Osijek

Osijek (; ) jest grad u Hrvatskoj i sjedište Osječko-baranjske županije.

Geografski položaj

Smješten je u slavonskoj ravnici na desnoj obali rijeke Drave, 22 km od ušća u Dunav. Grad je industrijsko, upravno, sudsko i finansijsko sjedište, glavni i najveći grad historijske pokrajine Slavonije.

Osijek se sastoji iz starog grada Tvrđe, izgrađene početkom 18. vijeka u baroknom stilu, -- zatim Juga 2, Gornjeg, Donjeg i Novog grada sa klasicizmom, historicizmom i secesijom, te Retfale i Sjenjaka. Za svoju veličinu grad Osijek ima mnogo zelenila: 17 parkova u ukupnoj površini od 394.000 m2.

Klima

Prosječna temperatura je 11 °C:

 proljeće - 11°
 ljeto - 21 °C
 jesen - 11,8 °C
 zima - 0,2 °C

Zrak je prilično vlažan, dok kroz jeseni i zime ima dosta magle.

Historija

 Stari vijek 

Naselje i lokalitet na prostoru Osijeka postojalo je od 4. vj. prije nove ere i ranije pod ilirsko-keltskim imenom Mursa, a potom se nastavlja pod Rimljanima. Ne zna se tačno kada su Hrvati osnovali svoje prvo naselje, no arheološki izvori govore da je hrvatsko naselje postojalo već u 8. vj.

 Srednji vijek 

Osijek je 1996. proslavio 800-tu godišnjicu postojanja mada je kao trgovačko i saobraćajno središte postojao mnogo ranije. Godina 1196 je godina otkada se raspolaže sa prvim pisanim pisanim dokumentom vezanim za grad. Isprava iz tog doba pokazuje da je to doba postojala pravna država je upućuje na sistem zaštite privatnog prava i materijalnih dobara. U dokumentu kralj Emerik, (1196 - ?]]), potvrđuje cistercitskom cikadorskom samostanu pravo ubiranja pristojbi od carina i trgovine te skelarine preko rijeke pošto je Osijek je bio poznat prijelaz preko rijeke Drave.

Ime Osijek su Hrvati dali naselju zbog ponešto povišenog mjesta od okolih voda, mjesto gdje je "oseka", te je suho i pogodno za izgradnju nastambi. U jednom dokumentu se ime spominje kao ÖSEK, kao i OESEK, da bi pod uticajem mađarskog jezika i njegove prilagodbe bio zapisan kao ESZEK ili EZEEK. Kasnije su varijante, ESSEGG, Njemačka ili ESSEC, samo jezičke prilagodbe izvornom hrvatskom.

 Novi vijek 

Osvajači Osmanlijskog Carstva u grad su stigli 14. augusta 1526. kada je Osijek predan bez borbe, ali kažu da ga je Ibrahim-paša do temelja razorio. Kasnije ga Sulejman Veličanstveni potpuno obnavlja te gradi čuveni pontonski most preko Drave i obližnjih močvara do mjesta Darda u ukupnoj dužini od 8 km. Osijek kasnije opet postaje čuven po obrtu, trgovini i velikim sajmovima.

Grad je ostao pod Turcima više od 150 godina i biva oslobođen 29. septembra 1687. da bi uskoro, od 1690. pod turskom opsadom, bio potpuno porušen, no ovoga puta ne i osvojen.

Od 1687. Osijek i istočno područje današnje Hrvatske nalazili su se u okviru Austro-Ugarske Carevine. Zbog strateškog položaja grada, nove su vlasti na obali Drave izgradile vojno utvrđenje, koje čini današnju Tvrđu, (1712 - 1721). Unutar bedema nastao je grad građanskih kuća u baroknom stilu. Stanovništvo se zbog vojnih razloga naseljavalo zapadno i istočno te su tako nastale nove četvrti. Na zapadu, uzvodno uz Dravu Gornji grad te nizvodno od Tvrđe Donji grad.

Ekonomski i kulturni razvoj Osijeka doveo je do ujedinjenja triju gradskih općina u jednu 2. decembra 1786. godine, koja je ubrzo postala grad, u kome su se nalazili brojni trgovci, biblioteke, pozorišta, a već 1729. godine otvorena je latinska gimnazija. U 1735. godini osnovana je štamparija, a započeli su i viši studiji filozofije i teologije. Dana 28. augusta 1809. godine Osijek je svečano proglašen slobodnim i kraljevskim gradom u Austro-Ugarskoj Carevini, a time počinje novo doba grada Osijeka.

Sredina 19. vijeka je doba bržeg razvoja Osijeka, posebno Gornjeg grada. U Donjem je gradu 1874. godine sagrađena jedna od najvećih i najljepših bolnica u ovom dijelu Evrope. Godine 1846. podignuta je velika kantonalna palata, a kasnije, 1866, nasuprot kantonalne palate i Hrvatsko narodno pozorište. Pod kraj 19. vijeka otvaraju se srednje škole - obrtnička, realna, učiteljska i trgovačka. Na potezu od Tvrđe do Gornjeg grada kasnije se grade vile i druge građevine u secesijskom stilu.

Krajem 1918. i raspadom Austro-Ugarske, Osijek s današnjom istočnom Hrvatskom ulazi u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca, koja 1929. mijenja ime u Kraljevina Jugoslavija. U aprilu 1941, s početkom Drugog svjetskog rata u Jugoslaviji, Jugoslavija se raspada te Osijek ulazi u sastav NDH. Od 1941. do 1945. hrvatski dio Baranje pripada Mađarskoj te je Osijek pogranični grad. Nakon sloma fašizma, u aprilu 1945, svi dijelovi današnje Hrvatske i Osijek ulaze u sastav Federativne Narodne Republike Jugoslavije (kasnije Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije). U Osijeku se osniva više fakulteta i viših škola, a 1975. i univerzitet, koje danas nosi naziv Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera.

Tokom Domovinskog rata, posebno nakon pada Vukovara krajem 1991, srpske paravojne snage i Jugoslavenska narodna armija (JNA) prodiru nadomak grada. Pod njihovim topništvom Osijek trpi znatna razaranja, ali se uspijeva održati. 9. jula 1991. započeta je agresija na Osijek, koji se našao opkoljen sa tri strane. Prva topovska granata razorila je stan na sedmom spratu stambene zgrade u naselju Sjenjak. 1. augusta okupirani su Dalj, Erdut i Aljmaš, okolna mjesta Osijeka. Grad prima mnogobrojno prognano, preživjelo stanovništvo. Procjenjuje se da je na Osijek ispaljeno 50 hiljada granata i bombi.Kad će o zdravstvu odlučivati liječnici, a ne političari ; Vjesnik, 27-11-2001 Od 2. maja 1991. do 26. jula 1994., u tom gradu primljene su u bolnice 5.222 ranjene osobe, od kojih je 954 poginulo. Preko 8.000 stambenih zgrada je uništeno ili oštećeno.Zaboravljeni - Osijek u vrijeme Domovinskog rata ; 23-02-2008. Preuzeto 30. jula 2010.

Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Osijek.

Stanovništvo

Na popisu stanovništva 2011. godine, grad Osijek je imao 108.048 stanovnika, od čega u samom Osijeku 84.104.

 Grad Osijek 

 Broj stanovnika po popisima- Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. 1857  1869  1880  1890  1900  1910  1921  1931  1948  1953  1961  1971  1981  1991  2001  2011 20.858  24.863  25.260  27.801  33.407  40.106  42.930  51.871  58.063  66.073  84.652  109.189  123.944  129.792  114.616  108.048 

Napomena: Nastao iz starih općina Osijek i Vukovar. U 1869. dio podataka sadržan je u općini Čepin, 1921. u općini Bilje, a od 1857. do 1981. u općini Erdut i općini Trpinja (Vukovarsko-srijemska županija). Od 1857. do 1971. sadrži dio podataka općine Erdut, a od 1857. do 1961. dio podataka općine Antunovac.

 Osijek (naseljeno mjesto) 

 Broj stanovnika po popisima 1857  1869  1880  1890  1900  1910  1921  1931  1948  1953  1961  1971  1981  1991  2001  2011 16.145  19.281  19.809  21.547  26.769  33.337  36.500  43.351  49.037  56.538  71.782  92.603  103.026  104.761  90.411  84.104

Napomena: U 1991. smanjeno izdvajanjem dijelova u istoimena naselja Podravlje i Tvrđavica te dijelova područja u samostalna naselja Brijest i Nemetin, a povećano pripajanjem dijela područja naselja Briješće. Do 1961. sadrži dio podataka za naselja Brijest i Nemetin, a dio podataka sadržan je u naselju Briješće. Od 1857. do 1921. sadrži podatke za bivše naselje Retfala Mađarska, a od 1857. do 1931. za bivše naselje Retfala Njemačka koja su tih godina bila odvojeno iskazana.

Popis 1991.

Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Osijek je imalo 104.761 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

 Osijek 1991.   

Popis 1910.

 Osijek jezik  vjera    

Napomena: Iskazano zajedno sa naseljima Brijest i Nemetin.

 Kultura 

Pozorišta

 Dječije pozorište u Osijeku - Vanjski link za Dječije pozorište u Osijeku 
 HNK Osijek -   vanjski link HNK Osijek
 "Vedra scena"

Kina

 "Kinematografi Osijek"
 Kino "Europa"
 Kino "Urania"

Biblioteke

 Gradska i univerzitetska biblioteka 

Galerije

 Galerija likovnih umjetnosti
 Izložbena dvorana "Waldinger"
 Galerija L, staklorezačka djelatnost
 "Leonardo", izložbeni salon
 "Sretne ulice". galerija umjetnina

Muzeji

 Muzej Slavonije

 Obrazovanje 

Historija visokog školstva

Historija visokog školstva na ovim prostorima započinje prije gotovo tri vijeka - 1707. godine, kada je u Osijeku osnovana prva visokoškolska ustanova, i to bogoslovna visoka škola, koja je započela svoj redovni rad školske 1707./1708. godine kao Studium Philosophicum Essekini, trogodišnji visokoškolski studij odnosno fakultet filozofije.
Inicijativa za osnivanje Univerziteta u Osijeku pokrenuta je 1975. godine, te valja istaći da je 26. marta 1975. godine Hrvatski sabor donio Odluku o davanju saglasnosti za osnivanje Univerziteta u Osijeku, a dva mjeseca kasnije, 31. maja 1975. godine potpisan je Sporazum o osnivanju Univerziteta u Osijeku, čiji potpisnici su bili: Ekonomski fakultet, Poljoprivredno-prehrambeno-tehnološki fakultet, Poljoprivredni institut, Fakultet strojarstva i brodogradnje iz Zagreba za Studij strojarstva u Slavonskom Brodu, Pedagoška akademija u Osijeku, Muzička akademija u Zagrebu za Odjel muzike u Osijeku, Gradska biblioteka i Historijski arhiv u Osijeku. 
Stoga 31. maj se obilježa kao dan osnivanja Univerziteta.

U ovom kratkom prikazu valja istaknuti još nekoliko značajnih godina u historiji Univerziteta: 1975. godine osnovan je Pravni fakultet u Osijeku; 1976. godine Prehrambeno-tehnološki fakultet, a 1977. Pedagoški fakultet; 1979. godine i osnovan je Strojarski fakultet u Slavonskom Brodu kao i Studij medicine u Osijeku, koji je 1998. prerastao u Medicinski fakultet u Osijeku.

Godine 1982. osnovan je Fakultet građevinskih nauka, 1990. Studij elektrotehnike prerastao je u Elektrotehnički fakultet, a iste 1990. godine Univerzitetska skupština donosi Odluku o unošenju imena Josipa Jurja Strossmayera u naziv Sveučilišta i tako najmlađi hrvatski univerzitet nosi ime vrlo važne osobe za hrvatsku i evropsku kulturu.

 Univerzitet J.J. Strossmayera Osijek
 predškolskih ustanova 24 
 osnovnih škola 20 
 područnih škola 2 
 srednjih škola 18 + Gimnazija "Gaudeamus" 
 fakulteta 11 
 knjižnica 19

Religija

Osijek ima jedanaest katoličkih župa, jednu evangelističku, dvije pravoslavne parohije, Evanđeoski teološki fakultet, Židovsku općinu, franjevački samostan i kapucina te rezidenciju Družbe Isusove.

 Atrakcije 
Zoološki vrt i akvarijum grada Osijeka
 Osječka tvrđa kandidat je za popis svjetske baštine UNESCO-a od 1999.g.

 Konzulati 





 Mediji 

 Novine 

  Glas Slavonije
 Osječki dom

 Radio 

 Radio Plus
 Slavonski radio 
 Gradski radio

 Televizija 

 Slavonska televizija

 Internet 

 Osijek031.com osječki portal
 Osijek Online - portal grada 

 Sport 

Poznatija sportska zdanja u Osijeku su: Stadion Gradski vrt, Dvorana Gradski vrt, Sportska dvorana Zrinjevac te Sportska dvorana Jug. Među ostalima, tu su: Sokolski dom, Gradski bazeni, Teniski centar Osijek, Atletski klub Slavonija žito, te Rekreacijski centar Copacabana.

Spisak klubova po sportovima:

 Nogomet 
 NK Osijek (1. HNL)
 NK Grafičar-Vodovod 
 NK Metalac 
 NK Olimpija 
 NK Elektra 
 NK LIO 
 NK Fortuna VNO 
 NK Mursa-Zanatlija

 Košarka 
 KK Osijek 2006. - Košarkaški klub Osijek 2006
 KK Osijek - Košarkaški klub Osijek
 KK Hrvatski Sokol 02 - Košarkaški klub Hrvatski Sokol 02

 Rukomet 
 RK Osijek Elektromodul - Rukometni klub Osijek Elektromodul (1.HRL)

 Odbojka 
 MOK Mursa
 ŽOK Osijek
 MOK Osijek
 MOK Mursa II
 MOK Željezničar
 AOK Osijek
 ŽOK Retfala

 Streljaštvo 
  GSD Osijek 1784 - Najstarije sportsko društvo u Hrvatskoj
  SK Metak (www.metak.hr)

 Kuglanje 
 Kandit Premijer
 Konikom Osijek
 Ženski kuglački klub Osijek '97
 Kuglački savez Osječko-baranjske županije

 Veslanje 
 Veslački klub Iktus

 Ronjenje 
 Društvo za podvodne aktivnosti MURSA Osijek
 Ronilački Centar Osijek

 Boćanje 
 boćarski klub Mlada Retfala Slavonijainspekt
 boćarski klub Olimpija
 boćarski klub Retfala
 boćarski klub Tihaljina
 boćarski klub Sveti Luka (Josipovac)

 Ostali sportovi 
konjički sport: Kasački klub "Fistra", Konjički klub Osijek
vaterpolo: Vidra, Osijek
taekwondo: taekwondo klub Osijek, taekwondo klub Legacy
aikido:    Aikido Društvo "Osijek"
aikido:    AD Essek - Aikido Društvo "Essek"
hokej:     klub hokeja na ledu Kune
judo:      judo klub Mladost Osijek
plivanje:  Plivački klub Osijek-Žito
atletika:  Atletski klub Slavonija-Žito
biljar:    biljarski klub Plan B, Osijek
američki nogomet: Osijek Cannons
mali nogomet: MNK Osijek V.B.K.

 Korisne informacije 

 Transport 

 Aerodrom Osijek
 Gradski prijevoz putnika d.o.o.
 Panturist d.d.  Kompanija koja osigurava prijevoz putnika u Slavoniji i Baranji, ostalim dijelovima Hrvatske i inostrastvu.
 Kanal Crni fok

 Poznate osobe 

 Adolf Waldinger, slikar
 Andrija Mohorovičić, meteorolog i seizmolog
 Bela Čikoš Sesija, slikar
 Branimir Glavaš, političar
 Branko Lustig, filmski producent
 Vesna Škare Ožbolt, političar
 Vladimir Šeks, predsjednik Sabora Hrvatske
 Davor Šuker, nogometaš
 Zlatko Pejaković, pjevač
 Jasna Šekarić, streljaštvo
 Jelena Dokić, teniserka
 Josip Boček, rock gitarista
 Josip Juraj Strossmayer, biskup i političar
 Josip Franck, hrvatski političar
 Kiril Naumov, violinist
 Kosta Perović, košarkaš
 Lavoslav Ružička, kemičar
 Marko Babić, nogometaš
 Miroslav Škoro, pjevač i kompozitor
 Robert Špehar, nogometaš
 Slobodanka Čolović, atletičarka
 Ferdo Šišić, historičar

 Galerija 

Također pogledajte

 Spisak gradova u Hrvatskoj

 Literatura 

  Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
 Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

 Reference 

 Vanjski linkovi 

 Osijek.hr službene stranice 
 Osijek031.com portal
 Radio Plus
 Osijek-online 
 Vrijeme u Osijeku

Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Gradovi u Osječko-baranjskoj županiji
*