Čovjek

Ljudi (Homo sapiens) su najzastupljenija i najrasprostranjenija vrsta primata, koju karakteriziraju dvonožnost i iznimne kognitivne sposobnosti zahvaljujući velikom i složenom mozgu. To je omogućilo razvoj naprednih alata, kulture i jezika. Ljudi su vrlo društveni i imaju tendenciju živjeti u složenim društvenim strukturama koje se sastoje od mnogih grupa koje surađuju natječ, od porodice i srodničkih mreža do političkih država. Društveni odnosi između ljudi uspostavile su široku paletu vrijednosti, društvenih normi i rituala, koji podupiru ljudsko društvo. Njihova inteligencija i želja za razumijevanjem i utjecajem na okolinu te za objašnjenjem i manipuliranjem fenomenima motivirali su razvoj čovječanstva u nauci, filozofiji, mitologiji, religiji i drugim područjima proučavanja.

Iako neki znanstvenici pojam ljudi poistovjećuju sa svim pripadnicima roda Homo, u uobičajenoj se upotrebi općenito odnosi na Homo sapiensa, jedinog postojećeg člana. Anatomski moderni ljudi pojavili su se prije otprilike 300.000 godina u Africi, evoluirajući od Homo heidelbergensisa ili slične vrste i migrirajući iz Afrike, postupno zamjenjujući ili križajući se s lokalnim populacijama pradavnih ljudi. Veći dio historije ljudi su bili nomadski lovci-sakupljači. Ljudi su počeli pokazivati moderno ponašanje prije otprilike 160.000–60.000 godina. Neolitska revolucija, koja je započela u jugozapadnoj Aziji prije otprilike 13.000 godina (i odvojeno na nekoliko drugih mjesta), doživjela je pojavu poljoprivrede i stalna ljudska naselja. Kako je stanovništvo postajalo sve veće i gušće, oblici upravljanja razvijali su se unutar i između zajednica, a niz civilizacija se uzdizao i padao. Ljudi su se nastavili širiti, s globalnom populacijom od preko 8 milijardi od 2022.

Geni i okoliš utječu na ljudske biološke varijacije u vidljivim karakteristikama, fiziologiji, osjetljivosti na bolesti, mentalnim sposobnostima, veličini tijela i životnom vijeku. Iako se ljudi razlikuju u mnogim osobinama (kao što su genetske predispozicije i fizičke posebnosti), bilo koja dva čovjeka su najmanje 99% genetski slična. Ljudi su spolno dimorfni: općenito, muškarci imaju veću tjelesnu snagu, a žene imaju veći postotak masnog tkiva. U pubertetu, ljudi razvijaju sekundarne spolne oznake. Žene su sposobne zatrudnjeti, obično između puberteta, oko 12. godine, i menopauze, oko 50. godine.

Ljudi su svaštojedi, sposobni konzumirati široku paletu biljnih i životinjskih materijala, te koriste vatru i druge oblike topline za pripremu i kuhanje hrane još od vremena H. erectusa. Mogu preživjeti do osam sedmica bez hrane i tri do četiri dana bez vode. Ljudi su općenito aktivni tokom dana, a spavaju u prosjeku sedam do devet sati dnevno. Porođaj je opasan, s visokim rizikom od komplikacija i smrti. Često i majka i otac brinu o svojoj djeci koja su bespomoćna pri rođenju.

Ljudi imaju velik i visoko razvijen prefrontalni korteks, područje mozga povezano s višom spoznajom. Vrlo su inteligentni, imaju fleksibilne izraze lica, samosvijest i teoriju uma. Ljudski um je sposoban za introspekciju, privatnu misao, maštu, volju i oblikovanje pogleda na postojanje. To je omogućilo veliki tehnološki napredak i razvoj složenih alata kroz složeno razmišljanje i prijenos znanja sljedećim generacijama. Jezik, umjetnost i trgovina određuju karakteristike ljudi.

 Etimologija i definicija 
Svi moderni ljudi svrstani su u vrstu Homo sapiens, koju je skovao Carl Linnaeus u svom djelu Systema Naturae iz 1735. godine. Generičko ime "Homo" je naučeno izvedeno iz 18. vijeka iz latinskog homō, koje se odnosi na ljude oba spola. Riječ čovjek može se odnositi na sve članove roda Homo, iako se u uobičajenoj upotrebi uglavnom odnosi samo na Homo sapiensa, jedinu postojeću vrstu. Naziv "Homo sapiens" znači "mudar čovjek" ili "znalac". Postoji neslaganje da li se neki izumrli članovi roda, odnosno neandertalci, trebaju uključiti kao posebna vrsta ljudi ili kao podvrsta H. sapiensa.

Uprkos činjenici da se riječ životinja kolokvijalno koristi kao antonim za čovjeka, i suprotno uobičajenoj biološkoj zabludi, ljudi su životinje. Riječ osoba se često koristi naizmjenično sa ljudskim, ali postoji filozofska debata o tome da li se ličnost odnosi na sve ljude ili sva živa bića, i dalje da li neko može izgubiti ličnost (kao što je prelazak u trajno vegetativno stanje).

 Biološki aspekt 

Biološki, čovjek se klasifikuje kao vrsta homo sapiens (na latinskom, "mudri čovjek" ili "misleći čovjek"), iz roda homo (na latinskom, "čovjek"); homo sapiens je dvonogi primat iz natporodice hominoidea, u koju spadaju ostali čovjekoliki majmuni: čimpanze, gorile, orangutani i giboni.

Čovjek ima uspravno tijelo, koje mu oslobađa gornje udove za baratanje predmetima, i veoma razvijeni mozak, koji je u stanju da vrši apstraktno mišljenje, govor, jezik i introspekciju. Čini se da se dvonogo kretanje evolutivno razvilo prije encefalizacije, tj. razvoja velikog mozga. Istraživanje o porijeklu dvonogog hoda i njegove uloge u evoluciji ljudskog mozga je još uvijek u toku.

 Sociološki aspekt 

Sociološki, čovjek je suštinski društveno biće, kao i većina primata. Ljudska bića stvaraju složene društvene strukture koje sačinjavaju saradničke (kooperativne) ili takmičarske (kompetitivne) grupe. U ove spadaju grupe u rasponu od nacije i države pa sve do porodice.

 Duhovni, vjerski i kulturni aspekt 

Duhovno, vjerski i kulturno, ljudska bića stvaraju i obogaćuju svoje unutrašnje i vanjske svjetove putem traganja za razumijevanjem, upotrebom i manipulisanjem nauke i tehnologije, religije i mitologije, običaja i rituala, estetskih i društvenih vrijednosti i normi - jednom riječju, duhovnih i kulturnih aktivnosti.

 Vanjski linkovi 

 Reference 


Kategorija:Čovjek