Zija Dizdarević

Zija Dizdarević (Vitina, Ljubuški; 18. februar 1916. – proljeće 1942.) bio je bosanskohercegovački i jugoslovenski književnik. Rođen je u Vitini kod Ljubuškog a stradao je kao žrtva ustaškog terora početkom 1942. godine.

 Biografija 
Rođen je u malom hercegovačkom mjestu Vitina kod Ljubuškog u bošnjačkoj porodici, od oca Šefkije i majke Selime. Nekoliko godina po rođenju sa porodicom se seli u Fojnicu gdje provodi djetinjstvo.

Nakon završene osnovne škole u Fojnici, 1926. godine upisao se na Nižu šerijatsku gimnaziju u Sarajevu koju završava 1930. Godinu dana kasnije pošao je u Učiteljsku školu u Sarajevu i završio je 1936. sa odličnim uspjehom.

Još kao srednjoškolac djeluje kao aktivist u društvu, učestvujući u đačkim štrajkovima, a taj buntovni karakter mu donosi nenaklonost režima i čestu prismotru policije. U tom periodu objavljuje i prve literarne radove: Halucinacije i Zapisi bolesnog čovjeka (1935.) što upućuje na njegov nesporni talenat.
Zbog antirežimske političke aktivnosti ne uspijeva pronaći posao učitelja, te 1937. godine se upisuje na studij pedagogije i psihologije na Filozofskom fakultetu u Beogradu. Tokom studentskog perioda izdržava se od pisanja priča za dnevne novine Politiku, pružanja privatnih časova i sviranja violine po kafanama na raznim zabavama. U tom periodu objavljuje mnoge pripovjetke i radove u Putokazu, Pregledu i Politici.

Bolest ga nije sprječavala da se legalno i ilegalno uključi u mnogobrojna studentska tijela. Postao je i član Komunističke partije odmah po upisu na studij.

Iz studentskih dana ga vezalo čvrsto prijateljstvo sa bosanskohercegovačkim književnikom Brankom Ćopićem, koji je jedno od svojih najboljih djela Bašta sljezove boje posvetio upravo Ziji.Pismo Ziji: Branko Ćopić

U prvoj godini Drugog svjetskog rata djelovao je kao ilegalac u Fojnici i Sarajevu. U proljeće 1942. uhapšen je u Sarajevu, dan prije odlaska u partizane, odveden u ustaški koncentracijski logor Jasenovac i odmah ubijen.Indira Pindžo - Zija Dizdarević bh. pisac, violinist i komunist: Riječima slikao bosansku kasabu, 14/05/2022.

 Djela 
U svojim pripovijetkama Dizdarević je opisao tragične sudbine malih ljudi, a koje je on doživio vrlo emotivno. Opisivao je život u malom mjestu (kasabi), patnju običnog čovjeka, kao i čovjekovo mukotrpno odrastanje. On nikada nije imenovao kasabu, što je čini univerzalnom, iako se može pretpostaviti da se veže uz gradove: Fojnica, Visoko, Kiseljak, Zenica i Kreševo ili neki drugi srodni gradići.Moja lektira - Pripovjetke: Zija Dizdarević - 24.7,2022

Posthumno, objavljene su mu knjige:
 Pripovijetke (Svjetlost, Sarajevo, 1948),
 Prosanjane jeseni (Džepna knjiga, Sarajevo, 1959),
 Sabrana djela (Svjetlost, Sarajevo, 1968),
 Blago u duvaru (Zadrugar, Sarajevo, 1983). Prema ovoj pripovjetci 1975. godine snimljen je istoimeni televizijski film.
 Susreti Zija Dizdarević 
Književno-kulturna manifestacija „Susreti Zija Dizdarević“ održava se svake godine u Fojnici, u znak sjećanja na bosanskohercegovačkog književnika koji je u svojim pripovijetkama najviše opisivao Fojnicu i ljude u njoj u vremenu između dva svjetska rata.Grad Sarajevo - Književno-kulturna manifestacija “Susreti Zija Dizdarević”.www.tacno.net - Književno–kulturna manifestacija Susreti Zija Dizdarević - 2022fojnica.net - Konkurs  ‘Zija Dizdarević’ za kratku priču/pripovijetku u 2021. godini - 

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 "Zašto je Zija Dizdarević uhapšen, mučen i ubijen u Jasenovcu?", Jasmin Agić, Al Jazeera Balkans, 8. 9. 2018.

Kategorija:Rođeni 1916.
Kategorija:Umrli 1942.
Kategorija:Biografije, Ljubuški
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Bošnjački književnici
Kategorija:Jugoslavenski pisci
Kategorija:Žrtve ustaškog zločina