Glagoljica

Glagoljica (Ⰳⰾⰰⰳⱁⰾⰹⱌⰰ) je najstariji oblik staroslavenskog pisma koji je nastao sredinom 9. vijeka. Autorima ovog pisma smatraju se braća Ćiril i Metodije, bizantski redovnici iz Soluna koji su ga izmislili, kako bi olakšali širenje KršćanstvaAlan Timberlake, A Reference Grammar of Russian, Cambridge University Press, 2004, str. 14 Florin Curta & Paul Stephenson, Southeastern Europe in the Middle Ages, 500–1250 , Cambridge University Press, 2006, str. 125Simon Franklin, Writing, Society and Culture in Early Rus, c. 950–1300, Cambridge University Press, 2002, str. 93: "East Christian Slays used two alphabets, Glagolitic and Cyrillic. Just to confuse matters, the script devised by Cyril was probably Glagolitic, while Cyrillic—which came to predominate, emerged somewhat later."Henri-Jean Martin, The History and Power of Writing, University of Chicago Press, 1995, str. 40Jean W. Sedlar,East Central Europe in the Middle Ages, 1000–1500, University of Washington Press, 1994, str. 144. Ćiril (pravim imenom Konstantin) je na osnovu jezika makedonskih Slavena iz okoline Soluna sastavio prilagođeno pismo i prevodio crkvene knjige. Vjeruje se da su originalna slova bila prilagođena slavenskim dijalektima u geografskoj Makedoniji posebno u Solunu.Paul Cubberley (1996) "The Slavic Alphabets" . In  Riječi tog jezika nisu se mogle lako napisati korištenjem grčkog ili latinskog pisma.

Već početkom 16. vijeka sve je više potiskuje latinica, međutim u nekim hrvatskim krajevima je pod zaštitom Vatikana preživjela sve do 19. stoljeća.

Napomena: za prikaz glagoljice teksta morate imati instalirane odgovarajuće fontove: vidi vanjske linkove. Ako već imate instalirane odgovarajuće fontove, vidjet ćete tekst kao u malom okviru.

 Porijeklo naziva 
Ime Glagoljica potiče od staroslavenske rijeći glagoljati što znači govoriti.

I u drugim slavenskim jezicima glagoljica ima slične nazive: na češkom hlaholice, na slovačkom hlaholika, na poljskom głagolica, na ruskom i bugarskom глаго́лица (ili glagoljica), na ukrajinskom глаголиця, na bjeloruskom глаголіца, na slovenskom glagolica itd.

 Oblici glagoljice 
Glagoljica ima oko 40 slova, zavisno o vrsti. Postojale su dva oblika glagoljice: obli (nastao 862. godine) i uglasti (nastao u 12. stoljeću u Hrvatskoj). Obla glagoljica se najviše koristila u hrvatskim primorskim krajevima Istra, Dalmacija i kvarnerska ostrva, prije svega Krk, Cres i Lošinj, ali se koristila i u unutrašnjosti Like i Krbave, sve do Kupe, čak do Međimurja i slovenskih krajeva.

Obla glagoljica
22pxazъ Datoteka:GlagolitsaMislete.gifmysliteDatoteka:GlagolitsaShta.gifšta22pxbukyDatoteka:GlagolitsaNash.gifnašьDatoteka:GlagolitsaJer.gifjerъ22pxvĕdĕDatoteka:GlagolitsaOn.gifonъDatoteka:GlagolitsaJery.gifjery22pxglagoljDatoteka:GlagolitsaPokoj.gifpokoiDatoteka:GlagolitsaJerj.gifjerь22pxdobrĕDatoteka:GlagolitsaRtsi.gifrьciDatoteka:GlagolitsaJat.gifĕtъ22pxestъ Datoteka:GlagolitsaSlovo.gifslovo Datoteka:GlagolitsaJo.gifjo22pxživĕtiDatoteka:GlagolitsaTverdo.giftvrъdoDatoteka:GlagolitsaJu.gifju22pxĕloDatoteka:GlagolitsaUk.gifukъDatoteka:GlagolitsaJusE.gifęsъ22pxzemliDatoteka:GlagolitsaFert.giffrъtъDatoteka:GlagolitsaJusJe.gifję22pxižeDatoteka:GlagolitsaKher.gifhĕrъDatoteka:GlagolitsaJusO.gifsъ22px(i)Datoteka:GlagolitsaOht.gifotъDatoteka:GlagolitsaJusJo.gifj22px(đervь)Datoteka:GlagolitsaTsi.gifciDatoteka:GlagolitsaThita.giftitaDatoteka:GlagolitsaKako.gifkakoDatoteka:GlagolitsaCherv.gifčrьvьDatoteka:GlagolitsaIzhitsa.gifižica22pxljudьje22pxša
Uglasta glagoljica

Datoteka:Goglata.gif

 Najpoznatiji pronalasci 
mini|desno|350px|Baščanska ploča
Najpoznatiji glagoljaški spomenik, Baščanska ploča, pokazuje umjerenu oblost. Baščanska ploča je pronađena kod Baške na ostrvu Krk, a nastala je početkom 12. soljeća.

Prva knjiga štampana glagoljicom je Misal po zakonu rimskoga dvora (Missale Romanum Glagolitice) iz 1483 za koji se sa sigurnošću može reći da je štampana u Kosinju u Lici.
 Unicode 
Glagoljica je dodana u Unicode Standard u martu 2005., u verziji 4.1.
Unicode blok za Glagoljicu je U+2C00–U+2C5F.

 Također pogledajte 
 Baščanska ploča
 Ćirilo i Metodije
 Ćirilica
 Bosančica

 Reference 

 Vanjski linkovi 

Staroslavenski jezik i glagoljica (RTS Obrazovno-naučni program - Zvanični kanal)
Nađen najstariji rukopis na glagoljici? (Politika, Milan Lazarević, 10.09.2009.)
http://kodeks.uni-bamberg.de: preuzmite fontove glagoljice 
 Hronološki popis najvažnijih glagoljskih spomenika
 Staroslavenski institut
 Fucic, Branko: Glagoljski natpisi. (In: Djela Jugoslavenske Akademije Znanosti i Umjetnosti, knjiga 57.) Zagreb, 1982. 420 p.
 Fullerton, Sharon Golke: Paleographic Methods Used in Dating Cyrillic and Glagolitic Slavic Manuscripts. (In: Slavic Papers No. 1.) Ohio, 1975. 93 p.
 Gosev, Ivan: Rilszki glagolicseszki lisztove. Szofia, 1956. 130 p.
 V. Jagic Glagolitica. Würdigung neuentdeckter Fragmente, Wien, 1890.
 Japundžić,M.: The Croatian Glagolitic Writing, in Tko su i odakle Hrvati, Zagreb 1994.p. 73-75.   
H. Miklas (Hrsg.) Glagolitica: zum Ursprung der slavischen Schriftkultur, Wien, 2000.
 Steller, Lea-Katharina: A glagolita írás In: B.Virághalmy, Lea: Paleográfiai kalandozások. Szentendre, 1995. 
 Vais, Joseph: Abecedarivm Palaeoslovenicvm in usum glagolitarum. Veglae, [Krk], 1917. XXXVI, 74 p.
 Vajs, Josef: Rukovet hlaholske paleografie. Uvedení do knizního písma hlaholskeho. V Praze, 1932. 178 p, LIV. tab.

Kategorija:Pisma
Kategorija:Slavenska kultura
Kategorija:Glagoljica