Hercegovačko-neretvanski kanton

Hercegovačko-neretvanski kanton (HNK) jedan je od 10 kantona u Federaciji Bosne i Hercegovine. Sastoji se od grada Mostara i grada Konjica i još sedam općina.

Hercegovačko-neretvanski kanton na sjeveru graniči sa Srednjobosanskim kantonom, na sjeveroistoku sa Kantonom Sarajevo, na istoku sa Republikom Srpskom, na jugozapadu sa Hrvatskom, na zapadu sa Zapadnohercegovačkim kantonom i na sjeverozapadu sa Kantonom 10. Sa 222.278 stanovnika (2013) i 50,45 stanovnika/km2 HNK je šesti po broju stanovnika i osmi po naseljenosti među kantonima FBiH. Površina kantona iznosi 4.401 km2  (nakon Kantona 10 najveći kanton), što čini 16,85% površine Federacije i 8,59% teritorije Bosne i Hercegovine.

 Geografija 
mini|260px|Geografija Hercegovačko-neretvanskog kantona
Nalazi se u Hercegovini, sa sjedištem u Mostaru.

Hercegovačko-neretvanski kanton se prostire od Makljena i Ivan-sedla na sjeveru do Ivanjice kod Dubrovnika na jugu. HNK odlikuje široko planinsko područje, nizina uz dolinu rijeke Neretve (po kojoj je kanton dobio ime) i njene pritoke (Rama, Trebižat, Krupa i Bregava) te primorski pojas i Jadransko more kod Neuma.

Na području Hercegovačko-neretvanskog kantona postoje dva parka prirode: Park prirode Hutovo Blata u blizini Čapljine i Park prirode Bilidinje u blizini Jablanice i Posušja.

 Historija 
Prije rata u Bosni i Hercegovini, današnje općine Istočni Mostar i Berkovići bili su dio Mostara i Stoca, dok je Ivanica bila dio općine Trebinje.

Historija današnjeg Hercegovačko-neretvanskog kantona počinje 18. marta 1994, potpisivanjem Vašingtonskog sporazuma. Kanton zvanično je konstituiran 23. decembra 1996. kao jedan od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine.

Politika i administracija 
Hercegovačko-neretvanski kanton je prema zakonu jedan od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine, koji je jedan od dva entiteta Bosne i Hercegovine.

Hercegovačko-neretvanski kanton ima vlastitu zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast. Kao i svaki od kantona u FBiH, posjeduje vlastiti ustav, skupštinu, vladu, simbole, te mu pripadaju niz isključivih nadležnosti (policija, obrazovanje, korištenje prirodnih resursa, prostorna i stambena politika, kultura), dok su neke nadležnosti podijeljene između kantonalne i federalne vlasti (zdravstvo, socijalna zaštita, promet).

Građani Hercegovačko-neretvanskog kantona svake četiri godine na općim izborima glasaju za ukupno 30 zastupnika u Skupštini kantona. Na osnovu rezultata općih izbora 2014. godine trenutnu vladu HNK sačinjava koalicija između Stranke demokratske akcije (SDA) i Hrvatske demokratske zajednice Bosne i Hercegovine (HDZ BiH).

Na lokalnom nivou građani Hercegovačko-neretvanskog kantona glasaju svake četiri godine na lokalnim izborima za lokalnu vlast u četiri grada i pet općina.
OpćinaBroj naseljaBroj stanovnika (2013)Gustoća (km2)Površina (km2)Grad Čapljina3226.157102,2256Čitluk2118.140100,2181Jablanica3310.11133,6301Grad Konjic16825.14821,51.169Grad Mostar60105.797901.175Neum274.65320,7225Prozor-Rama5614.28029,9477Ravno543.21911,3286Grad Stolac2614.50243,8331Hercegovačko-neretvanski kanton477222.00750,454.401

Stanovništvo 
Hercegovačko-neretvanski kanton prema rezultatima popisa stanovništva 2013. godine ima 222.007 stanovnika (šesti u FBiH), dok gustoća iznosi 50,45 stanovnika/km2, čime je nakon Bosansko-podrinjskog i Kantona 10 najrjeđe naseljeni kanton.

2016. godine učešće osoba starijih od 65 godina u ukupnom broju stanovnika HNK iznosi 13,3%, udio radnog kontingenta stanovništva 69% i udio osoba između 0-14 godina 17,8%.

2013. godine ukupan broj domaćinstava iznosio je 68.121, a prosječan broj članova u jednom domaćinstvu iznosio je 3,24. Najveći broj osoba živi u domaćinstvu sa dva člana (14.958 ili 21,96%), četiri člana (14.116 ili 20,72%) i tri člana (13.109 ili 19,24%).

mini|Mostar, sjedište kantona.
mini|Neum, jedini izlaz Bosne i Hercegovine na more.

 Privreda i infrastruktura 

 Privreda 
Najjače privredne grane prema broju zaposlenih u Hercegovačko-neretvanskom kantonu (stanje: August 2017) su trgovina na veliko i malo, prerađivačka industrija te hotelijerstvo i ugostiteljstvo. Privredno sjedište kantona je njegov glavni grad Mostar.

 Industrija 
Proizvodni sektor je nakon tercijalnog najjači sektor privrede Hercegovačko-neretvanskog kantona. Najjače grane tog sektora u HNK su prerađivačka industrija i proizvodnja električne energije.
mini|Stari most u Mostaru, jedna od najpopularnijih turističkih atrakcija u Bosni i Hercegovini i spomenik uvršten na listu Svjetske baštine UNESCO-a
 Prerađivačka industrija broji ukupno 6.798 zaposlenih (August 2017). Najjače industrijske grane u HNK su vojna (npr. Igman u Konjicu), metaloprerađivačka (npr. Aluminij u Mostaru) i prehrambena industrija (npr. Hepok u Mostaru)
 Proivodnja električne energije je također važna privredna grana u HNK. Proizvodnja struje se većinom odvija u hidroelektranama na rijeci Neretvi i njezinim pritocima, koji su većinom u vlasništvu Elektroprivrede HZHB (većina proizvdene struje EP HZHB dolazi iz tih hidroelektrana).

 Turizam 
mini|Željeznički most preko Neretve, južno od Jablanice
Hercegovačko-neretvanski kanton sa svojim prirodnim parkovima i brojnim prirodnim ljepotama ima veliki turistički potencijal. Prema podatcima Federalnog zavoda za statistiku 2014. godine HNK je posjetilo 104.006 stranih turista te je ostvareno 208.647 noćenja. Najveće turističke atrakcije u HNK su Stari grad u Mostaru, Blagaj kod Mostara, Međugorje i Neum (jedini izlaz Bosne i Hercegovine na more).

 Infrastruktura 

 Saobraćaj 

 Putevi 
Kroz Hercegovačko-neretvanski kanton prolaze sljedeći magistralni putevi i autoputevi:

Sa zapada na istok: Magistralni put M2 (Klek-Zaton Doli), M6 (Grude-Trebinje) i M6.1 (Resanovci-Gacko)

Sa juga na sjever: Autoput A1 (Svilaj-Bijača), Magistralni put M17 (Šamac-Čapljina) i M17.3 (Čapljina-Neum)

Ukupna dužina magistralnih puteva u Hercegovačko-neretvanskom kantonu iznosi 362,68 kilometara.

 Željeznica 
mini|Magistralni put M17 kod Počitelja
Kroz Hercegovačko-neretvanski kanton prolazi pruga Ploče-Sarajevo, na koju su povezani Konjic, Mostar, Jablanica i Čapljina. Dužina pruga u HNK iznosi 126,2 kilometara, dok ukupni broj željezničkih stanica i stajališta iznosi 28, od kojih tri imaju priključak na mrežu brzih vozova.

 Aviopromet 
Međunarodni aerodrom Mostar (OMO) je nakon Sarajevskog i Tuzlanskog aerodroma treći najprometniji aerodrom u Bosni i Hercegovini, sa ukupno 53.618 putnika (2016).

 Obrazovanje 
U Hercegovačko-neretvanskom kantonu postoji ukupno 33 srednje škole (28 državnih i pet privatnih) te brojne osnovne škole. U HNK postoji ukupno tri univerziteta:
 Univerzitet "Džemal Bijedić" u Mostaru sa 12.000 studenata (2008/09) i osam fakulteta.
 Univerzitet u Mostaru sa 14.000 studenata i deset fakulteta.
 Privatni univerzitet "Hercegovina" u Međugorju i Mostaru sa dva fakulteta.

 Zdravstvo 
Glavne bolnice u Hercegovačko-neretvanskom kantonu su Univerziteska klinička bolnica i Kantonalna bolnica "Dr Safet Mujić" u Mostaru, pored kojih postoje brojni domovi zdravlja.

 Politika 
 Kantonalna skupština 
Skupštinu kantona na osnovu Općih izbora u BiH 2022. sačinjava 30 zastupnika.Konačni rezultati Općih izbora BiH 2022 – kantonalne skupštine
StrankaBroj
glasova%Ukupan
broj mandataHrvatska demokratska zajednica BiH33.59732,6111Stranka demokratske akcije19.96419,387Hrvatska demokratska zajednica 199010.36510,063Socijaldemokratska partija BiH10.2609,963Hrvatska republikanska stranka7.4997,282Demokratska fronta–Građanski savez5.2765,122Narodni evropski savez4.5124,381Narod i pravda3.5183,411Ukupno:94.99130

 Napomene 

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Službeni sajt Hercegovačko-neretvanskog kantona
 Turistička zajednica Hercegovačko-neretvanskog kantona

Kategorija:Kantoni Federacije Bosne i Hercegovine
*