Nezaposlenost

Nezaposlenost, u ekonomskim terminima, se pojavljuje ako postoje kvalificirani radnici koji su voljni raditi po nadnicama koje prevladavaju, ali ne mogu naći zaposlenje. Dakle, nezaposlene osobe su starije od 15 godina, sposobne i voljne raditi i aktivno traže posao, ali su bez posla. Stopa nezaposlenosti je broj nezaposlenih radnika podijeljen s ukupnim brojem radno sposobnog stanovništva (radno sposobnim stanovništvom se smatraju osobe između 15 i 76 godina).

 Vrste nezaposlenosti 

Razlikujući strukturu današnjih tržišta rada, ekonomisti identificiraju tri različite vrste nezaposlenosti:
 Frikcijska nezaposlenost
 Strukturna nezaposlenost
 Ciklička nezaposlenost

 Frikcijska nezaposlenost 

Frikcijska nezaposlenost nastaje zbog neprekidnog kretanja ljudi između regija i radnih mjesta, ili kroz različite faze životnog ciklusa.

 Strukturna nezaposlenost 

Strukturna nezaposlenost označava raskorak između ponude i potražnje za radnicima. Raskoraci mogu nastati zato što potražnja za jednom vrstom rada raste, dok se potražnja za nekom drugom vrstom smanjuje, a ponuda se ne prilagođava brzo.

 Ciklička nezaposlenost 

Ciklička nezaposlenost postoji kad je ukupna potražnja za radom niska. Kako ukupna potrošnja i output padaju, nezaposlenost raste praktički svuda.

Promatrajući voljnost radnika da rade pri određenoj visini nadnica razlikujemo:
 Dobrovoljnu nezaposlenost
 Prisilnu nezaposlenost

 Dobrovoljna nezaposlenost 

Dobrovoljna nezaposlenost nastaje onda kada radnici ne žele raditi po aktuelnim tržišnim nadnicama.

 Prisilna nezaposlenost 

Za radnike kažemo da su prisilno nezaposleni kada žele raditi za nadnice kakve prevladavaju na tržištu, ali ne mogu naći uposlenje.

 Utjecaj nezaposlenosti 

I danas nezaposlenost ostaje centralni problem savremenih tržišnih privreda. Kad je nezaposlenost visoka, resursi se rasipaju, a dohoci ljudi se osipaju. Naravno, tokom takvih razdoblja, ekonomske nevolje pogađaju i osjećaje ljudi i njihove porodične živote.

 Ekonomski utjecaj 

Visoka nezaposlenost utiče na smanjenje BPD-a (Bruto domaći proizvod). Znači, tom prilikom ne koristimo resurse koliko je to moguće, tako da nismo u prilici proizvesti dobra i usluge koji će omogućiti ljudima da prežive i uživaju. Gubici u razdobljima visoke nezaposlenosti najveći su dokumentirani gubici u savremenoj ekonomiji.

 Društveni utjecaj 

Iako je ekonomski trošak nezaposlenosti visok, nikakav novac ne može adekvatno prikazati humani, socijalni i psihološki danak u razdobljima trajne prisilne nezaposlenosti. Psihološke studije ukazuju da je otpuštanje s posla jednako traumatski događaj kao i smrt bliskog prijatelja ili neuspjeh u školi. Nezaposlenost nerijetko dovodi do gubitka samopoštovanja, određenih mentalnih bolesti, problema unutar porodice i raspada brakova. Utvrđena je povezanost između rasta stope nezaposlenosti i rasta stope kriminaliteta i stope samoubistava.

Kategorija:Ekonomija