iz takmičenja.

 Poznate ličnosti 
 Džemaludin Čaušević, reis-ul-ulema
 Kosta Hakman, slikar
 Enver Krupić, akademski slikar
 Muhamed Delić, akademski slikar
 Branko Ćopić, pisac
 Boško Karanović, grafičar
 Faruk Šehić, pisac
 Rizo Džafić, univerzitetski profesor i književni kritičar
 Enes Kišević, pjesnik
 Murat Šuvalić, pjesnik i književnik
 Redžo Terzić, pukovnik i ambasador
 Bora Drljača, pjevač narodne muzike
 grof Martin Frankopan
 grof Stjepan Babonić Krupski
 Safet Krupić, filozof

 Također pogledajte 

 Unsko-sanski kanton
 Bosanska krajina

 Literatura
 Radoslav Lopašić, Bihać i bihaćka krajina, Matica hrvatska, Zagreb 1943, 160-177;
 Hamdija Kreševljaković, Stari bosanski gradovi, Naše starine 1, Sarajevo 1953, 35;
 Ivan Bojanovski, Krupa na Uni, Krupa – srednjovjekovno i tursko utvrđenje, Arheološki pregled 16, 129-132;
 Ivan Bojanovski, Neki rezultati proučavanja srednjovjekovnih gradova u Bosni s posebnim osvrtom na transformaciju burga u artiljerijsku tvrđavu, Naše starine 18-19, Sarajevo 1989, 114-115;
 Benedikt Kuripešić, Putopis kroz Bosnu, Srbiju, Bugarsku i Rumeliju 1530, Sarajevo 1950.

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Zvanični sajt grada Bosanske Krupe 

*
Kategorija:Službeni gradovi Bosne i Hercegovine
Kategorija:Gradovi u Federaciji Bosne i Hercegovine‎
Kategorija:Gradovi u Unsko-sanskom kantonu