Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine

Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine jest najviše zakonodavno tijelo Bosne i Hercegovine. Sastoji se od dva doma: Doma naroda sa 15 delegata i Zastupničkog doma sa 42 zastupnika.

Historija
Ustanovljena je Općim okvirnim sporazumom za mir u Bosni i Hercegovini (poznatijim kao Dejtonski sporazum), parafiranim u Daytonu (Ohio, SAD), a svečano potpisanim 14. decembra 1995. u Parizu. Aneks 4. Sporazuma je Ustav Bosne i Hercegovine kojim je utvrđeno da je Parlamentarna skupština najviši zakonodavni organ države, sa dvodomnom strukturom.

Posljednja sjednica Skupštine Republike Bosne i Hercegovine bila je 27. augusta 1996, a prvi poslijeratni opći izbori održani su 13. i 14. septembra 1996, u skladu s Aneksom 3. sporazuma. Nakon održanih izbora i početka zasijedanja prvog saziva 3. januara 1997, Parlamentarna skupština službeno zamjenjuje Skupštinu Republike Bosne i Hercegovine te ponovo postaje najviše zakonodavno tijelo cijele države.

Prva tri saziva Parlamentarne skupštine birana su svake dvije godine da bi od 2002. izbori za zastupnike bili održavani svake četiri godine. Sjednice prvog saziva održavane su u Zemaljskom muzeju i zgradi Elektrotehničkog fakulteta u Lukavici, a od 26. novembra 1998. zasjedanja su se počela održavati u parlamentarnoj zgradi na Marindvoru u Sarajevu (što je i zvanično sjedište ove institucije). Trenutni saziv delegata (poslije izbora 2022) ujedno je i deveti saziv u ovom formatu od 1996. Važnu ulogu u radu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine imao je Ured visokog predstavnika koji je, u skladu s Dejtonskim sporazumom, nametnuo dio esencijalnih državnih zakona, o kojima parlamentarci nisu postigli saglasnost.

Nadležnosti
Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine nadležna je za:
Donošenje zakona koji su potrebni za provođenje odluka Predsjedništva BiH ili za vršenje ustavnih funkcija parlamenta;
Odlučivanje o izvorima i iznosu sredstava (budžet) za rad institucija BiH i za međunarodne obaveze Bosne i Hercegovine;
Odlučivanje o saglasnosti za ratifikaciju ugovora i za ostala pitanja koja su potrebna da se provedu njene dužnosti ili koja su joj dodijeljena zajedničkim sporazumom entiteta;
Potvrđivanje imenovanja predsjedavajućeg i članova Vijeća ministara BiH.
Najznačajnija aktivnost koju obavlja Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine jest zakonodavna. Ona donosi zakone u oblastima koje su iz nadležnosti državnog nivoa vlasti, a to su: vanjska politika, vanjskotrgovinska, carinska, monetarna politika, finansiranje institucija i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine, regulisanje pitanja imigracije, izbjeglica i azila, provođenje međunarodnih i međuentitetskih krivičnopravnih propisa, uključujući i odnose s Interpolom, uspostavljanje i funkcioniranje zajedničkih i međunarodnih komunikacija, reguliranje međuentitetskog transporta, te kontrola zračnog saobraćaja.

Ustavom je ostavljena mogućnost da Parlamentarna skupština može preuzeti dodatne nadležnosti dodijeljene od entiteta u svim pitanjima o kojima se o tome postigne saglasnost entiteta.

Struktura
Sve zakonodavne odluke koje donosi Parlamentarna skupština BiH moraju biti odobrene od strane oba doma. Sve odluke u oba doma donose se većinom glasova onih koji su prisutni i glasaju, s tim da ta većina uključuje najmanje jednu trećinu glasova delegata ili zastupnika s teritorije svakog entiteta.

U slučaju kada se većina delegata jednog naroda usprotivi donošenju neke odluke, s ciljem zaštite vitalnog nacionalnog interesa, one mogu biti proglašene destruktivnim, te odmah se saziva zajednička komisija koju čine tri delegata, po jedan iz svakog naroda, kako bi ona riješila to pitanje. Ako komisija u roku od pet dana ne uspije donijeti rješenje, predmet se upućuje Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine koji će po hitnom postupku razmotriti da li ima nepravilnosti u toj proceduri.

Ustavom je predviđeno da zastupnici i delegati neće i ne mogu biti krivično ili građanski odgovorni za bilo koji postupak izvršen u okviru njihovih dužnosti.

Zastupnički dom

Zastupnički dom sastoji se od 42 zastupnika, od kojih se dvije trećine (28) biraju s teritorije Federacije Bosne i Hercegovine, a jedna (14) s teritorije Republike Srpske i koji se biraju neposredno na izborima. Većina svih članova izabranih u Zastupničkom domu (22) čine kvorum.

Na čelu Zastupničkog doma je predsjedavajući s dva zamjenika, koji ne mogu biti iz istog konstitutivnog naroda i koji se rotiraju svakih osam mjeseci u periodu od četiri godine. Da bi određeni zakon bio usvojen u Zastupničkom domu, potrebna je većina glasova onih koji su prisutni i glasaju (22 glasa), a ta većina mora uključivati najmanje trećinu glasova s teritorije svakog entiteta (14 iz Federacije BiH i sedam iz Republike Srpske). Takav način glasanja zove se entitetsko glasanje i utvrđen je članom 4. Ustava Bosne i Hercegovine i bio je jedna od tačaka Dejtonskog sporazuma.

Trenutni sastav

Dom naroda 

Dom naroda čini 15 delegata od kojih se 10 (pet Bošnjaka i pet Hrvata) bira sa teritorije Federacije BiH, a 5 Srba sa teritorije Republike Srpske. Bošnjačke i hrvatske delegate u Domu naroda biraju delegati navedenih naroda u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH, a srpske delegate bira Narodna skupština Republike Srpske. Devet članova Doma čini kvorum, pod uslovom da su prisutna najmanje tri bošnjačka, tri hrvatska i tri srpska delegata. Dom naroda također ima mogućnost da raspusti Predsjedništvo Bosne i Hercegovine ili sam Dom.

Na čelu Doma naroda je predsjedavajući s dva zamjenika i oni čine kolegij. Oni ne mogu biti iz istog konstitutivnog naroda i rotiraju se svakih osam mjeseci u periodu od četiri godine.

Trenutni sastav

 Komisije 
Komisije imaju veoma važnu ulogu i doprinose racionalnijem i efikasnijem radu domova. Ukupno ima 16 komisija, od kojih su sedam stalne komisije Zastupničkog doma, tri stalne komisije Doma naroda i šest zajedničkih. Svaki dom može, na prijedlog zastupnika, odnosno delegata ili kluba, osnovati privremene komisije doma ili, na prijedlog drugog doma, privremene zajedničke komisije za realizaciju ili pripremanje određenog akta ili pitanja, kao i istražne komisije.
centar|bez_okvira|574x574piksel|Organizaciona shema komisija Parlamentarne skupštine BiH.

Također pogledajte
Politika Bosne i Hercegovine
Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine
Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine
Parlament Federacije Bosne i Hercegovine
Narodna skupština Republike Srpske
Skupština Brčko distrikta
Prethodna zakonodavna tijela:
Bosanski stanak (1354–1463)
Bosanski sabor (1878–1918)
ZAVNOBiH (1943–1945)
Narodna skupština BiH (1945–1963)
Skupština SR BiH (1963–1992)
Skupština Republike BiH (1992–1996)

Reference

Vanjski linkovi



Kategorija:Institucije Bosne i Hercegovine
*
Bosna i Hercegovina
Bosna i Hercegovina
Kategorija:Državne institucije