İvan Levitski

İvan Levitski (; əsl soyadı — Levitski; Іван Семенович Нечуй-Левицький. Некролог  // Нова Рада : газета. — Київ, 1918. — № 48. — 3 квітня (21 березня). — С. 1.В Большой советской энциклопедии, в Українській радянській енциклопедії, Енциклопедії історії України указана ошибочная дата смерти — 15 апреля 1918 года.) — ukraynalı yazıçı, publisist, tərcüməçi və müəllim.

 Bioqrafiyası 
1838-ci ildə Steblev şəhərində kənd keşişi Semyon Stepanoviç Levitskinin ailəsində anadan olmuşdur. Atası mütərəqqi fikirli savadlı bir insan idi, böyük bir ev kitabxanası vardı və öz vəsaiti hesabına kəndlilər üçün məktəb açdı, burada oğlu yazıb-oxumağı öyrəndi. Daha sonra İvan kənd məktəbində oxudu və 1847-ci ildə 1853-cü ildə bitirdiyi və ilahiyyat akademiyasına daxil olmamışdan əvvəl burada dərs dediyi Boquslav İlahiyyat Məktəbinə daxil oldu.

1853-cü ildə İ. Levitski Kiyev İlahiyyat Seminariyasına daxil olur və 1859-cu ildə oranı bitirir. Xəstəliyə görə evə qayıtmağa məcbur olub, burada müəllim işləyir.

1861-ci ildə Kiyev İlahiyyat Akademiyasına daxil olmuş, 1865-ci ildə oranı bitirmişdir. O, təyinat aldı və Poltava İlahiyyat Seminariyasında rus ədəbiyyatı müəllimi, sonra Kaliş (1866–1867), Sedlec (1867–1872) və Kişinyov (1873–1885) gimnaziyalarında çalışdı.

Neçuy-Levytski inamlı ukrainofil idi və inanırdı ki, "Ukrayna dili" kitabı həm onun ruslaşdırılmasınaІван Нечуй-Левицький. Непотрібність великоруської літератури для України і для слов’янщини (Сьогочасне літературне прямування)  Книжний літературний український язик повинен вироблюватись на ґрунті живого сільського язика, вигрібаючи з його нову термінологію, змінюючи суфікси, приставляючи їх до кореня народного язика, він не повинен шукати нових слів в інших слов’янських язиках, хоч би і в церковнослов’янському, а розвиватись на основі народних українських вимов: наддніпрянської, галицької, поліської, навіть чорно-руської (коло Вільна) і білоруської (коло Могилева, Мінська та Вітебська), котрі мають один, спільний з українським лексикон слів., həm də polonizasiyasınaІван Нечуй-Левицький. Криве дзеркало украінскоі мови   Галичанам треба б класти за основу своєі книжньоі мови народню наддніпрянську украінську мову, а не свою галицьку стару підмову, чи говірку, перехідну до польськоі мови з безліччю польських слів fəal müqavimət göstərərək, xalq əsasında yaradılmalıdır.

O, son günlərini Kiyev Deqtyarevskaya sədəqəxanasında (qocalar evində) keçirdi və burada 1918-ci il aprelin 2-də vəfat etdi. Müqəddəs Sofiya KatedralindəПохорон І. С. Нечуй-Левицького  // Нова Рада : газета. — Київ, 1918. — № 50. — 5 квітня (23 березня). — С. 3. dəfn mərasimindən sonra o, Baykovo qəbiristanlığında dəfn edildi.

 Yaradıcılığı 
O, Ukrayna ədəbiyyatında sosial-psixoloji roman janrının formalaşmasına zəmin hazırlayaraq Marko Vovçk tərəfindən əsası qoyulmuş Ukrayna sosial və məişət hekayələri ənənəsini inkişaf etdirdi (əsas mövzular kəndlinin təsviri və təhlili ilə kəndlilərdir. — və islahatdan sonrakı ziddiyyətlər, Ukrayna ziyalılarının antiklerikal həyatı). Tarixi oçerklər və romanlar. Ədəbi tənqidi məqalələr. Bibliyanın ilk Ukrayna dilinə tərcüməsinin həmmüəllifi

 Bblioqrafiya 
 Твори, 11 тт., за ред. Ю. Меженка, ДВУ, Київ, 1926–1930;
 Огоновський О., История літератури руської, ч. 3, вып. I, Львов, 1893;
 Левицкий Ів., Автобиография, журнал "Світ", 1881;
 Ефремов С., Істория українського письменства, 1917;
 Якимович С., До композиції романів Нечуя-Левицкого, "Червоний шлях", 1925,. № 3;
 Hіковський А., Вступ. ст. до "Миколи Джері", вид. "Книгоспілка", 1925;
 Шамрай А., Українська література, "Рух", 1927;
 Меженко Ю., Ст. до "Творів" Нечуя-Левицкого, ДВУ, 1929;
 Коряк В., І. С. Нечуй-Левицкий, "Критика", 1928, № 3;
 Его же, Буржуазное письменство, Харків, 1929:
 Его же, Українська література, Конспект, ДВОУ, Харків, 1931;
 Кирилюк Е., Творчий шлях І. Нечуя-Левицкого (вступ, ст. до І. Нечуй-Левицкий. "Вибрани твори"), 1929;
 Дорошкевич О., Підручник історії української літератури, изд. "Книго-спілка" Київ, 1931. П. Колесник.
 Собрание "Повести й оповидання" (7 томов, Киев, 1900–1911).

 İstinadlar 

 Xarici keçidlər 
 Биографическая справка в "Русском биографическом словаре". 
 Биография в Литературной энциклопедии (М., 1929–1939).
 Историческая информация о местечке Стеблев 
 Биография и произведения  (укр.)
 Произведения Нечуй-Левицкого на аудиобиблиотеке litplayer
 Нечуй-Левицкий Иван Семенович