Zavidovići

Zavidovići su grad i naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini. Smješteni su između Doboja i Zenice, na rijekama Bosni, Krivaji i Gostoviću. Administrativno pripadaju Zeničko-dobojskom kantonu Federacije Bosne i Hercegovine. Po popisu iz 2013, u Zavidovićima živjelo je 35.988 stanovnika.

 Historija 
Zavidovići su naselje koje je nastalo krajem 19. vijeka. Nalazi se na 44,27 sjeverne geografske širine i 18,10 stepeni istočne geografske dužine, a na nadmorskoj visini od 210 metara. Općina se prostire na 590 km2, a sam grad na površini od 4 km2
Klima je umjereno kontinentalna sa prosječnom temperaturom od 5-10 °C, sa padavinama od 800–1200 mm i oko 1631 sunčanih sati godišnje.

Grad je poznat po velikom industrijskom kolektivu za preradu drveta "Krivaja".
Današnje područje zavidovičke općine je oduvijek bilo bogato rijekama, ribom, šumama i raznovrsnim životinjskim svijetom. Smješten je u slivu tri rijeke: Bosna, Krivaja i Gostović

Historijski nalazi upućuju da je zavidovićki kraj bio neka vrsta granica između ilirskih plemena Desidijata južno prema Vranduku i Mezeja koji su živjeli sjeverno prema Savi. Dolinom Bosne prolazili su Grci i Rimljani ka plodnim nizinama Panonije. Brojni nalazi na susjednim područjima nepobitno potvrđuju da su stari Iliri nastanjivali ovu teritoriju, ali historija ne nudi konkretne odgovore šta se zbilo sa njima dolaskom Slavena.

Pred dolazak Osmanlija, Bosna je imala organizovanu državu u čijem su sastavu bila i područja oko Zavidovića. O tom periodu svjedoče i ostaci bogumilske kulture na zavidovičkom području.

Zavidovići se po prvi put spominju 1565. godine kao selo. Rizah Odžakčić vezuje naziv grada za mjesto Vidoviće što nije historijskim nalazima potvrđeno. Eduard Černi smatra da naziv potiče od imena Sabit (Sabitovo Brdo).

Istočno od grada Zavidovića se nalazi mjesna zajednica Vozuća. U samom naselju Vozuća kao i u njenoj bližoj okolini ima znatan broj različitih starina karakterističnih naziva, za koje se često vezuju i narodna predavanja.

Sjeverozapadno od Vozuće je brdo Stog. Na jednom od njegovih vrhova je Grad ili Gradina. Po narodnom predanju, tu je bio grad Marije Terezije. Još uvijek su dobro vidljivi putevi kroz i oko grada te zidovi i obilježja. Na kosi neposredno pod Gradom se nalazi mjesto Pazarište. Jedno drugo mjesto pod Stogom a blizu Pazarišta se zove Kahursko Gumno. Prema narodnim pričama, kad je Marija Terezija bježala iz tog grada, onda je u jedan duboki vir u Krivaji bacila zlatan razboj. Taj se vir zove Duboki Vir ili Balukana (od turskog balk-riba).

 Osmanlijsko doba 
Osmanlije su 1463. godine poslije zauzeća Zenice produžili dolinom rijeke Bosne i pretpostavlja se da su doprli do Zavidovića, Maglaja i Tešnja.

Cesta koju su Osmanlije izgradile dolinom Bosne zaobišla je Zavidoviće i tako dobrim dijelom izolirala ovaj kraj od ostatka carevine. Iz osmanlijskog vremena su ostali pravoslavni manastiri Udrim u Gostoviću i manastir Vozućica u Vozući.

 Austro-ugarsko doba 
Dolazak Austro-Ugarske donosi prekretnicu u razvoju na području Zavidovića. Nova vlast ugovara eksploataciju bujnih šuma sa firmom "Marpurgo i Parente" koja 1887. godine gradi šumsku gravitacionu prugu dolinom rijeke Gostović, a u Zavidovićima 1897. godine gradi pilanu.

Godine 1899. firma "Gregerson i sinovi" otkupljuje pilanu od firme "Marpurgo i Parente" i gradi prugu na lokomotivni pogon dolinom rijeke Krivaje.

Godine 1900. završena je izgradnja uskotračne pruge dolinom rijeke Krivaje, a firma "Eissler & Ortlieb" je izgradila u Zavidovićima najmoderniju pilanu u Evropi.

Godine 1902. firma "Eissler & Ortlieb" podnosi zahtjev Zemaljskoj vladi u Sarajevu o formiranju općine Zavidovići.

Godine 1911, poslije duže procedure, osniva se općina Zavidovići. U to vrijeme mjesto je imalo oko 3.800 stanovnika sa osnovnim konturama urbane sredine.

Pilana je poslije Prvog svjetskog rata pripadala "Krivaji", Zavidovići su bili "centar šumske industrije", koja je zamrla nakon stečaja."Vreme", 24. nov. 1936 (ćirilica) "Šipad" je preuzima 1937. nakon pauze od devet godina."Politika", 4. nov. 1937 (ćirilica)"Vreme", 6. nov. 1937 (par fotografija) Prije Drugog svjetskog rata, drvo se od ušća Krivaje prevozilo rijekom Bosnom u vidu splavova."Vreme", 3. dec. 1936 (ćirilica)

 Arheološka otkrića
Godine 1911. u Lukama (Hrge) nađeni su jedno koplje i bronzane narukvice, sada u Muzeju u Sarajevu. Muzej je dobio i jedne bakarne narukvice sa Glavice među Krivajom i Kamenicom, koja inače obiluje prahistorijskim osobinama.

Kamene kugle
mini|Kamena kugla u okolini Zavidovića
Na području općine Zavidovići do danas je pronađeno oko 50 kamenih kugli koje se nalaze na 11 različitih lokacija. Fenomen kamenih kugli je rijedak u svijetu. Osim Kostarike i Meksika mnoge su pronađene i u Bosni i Hercegovini.Zavidovići, kamene kugle Najveća koncentracija, sa više od 20 kugli, pronađena je u selu Grab, udaljenom 2 km od Zavidovića.

 Savremeno doba 
Zavidovići su svoj prvi drveni pješački most dobili 6. aprila 2009, kada je održana i svečana manifestacija povodom otvaranja istog. Pješački most nosi naziv "Duga" i povezuje autobusku stanicu s centrom grada preko rijeke Bosne. Drveni most "Duga" je srušen kao posljedica poplava koje su zadesile Bosnu i Hercegovinu u maju 2014.
centar|mini|850x850piksel|Panorama Zavidovića (2012)

 Spomenici kulture 
 Spomenik poginulim borcima Narodnooslobodilačke borbe 1941-1945, napravljen u poslijeratnom periodu Drugog svjetskog rata, na kojem su ispisana imena poginulih pripadnika NOB-a ovog grada piše "...I kad nam muške uzmete živote, grobovi naši borit će se s vama..." (Aleksa Šantić)
 Manastir Sv. Trojice, Vozuća, izgrađen u 16 vijeku.
 Manastir Udrim Sv. Pantelejmona izgrađen u 16 vijeku.
 Crkva sv. Josipa, izgrađena 1914.
 Pravoslavna crkva Sv. Save izgrađena 1911.
 Pravoslavna crkva Sv. Nikole u Čardaku izgrađena 1768.
 Park prirode Tajan, odmaralište i skijalište; danas bez namjene.
 Spomen-obilježje šehidima i poginulim borcima i civilnim žrtvama rata 1992-1995. na teritoriji općine Zavidovići nalazi se u samom centru grada. Na spomen pločama je ispisano oko 1.100 imena poginulih osoba s podacima imena poginulih, ime oca, godina rođenja, godina smrti i mjesto odakle su.

 Geografija 
mini|Rijeka Bosna kroz Zavidoviće

 Geografski položaj 

 Kultura 
 Nacionalni spomenici 
Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Zavidovići se nalaze sljedeći spomenici:

 "Manastir Vozuća u Vozućoj" (graditeljska cjelina),
 "Stara džamija u naselju Rujnica" (graditeljska cjelina).
 "Upravna zgrada Krivaje u Zavidovićima" (graditeljska cjelina).

 Stanovništvo 

 Nacionalni sastav stanovništva – grad Zavidovići 

 Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Zavidovići 

 Poznate ličnosti 
 Safet Sušić, nogometaš i trener
 Izet Čamdžić, profesor svjetskih znanosti i glavni imam medžlisa islamske zajednice
 Šefik Džaferović, bivši član predsjedništva Bosne i Hercegovine
 Venio Lozert, rukometaš
 Marijan Paljar, rukometaš
 Edin Bašić, rukometaš
 Mustafa Faljić, slikar
 Dragan Šimšić, profesor, pisac i književnik
 Ahmet Fetahagić, narodni heroj

 Također pogledajte 
 Planina Klek

 Bilješke 

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Zvanični sajt grada Zavidovići

Kategorija:Službeni gradovi Bosne i Hercegovine
Kategorija:Gradovi u Federaciji Bosne i Hercegovine
Kategorija:Gradovi u Zeničko-dobojskom kantonu
*