Krompir

| naziv = Krompir
| slika = Potato_plants.jpg
| slika_širina = 225px
| slika_opis = Krompir
| regnum = Plantae
| divisio = Magnoliophyta
| class = Magnoliopsida
| subclass = Asteridae
| ordo = Solanales
| familia = Solanaceae
| genus = Solanum
| razdioba_stepen = Vrste
| razdioba = Solanum tuberosum - krompir
}}
Krompir (lat. Solanum tuberosum) je višegodišnja zeljasta biljka iz porodice Solanaceae, u koju spadaju također i paradajz, paprika i duhan.

 Historija 
Uspjeva gotovo u cijelom svijetu i četvrti je po večini usjev, nakon kukuruza, pšenice i riže. Porijeklom je iz Južne Amerike sa Anda. Španci su ga donijeli u Evropu 1536.

Zeleno lišće i zelena kora gomolja nakon izlaganja svjetlosti su toksični.

 Etimologija 
lijevo|mini|170x170piksel|Različite vrste krompira.
Bosanski naziv krompir, te hrvatski krumpir potiče od alemanskog naziva "Grumbier". Njemački naziv Kartoffel te bugarski картоф su derivirani iz italijanskog tartufoli, zbog sličnosti krompira sa tartufima. Engleski naziv potato je nastao od španskog patata, te dalje iz astečkog potatl, što bi moglo biti njegovo prvobitno ime.

 Karakteristike 
Raste u podzemnom stablu, a plod je okrugao cvijet različitih boja: crvenkast, ljubičast, plavičast. Kad cvijet uvehne, je dokaz da se može početi s vađenjem krompira. Upotrebljava se za ljudsku i stočnu ishranu. U Bosni i Hercegovini najpogodnije područje za uzgoj krompira visoke kvalitete su područja velikih kraških polja: Livanjskog, Glamočkog i Duvanjskog polja.

 Hemijski sastav 
 100 g krompira sadrži: kcal   kJ  voda (g) masnoće (g) proteini (g) kalij (mg)  kalcij (mg) magnezij  (mg)   Vitamin C (mg)     80  320   75  0,1  1,68   421   1,8    23   20 

 Reference Izvor: USDA National Nutrient Database for Standard Reference''

Kategorija:Povrće
Kategorija:Solanales