Gramática del húngaru

Esti artículu trata la gramática del idioma húngaru (n'húngaru: magyar nyelvtan) sofitándose nun testu orixinal convenientemente estazáu, anotáu y con enllaces a la gramática pertinente en cada casu.

 Notación 
 =separador de pallabres: nap=tár | separador d'afixos: nap|pal_arrexunta nuna pallabra virtual española la traducción d'una húngara, por que la correspondencia seya una a una y facilitar la interpretación de les traducciones{}arrexunta prefixu y raigañu verbal cuando tán separaos()testu opcional: (opcional)/separador d'opciones: asina / asá[]testu obligatoriu: [obligatoriu]~representa la pallabra en cuestión: meg: ~van, tanul ~1 / 2 / 3 psdnª persona de singular definíu1 / 2 / 3 ppinª persona del plural indefiníuBconsonanteCconsonante@vocalA vocal curtiaÁvocal llargaa, b, c,... zesa lletra en particularx > yx convertir en y

 Fonética 

 Abecedariu 
300px|thumb|Tecláu húngaru.
A, Á, B, C, Cs, D, Dz, Dzs, E, É, F, G, Gy, H, I, Í, J, K, L, Ly, M, N, Ny, O, Ó, Ö, Ő, P, (Q), R, S, Sz, T, Ty, U, Ú, Ü, Ű, V, (W), (X), (Y), Z, Zs.

Notes
 Los dígrafos y trígrafos ordenar aparte. Por casu cs asitiar tres la c y non ente cr y ct.
 Les lletres ente paréntesis namái apaecen en pallabres estranxeres.
 Nun s'estrema ente vocal curtiu-llarga a la d'ordenar alfabéticamente.

Notes sobre los apellíos d'ortografía tradicional
 Nestos pueden apaecer amás los dígrafos ch, cz/tz, gh, th, ts que correspuenden a les lletres cs, c, g, t, cs actuales.
 Los dígrafos vocálicos aá, eé, oó, öő en dellos apellíos correspuenden a á, é, ó, ő tocantes a la so pronunciación.

 Harmonía vocálica 
250px|thumb|Csárdás.
Les vocales húngares estremar en:
 Posteriores: a, á, o, ó, o, ú. Trucu nemotécnicu: basta con recordar la pallabra autó.
 Anteriores: y, é, i, í, ö, ő, ü, ű que de la mesma se subdividen en:
 Arrondaes: ö, ő, ü, ű
 Non arrondaes: y, é, i, í

De normal les pallabres húngares non compuestes tomen el so vocales del conxuntu posterior o anterior, ye lo que se llama harmonía vocálica. Al flexionar les pallabres, hai que siguir les siguientes regles pa caltener dicha harmonía:
 En pallabres compuestes el postreru componente ye'l decisivu: gyógy-szer:melecina (anterior), könyv-tár:biblio-teca (posterior)
 Los prefixos verbales nun harmonicen col raigañu: meg, be, össze, létre.
 Los sufixos pueden tener d'una a cinco versiones:
 Una: temporal –kor, causal-final –ért, terminativu –ig, etc.
 Dos: inesivo ban / ben, sublativo ra / re, dativu nak / nek, etc.
 Trés: alativo focete / hez / höz, superesivo on / en / ön, etc.
 Cinco: nominativu plural k / ok / ak / ek / ök, etc. Equí les versiones con vocal suélense añader a componentes terminaos en consonante pa facilitar la pronunciación. Ver la descripción de cada casu pa saber que vocal usar anque de normal l'usu de a ye escepcional.
 Lóxicamente los sufixos con una versión tampoco harmonicen
 Los sufixos con dos versiones usen l'anterior con componentes anteriores y la posterior con posteriores.
 Los sufixos con tres versiones usen la posterior con componentes posteriores, l'arrondada si la vocal darréu anterior al sufixu ser tamién y l'ensin arredondiar nel restu de los casos.
 Hai un puñáu de pallabres que nun harmonicen, p.ej. leány:rapaza, con elles suel utilizar la versión posterior de los sufixos.

 Acentu 
Creyóse que l'acentu léxicu del húngaru recái siempres na primera sílaba de les pallabres. En realidá l'húngaru escarez d'acentu léxicu y, magar na fala bonal suelse acentuar xeneralmente la primera sílaba, l'acentu prosódicu puede recayer sobre cualesquier, dependiendo del contestu y el focu. Por casu, si a una pallabra del discursu quier dáse-y énfasis, ye la so última sílaba la que s'acentúa (sílabes acentuaes en negrina): Ő katona volt? Nem, ő katona! '¿Él yera soldáu? Non, él YE soldáu'. L'acentuación depende tamién del estilu de la fala. Nel rexistru neutral de los medios de comunicación, de normal nun s'acentúa nenguna de les pallabres, anque munches vegaes puede percibise una elevación del tonu y una mayor intensidá na última sílaba de les frases.

 Morfoloxía 

 Artículu definíu 
L'artículu definíu ye a pa pallabres empezaes en consonante (incluyendo la h) y az pa les qu'empiecen en vocal. Nun tien plural, nin de xacíu xéneru y nun se torna. Correspuende a nuesos: el, los, la, les.

250px|right
ExemplosKapar|gat|t|aConxugación definida bicská|já|val a rozsdá|s drót|ok|at.
Rasp|aba navaya|la so|con los aferruño|ferruñosu alambre|s.
Rallaba cola so navaya los alambres ferruñosos.-{Csuk|ja be} az összes ablak|ot.
-{Zarru} les toes ventana|s
-Zarru toles ventanes
A cseléd|et nem érdekel|t|y a dolog, vagy nem mutat|t|a.
La criada|a non interes|aba el asuntu, o non lo_mostr|aba.
A la criada nun lu interesaba l'asuntu o nun lo amosaba.
|}

 Artículu indefiníu 
{|
! Exemplos
|-
! UNU / UNA
|-
||Kegyed|et egy omnibusz|ban lát|tam elő|ször.
A_la so_mercé un omnibus|en vi la_primer_vegada.
Vi a la so Mercé nun omnibus la primer vegada.
Egy|et lép|ett az ajtó felé.
Un (pasu) dio la puerta escontra.
Dio un pasu escontra la puerta.
|-
! UNOS / UNES
|-
||Néhány szóSingular a tigris|ek|ről.
Unes pallabra los tigre|s|sobre.
Unes pallabres sobre los tigres.
Néhány ember el|tűn|t, de ki {ve|gye észre}?
Unes persona sumieron, ¿pero quién da cuenta?A Professzor félszeg|n'el|mosoly|od|ott, s egy=pár ért|het|etlen szó|t dadog|ott.
El profesor torpemente sonrió y un par incomprensible pallabra atatexó.
El profesor sonrió torpemente y atatexó unes pallabres incomprensibles.

 Pronomes 

 Personales 
Flexón

 CasuYoTuÉl

Ella

ElloNós

Nós Vós

Vós Ellos

Elles Nominativuénőla miovulgar: minktivulgar: tikők XenitivuAnque paez bien complicáu nun ye más que l'artículu definíu a / az + el nominativu del pronome personal + l'oxetu col sufixu posesivu singular o plural correspondiente. Vease xenitivuaz én
~(@)m /

~((j)[a/y])ima te (@)d
~/

~((j)[a/y])id ||az
ő

~(j)[a/y]/

~((j)[a/y])ial mio

~(o/ü)nk /

~((j)[a/y])inka ti

~(@)tok /

~((j)[a/y])itokaz őNótese qu'escepcionalmente-y falta'l plural -k

~(j)[o/ü]k /

~((j)[a/y])ik Acusativuen|gem(et)Equí'l sufixu del acusativu -t puede resalvaseté|ged(et)ő|tConsideráu definíumi|nk|et
benn|ünk|etti|tek|et
benn|etek|ető|k|et Sufixos posesivos (a/o)m

(y/ö)m (a/o)d

(y/ö)d (j)a

(j)y(o)nk

(ü)nk (a/o)tok
(y)tek

(ö)tök (j)uk

(j)ük Ablativutől|emtől|edtől|y ünketekük Adesivonál|amnál|adnál|a unkatokuk Alativohozzá- vs. -focetehozzá|mhozzá|dhozzá|(ja)hozzá|nkhozzá|tokhozzá|juk Causal-Finalért|emért|edért|y ünketekük Dativunek|emnek|ednek|inek|ünknek|teknek|ik Delativoról|amról|adról|a unkatokuk Elativobelől- vs. -bőlbelől|embelől|edbelől|y ünketekük Ilativobelé- vs. -bebelé|mbelé|dbelé|(je)belé|nkbelé|tekbelé|jük Inesivobenn- vs. -benbenn|embenn|edbenn|y ünketekük Instrumental-Comitativovel|emvel|edvel|y ünketekük Sublativorá- vs. -rará|mrá|drá|(ja)rá|nkrá|tokrá|juk Superesivorajt- vs. -nrajt|amrajt|adrajt|a unkatokuk


Nótese que namái'l xenitivu y l'acusativu recuerden al nominativu, el restu formar col sufixu de casu + sufixu posesivu.

 "Usté" ComúnTamién s'usa en sentíu despreciatible. Cultu SingularÖn PluralmagukÖnök

 Demostrativos 
Son ez:esti y az:esi/aquel, los sos plurales ez|ek y az|ok y el so paradigma flexivo el siguiente:
 CasuSufixuEsi/a Aquel(la) Esos as
Aquellos as Esti/aEstos as Nominativu0azNotar l'asimilación de la z final cola primer consonante del casuaz|okyzez|ek Pluralkaz|ok -ez|ek - Ablativutól / tőlat|tólaz|ok|tólet|tőlez|ek|től Acusativutaz|taz|ok|atez|tez|ek|et Adesivonál / nélan|nálaz|ok|nálen|nélez|ek|nél Alativofocete / hezah|focete ok|focete hezek|hez Causal-Finalértaz|értaz|ok|értez|értez|ek|ért Dativunak / nekan|nakaz|ok|naken|nekez|ek|nek Delativoról / rőlar|rólaz|ok|róler|rőlez|ek|ről Elativoból / bőlab|bólaz|ok|bóleb|bőlez|ek|ből Esivo-Formalkéntak|kéntaz|ok|kéntek|kéntez|ek|ként Formalképp(en)ak|képpen -ek|képpen - Xenitivunak / nekan|nakaz|ok|naken|nekez|ek|nek Ilativoba / be baok|babe ek|be Inesivoban / benab|banaz|ok|baneb|benez|ek|ben Instrumental-Comitativoval / velav|val
az|zalDoble versión. Recordar que la v inicial del Intrumental-Comitativo asimilar a la postrera consonanteaz|ok|kalev|vel
ez|zelez|ek|kel Sublativora / re raok|rare ek|re Superesivonaz|onaz|ok|onez|enez|ek|en Temporalkorak|kor -ek|kor - Terminativuigadd|igIrregularaz|ok|igedd|igez|ek|ig Translativová / véaz|záEl Translativo a diferencia de la Presea-Comititivo nun tien pareyaaz|ok|káez|zéez|ek|ké
Los demostrativos concuerden en númberu, casu ya inclusive posposición col sustantivu al que precieden.
{|
!Exemplos
|-
|az a kocsi
Esi coche az|ok
a kocsi|k
Esos coches
az|ok|ban a kocsi|k|ban
Nesos cochesa mögött a kocsi mögott
Detrás d'esi coche
|-

Y: De los exemplos siguientes:
a) Y boldog|balten hónap|ok|ban csak teng|ett-leng|ett.
Esti allegre|in- mes|ye|en namái andaba_a_la_que_salta :Nesos
tristres meses namái andaba a la que salta b)Anna y négy nap alatt minden munká|já|t el|vég|ez|te, mely|et rá|bíz|tak.
Anna esti cuatro día mientres tou trabayu|el so |fin|rematar|-ó, qu'encamentaben.
Anna mientres esos cuatro díes completó toles xeres que se-y encargaron.
esprender que y ye la forma invariable lliteraria de ez a(z) yá que:
 n'a) nun se torna nin por númberu nin por casu *
en b) nun ye siguida por posposición

 Reflexivos 
Son, anecdoticamente, la forma posesivada del nome mag:grana, asina pos signifiquen lliteralmente: la mio grana, la to grana, etc. La a final de maga allárgase convenientemente al sufijarlo y la vocal d'enllaz del acusativu ye nos demás casos a. Ye consideráu un oxetu definíu.
 metesenos vos seNominativu amada unkatokukAcusativu am(at)ad(at)á|tunk|atatok|atuk|atSuperesivomag|am|onmag|ad|onmag|á|nmag|unk|onmag|atok|onmag|uk|on

ExemplosSose fáraszd mag|ad|at, jó ember.
Nunca canses te, bon home.
Nunca te canses, bon home.Má|ig is bámul|om mag|am|at.
Güei|hasta plasmu me.
Hasta güei abluco.
Ken|ik mag|uk|at jó illat|ú kenõcs|ök|kel.
Unten se bien oliente loción|ye|con.
Untar con lociones arumaes.
|}

 Recíprocos 
Ye egymás. Tornar según el paradigma de los nomes. En nominativu namái pueden apaecer siguíu de posposición. Nun tien plural.

 ExemplosA tánc|vos|ok eleinte csak egymás kez|é|t fog|ják
Los baille baillarín|ye al principiu namái se coyer de les manes... és egymás szem|é|be néz|ve :y
mirándose a los güeyos...
A tiszt|ek egymás után {tűn|nek elő}
Los oficial|ye unu tres otru apaecen
Los oficiales apaecen unu tres otru Az
állat|ok ismer|ik egymás|t, az ember nem
Los animal|ye conocen se, l'home non
Los animales conócense, l'home non

 Posesivos 
El plural del pronome posesivu de la primer persona del singular tien principalmente dos formes: una d'usu común (enyémek) y otra lliteraria (enyéim) que s'usa nel llinguaxe de la prensa y los medios y nel ámbitu eleváu o bien cultu.
 ~s mio enyémForma vulgar:
enyiméimlliterariu to tied
 / tiédForma vulgar: tiedétieid so övéövéi el nuesumienk / miénkmieink el vuesutietek / tiétektieitek so övékövéik

{|
!|Exemplos
|-
||Semmi|m sincs és minden a:z enyém.
Nada|el mio nun tengo y tou (ye) lo mio.
Nada tengo y tou ye mio.
de {szabad|ít|s meg} a gonosz|tól, mert tiéd az Ország, a hat|alom és a dicső|ség.
y llibre|llibrar|libranos el mal|de, porque to el Reinu, el poder y la gloria.
y libranos del mal, porque to ye'l Reinu, el poder y la gloria.Más világ|ok mint a mienk.
Otros mundu|s como'l el nuesu.
Száll|jon az én lelk|em|mel a tietek is, magyar fiú|k, magyar leány|ok!
¡Vuele l'alma|la mio|cola la vuesa tamién, húngaru chicos, húngara moces!
¡Vuele cola mio alma la vuesa tamién, mozos y chiques húngarosA munká|s|ok pláne gazdag|ok isten|ek|ben. Övék a munka és a jöv|õ hit|y
Los trabayadores|ye (son) especialmente ricu|s dios|ye|en. Sos (son) el trabayu y la futuru fe|de
Los trabayadores son especialmente ricos en dioses. Sos son el trabayu y la fe de futuru.

 Interrogativos 

 Relativos 

 Indefiníos 
mikimilyenmely(ik)hány(adik)egyikmi(féle)

me|kkora

me|nnyi

mi|csoda

mi|fajtaki

ki|csodamilyenmely(ik)hány(adik)egyik a el
mio

a|me|kkora

a|me|nnyikimilyenmely(ik)hány valavala|mi(féle)

vala|me|kkora

vala|me|nnyivala|kivala|milyenvala|mely(ik)vala|hány semsem|mi(féle)

se|me|kkora

se|me|nnyisen|kisem|milyense|mely(ik)se|hány akárakár|miakár|kiakár|milyenakár|mely(ik)akár|hány bárbár|mibár|kibár|milyenbár|mely(ik)bár|mennyi mind(en)mind(en)minden|kimind|egyik ilyesilyes|mi

 Numberales 
200px|thumb|John von Neumann.
 NúmOrdinalFraccional
(Cardinal)Quier dicir que'l fraccional ye'l cardinal ensin el –ik finalEl Fraccional combina col Repetitivu pa indicar harm|ad|szor:tercer vegada, etc.- align=right(a/y)d(ik)(o/a/y/ö)s(a/y)tszer/szor/ször(o/a/y/ö)n 1egy elsőegy|ye etszer 2kettő úsase solu y cuando cabo la posibilidá de confundilo con hét:siete kettő/két más|od(ik)kett|ye tszeren 3háromAcurtiamientu vocálicuPerda consonántica harm|ad(ik)hárm|ashárm|atNun confundir con harmat:rosadahárom|szorhárm|an 4négy nygy|ed(ik)négy|ye etszeren 5ötVocal enllaz infrecuente öt|öd(ik)öt|ös öt|ötöt|szöröt|en 6hat hat|od(ik)hat|vos hat|othat|szorhat|an 7Curiosamente non yá significa siete sinón tamién selmana hét hyt|ed(ik)hyt|yeComo puede trate l'acurtiamientu vocálicu ye daqué erráticu, asocede equí, pero non con négy nin con háromhyt|ethét|szerhyt|en 8nyolcnyolc|ad(ik)nyolc|asnyolc|atnyolc|szornyolc|an 9kilenckilenc|ed(ik)kilenc|ye etszeren 10tíz tiz|ed(ik)tíz|ye etszeren 20húsz hosz|ad(ik)húsz|ashúsz|athúsz|szorhúsz|an 30harmincharminc|ad(ik)harminc|asharminc|atharminc|szorharminc|an 40El sufixu van/ven multiplica por diez| 40:nygy|ven, 50:öt|ven, 60:hat|van, 70:hyt|ven, 80:nyolc|van, 90:kilenc|ven negy|vennegy|ven|ed(ik)negy|ven|ye ven|etven|szerven|en 100százszáz|ad(ik)száz|asszáz|atszáz|szorszáz|an 1000ezeryzr|ed(ik)yzr|ye yzr|etszeryzr|en 10⁶milliómillio|m|od(ik)millió|smillió|tmillió|szormillió|an 10⁹milliárdmilliárd|od(ik)milliárd|vos milliárd|otmilliárd|szormilliárd|nyi|an

 Sustantivos 

 Tipos radicales 

 Plural 
De los siguientes exemplos deduzse que...

1) A nagy=hatalm|ak ez|t nem enged|ik.
Les grande=potencia|s esto nun dexen.
Les grandes potencies nun dexen esto.
2) Tatár|ék sétá|l|nak, a kis|ebb leány|uk nélkül, a=ki már férj|hez men|t.
Los_Tatár paséu|pasiar|pasien, la pequeña|mas fía|la so ensin, quien yá home|a foi.
Los Tatár pasien ensin la so fía menor, que yá se casó.
3) Visel|i a meg|aláz|tat|ás|t a feleség|y miatt s Etel növek|vő szeszély|ei|t.
Soporta la humildación la esposa|la so por y Etel creciente antoxu|s_los sos.
Soporta la humildación pola so esposa y los crecientes caprichos de Etel.
4) De vonás|ai egyszerre ki|simul|tak.
Pero riesgo|s|los sos de_un golpe se_desarrugan.
Pero les sos traces se desarrugan de secute.
5) Kar|jai|ról vastag arany=lánc|ok lóg|tak.
Brazu|s_los sos|de gruesu oro=cadena|s cuelguen.
Cuelguen de los sos brazos grueses cadenes d'oru.
6) Mind=hárm|an meg|áll|tak.
Toos trés detiénense.
Los trés detiénense.
7) Mind a két hely|en majd=nem más=fél év|ig.
Tol dos sitio|sobre depués=non otru=mediu añu|hasta.
En dambos sitios hasta casi un añu y mediu.
8) Német kis=asszony ügy|l'a három Druma csemeté|re, a=ki szép|en fejlőd|ik.
Aleman pequeña=señora asuntu|vixilar el trés Druma renuevu|sobre, quien bellu|mente crecen.
Una señorita alemana curia de los trés retueyos de Druma, que crecen bien.
9) Nemzet=köz|i meg|száll|ás lesz: olasz|ok, franciá|k, angol|ok.
Nación=ente ocupación va haber: italianu|s, francés|ye, inglés|ye.
Va Haber una ocupación internacional: italianos, franceses, ingleses.
10) Jobb|ra-bal|ra köszönt|ötték ismer|ős|ök, ismer|etlen|ek. 
Derecha|a-esquierda|a saludaben conocer|conocíu|s, conocer|desconocíu|s.
A entrambos llaos saludaben conocíos y desconocíos.
11) Stefi még itt szolgá|l, de szem=üveg|et hord, mert gyöng|ül a szem|y.
Stefi inda aqui sirve, pero güeyu=cristal lleva, porque se debilitó_ el güeyu|el so.
Stefi inda trabaya aqui pero lleva gafes porque la so vista deterioróse.
12) Mi|kor a lak|ás minden ablak|a {be volt csuk|va}, Vizy oda|lép|ett Katicá|focete :Cuando la casa toes
ventana|la so {tuvieron cerraes}, Vizy dirixó Katica|escontra :Cuando toles
ventanes de la casa tuvieron cerraes, Vizy averar a Katica
13) egy negy|ed kiló orosz teá|t, papír=zacskó|ban egy kiló lencsé|t, két doboz belga szardíniá|t.
un cuatro cuartu quilu rusu té, papel=bolsa|nun quilu llenteya, dos llata belga sardina.
un cuartu de quilu de té ruso, un quilu de llenteyes nuna bolsa de papel, dos llatas de sardines belgues

14) a pasi -y|szúr|t egy csomó dollár|t, mely|et Jancsi könnyedén a mellény=zseb|é|be gyűr|t.
el tipu apuñaló un montón forgar, que Jancsi fácilmente'l chalecu=bolsu|el so|en metió.
el tipu apuñaló un puñáu de forgares que Jancsi meter nel bosillo del so chalecu fácilmente

 El plural de los sustantivos posesivados ye –i (3-5) y –k el del restu (1, 5b, 9, 10)
 La vocal d'enllaz, si hai, ye variada (a: 1; o: 5, 8; y: 10; ö:10). Les regles espónense de siguío
 Cuando la pluralidá ye patente per otros medios: numberales (7, 8), pronomes indeterminaos (12), llocuciones alverbiales de cantidá (13, 14) la marca del plural omítese y eventualmente el verbu conxugar en singular (12)
 Los suxetos con sufixu –ék (2) traducíu como los X o la familia X esixen plural del verbu *
El singular de szem:güeyu y otres partes del cuerpu que vienen en pares: láb:pierna, kéz: mano, etc. faen referencia en realidá a dambos güeyos, piernes, manes. Un güeyu traduzse como fél szem lliteralmente mediu güeyu
 El pronome relativu (8, 14) concuerda en númberu col nucleu del oxetu *
El plural dispara los cambeos nel raigañu (1)

Formación Primero tienen llugar los cambeos radicales tipu:
 ló:caballu > lov-
 tó:llagu > tav-
 kéz:mano > kez-
 álom:suañu > álm-

Dempués, si la última lletra ye:
 Vocal: Sufijar –k allargando les a/y/o finales
 Consonante. Si la pallabra (o la postrera d'una compuesta) ye:
 Posterior. Si pertenez al conxuntu formáu por:
 Derivaos de –alom. forg|alom:tráficu > forg|alm-
 ló > lov
 tó > tav
 madár:páxaru > madar
 ág:caña, agy:celebru, ágy:cama, agyar:canil, alj:platillo, áll:cazu, ár:preciu, árny:solombra, arany:oru, díj:premiu, fal:paré, fog:diente, gally:ramu, gát:dique, gyár:fábrica, had:exércitu, haj:pelo, háj:grasa, hal:pexe, hárs:tilal, hát:llombu, ház:casa, héj:pulgu, hold:lluna, hossz:llargu, íj:arcu, kád:bañera, láb:pierna, láz:fiebre, lyuk:furacu, máj:fégadu, máz:barniz, nád:caña, nyáj:fatáu, nyak:pescuezu, nyárs:asador, olaj:aceite, oldal:llau, sál:bufanda, sarj:retueyu, sav:ácidu, szád, száj:boca, szakáll:barba, szál:filo, szár:tarmu, szárny:ala, szarv:cuernu, táj:rexón, tál:platu, talp:planta, tár:conxuntu, tárgy:oxetu, társ:compañeru, toll:pluma, ujj:deu, vad:xavaz, vád:acusación, vágy:deséu, vaj:mantega, vár:castiellu, vas:fierro, váz:armazón, vonal:llinia, zár:pesllera ****
Apilar –ak
 Restu: Añadir –ok
 Anterior. Si última vocal ye:
 Llabial. Emplegar –ök Sacante: föld:tierra, fül:oreya, fürj:falpayar, fűz:sauce, hölgy:dama, könny:llárima, könyv:llibru, öt:cinco, ölyv:águila ratonera, örv, öv:petrina, őz:corzu, rügy:yema, rüh:sarna, szög:ángulu, szörny:bisarma, szügy:pechu, szűz:virxe, tőgy:caldar, törzs:torso, tűz:fueu, ügy:asuntu, ürügy:escusa, völgy:valle ***
Palatal. Usar –ek

La formación del plural de los axetivos difier llixeramente de lo equí dicho pa los nomes.
El plural de les formes teníes ye i como se va ver más embaxo.

 Posesión 
Un oxetu

Tipu

Raigañu El mio El to El so NuesuVuesuEl so

(d'ellos) (a/o)m

(y/ö)m (a/o)d

(y/ö)d (j)a

(j)y(o)nk

(ü)nk (a/o)tok

(y)tek

(ö)tök (j)uk

(j)ük a>áfafá|mfá|dfá|jafá|nkfá|tokfá|juk y>éigyigé|migé|digé|jeigé|nkigé|tekigé|jük ó>aSon: ajtó, apró, belső, disznó, első, erdő, erő, esztendő, fő, idő, kettő, külső, mező, szülő(k), tető, tudő, velő, vő, zászló ajtóajtó|majtó|dajta|jaajtó|nkajtó|tokajta|juk ő>yerdőerdő|merdő|derdy|jeerdő|nkerdő|tökerdy|jük ó>ovlólov|amlov|adlov|a unkatokuk ó>avtótav|amtav|adtav|a unkatokuk ÁC>ACkézkez|emkez|edkez|y ünketekük BAC>BCálomálm|omálm|odálm|a unkotokuk

Más d'un oxetu

Tipu

Raigañu Los mios Los tos Los sos Nuesos Vuesos Los sos
(d'ellos) ((j)a)im

((j)y)im ((j)a)id

((j)y)id((j)a)i

((j)y)i ((j)a)ink

((j)y)ink ((j)a)itok

((j)y)itek

((j)y)itök ((j)a)ik

((j)y)ik a>áfafá|imfá|id iinkitokik y>éigyigé|imigé|id iinkitekik ó>aajtóajtó|imajtó|id iinkitokik ő>yerdőerdő|imerdő|id iinkitökik ó>ovlólov|aimlov|aidlov|ailov|ainklov|aitoklov|aik ó>avtótav|aimtav|aidtav|aitav|ainktav|aitoktav|aik ÁC>ACkézkez|eimkez|eidkez|eikez|einkkez|eitekkez|eik BAC>BCálomálm|aimálm|aidálm|aiálm|ainkálm|aitokálm|aik

ék: Esti pequeñu sufixu xuníu a nomes posesivados o non, fai referencia al grupu coleutivu del qu'ésti forma parte. Al añader a la forma del diccionariu, l'únicu cambéu nel raigañu ye l'allargamientu de la postrera a / y.

 ExemplosGómez|ék|nél vacsorá|z|tam
Cené en casa de los GómezSzomszéd|om|ék
La "familia" del mio vecín
Apá|ék
La xente de padre
|-

-é(i)Arc|a kissé meg|tel|t, mint a rab|ok|é, bőr|é|t vala=el mio föld-szín sápadt|ság márvány|oz|ta.
Cara|la so daqué llena, como los esclavu|s|la_de, piel|la so daqué tierra-color palidez xaspe|aba.
(Yera) la so cara daqué llena, como la de los esclavos, (y) una palidez color tierra jaspeaba la so piel.Szagl|ás|a, mely él|ye volt, mint a kutyá|é, tilta|koz|ott ellen|y.
Olfatu|el so, qu'agudu yera, como'l perru|el_del, protest|ó contra|ello.
El so ofalto, que yera agudu como'l d'un perru, protestó contra ello.
Ez a bolsevizmus utolsó ki|leng|és|y. -Meg a háború|é - {te|tte hozzá} Moviszter.
Esti (ye) el bolxevismu últimu escesu|de.- Y la guerra|el_de - añadió Moviszter.
Este ye l'últimu escesu del bolxevismu.- Y de la guerra - añadió Moviszter.Nagy, kék szeme|i vol|tak, egész val|ó-szín|ű|tlen|ül nagy|ok, mint a szín|ész|ek|éi, el mio|kor alá|fest|ik.
Grande, azul güeyu|s tenía, completa y improbablemente grandes, como los actor|ye|los_de_los, cuando los pinten.
Tenía grandes güeyos azules, completa y improbablemente grandes, como los de los actores, cuando los pinten.

 Casos 
250px|right
 CasuSufixuConsonantea > á y > éNominativu -napfaigyPlural(o/a/y/ö)knap|okfá|kigé|kAblativutól/tőlnap|tólfá|tóligé|tőlAcusativu(o/a/y/ö)tnap|otfá|tigé|tAdesivonál/nélnap|nálfá|náligé|nélAlativofocete/hez/höznap|focete focete hezAsociativu(o/a)stul/(y/ö)stül -fá|stuligé|stülCausal-FinalértNun harmonizanap|értfá|értigé|értDativunak/neknap|nakfá|nakigé|nekDelativoról/rőlnap|rólfá|róligé|rőlDistributivu(o/a/y/ö)nkéntnap|onkéntfá|nkéntigé|nkéntDistributiva-Temporal(o/a)nta/(y/ö)ntenap|onta--Elativoból/bőlnap|bólfá|bóligé|bőlEsivo-FormalkéntEscepcionalmente nun allargar les a/y/o/ö finalesnap|kéntfa|kéntigy|kéntEsivo-Modalul/ül -fá|uligé|ülFormalképp(en) -fa|képpigy|képpXenitivu0/nak/neknap|nakfá|nakigé|nekIlativoba/be bababeInesivoban/bennap|banfá|banigé|benInstrumental-Comitativoval/velLa v inicial del sufixu asimilar a la postrera consonantenap|palfá|valigé|velLocativu(o/y/ö)ttPécs|ettKolozsvár|ottGyőr|öttSublativora/re rarareSuperesivo(o/y/ö)nnap|onfá|nigé|nTemporalkornap|koróra|korlépty|korTerminativuignap|igfá|igigé|igTranslativová/vénap|páfá|váigé|vé

Los siguientes nueve casos formen un subconxuntu locativu qu'indica situación o movimientu escontra / dende un puntu / superficie / volumen.

{|
!
! Alloñamientu
!Acercamientu
!Estáticu
|-align="center"
! Puntu |Ablativu.-tól/-től

dende |Alativo.

-focete/-hez/-höz

a [escontra]
|Adesivo-nál/-nél

xunto a [al llau]Delativo.

-ról/-ről

de |Sublativo.-ra/-re

sobre [enriba]Superesivo

-on/-en/-ön

sobre [en]
|-align="center"
! Volume |Elativo.-ból/-ből

de [dende dientro]Ilativo

-ba/-be

en [p'adientro]
|Inesivo-ban/-ben

en [dientro]

El siguiente párrafu ta pa ordenar les referencies cruciaes qu'hai a la fin de los casos.

 Ablativu -tól/-tőlAblativu
 Acusativu -(o/a/y/ö)tAcusativu
 Adesivo -nál/-nélAdesivo
 Alativo -focete/-hez/-höz/hozzá-Alativo
 Asociativu -stul/-stülAsociativu
 Causal-Final -ért-Causal-Final
 Dativu -nak/-nek-Dativu
 Delativo -ról-/-rőlDelativo
 Distributivu -(o/a/y/ö)nkéntDistributivu
 Distributivu-Temporal -(o/a)nta/-(y/ö)nteDistributiva-Temporal
 Elativo -ból/-ből/belől-Elativo
 Esivo-Formal -kéntEsivo-Formal
 Esivo-Modal -ul/-ülEsivo-Modal Formal -képp(en)Formal
 Xenitivu -/-nak/-nek-Xenitivu
 Ilativo -ba/-be/bele-Ilativo
 Inesivo -ban/-ben/benn-Inesivo
 Presea-Comitativo -val/-vel-Presea-Comitativo
 Llocativu -(o/y/ö)ttLocativu
 Nominativu -Nominativu
 Sublativo -ra/-re/rá-Sublativo
 Superesivo -(o/a/y/ö)n/rajt-Superesivo
 Temporal -korTemporal
 Terminativu -igTerminativu
 Translativo -vá/-véTranslativo

Cabo notar que la distinción ente l'ilativo (-ba/-be) y inesivo (-ban/-ben) anguaño ta sumiendo na llingua falada, porque la -n final del inesivo yá nun se pronuncia na llingua común —namái en rexistros bien cultos y elevaos—, dando llugar a dellos errores y ultracorrecciones, hasta nos medios de comunicación:
 Meghívtuk a *stúdióban 'Convidar (convidemos) *en l'estudiu', por Meghívtuk a stúdióba 'Convidar (convidemos) a el estudiu' – ultracorrección
 *Iskolába vagyok 'Toi *a la escuela', en cuenta de Iskolában vagyok 'Toi en la escuela' – incorreición.

 Ablativu 
{|
!| -tól / -től-
|-
! ESPACIU
|-
||Föl|kel|t az asztal|tól, dülöngél|és nélkül felé|je men|t
Se_levant|ó la mesa|de, taramellase ensin escontra|él foi :Llevantar
de la mesa, ensin taramellase averóse-yA Nyugat|i|tól egyenes|n'a Duna=part|i szállodá|ba hajt|at|ott
La (estación del) Oeste|dende direuta|mente'l Danubiu=oriella|d'Hotel|a conducir|fixo|me :Dende la estación
Oeste fíxome conducir direutamente al Hotel a veres del Danubiu
|-
! ORIXE
|-
||Hai meg|kérdez|te től|y, hogy hová megy, honnan jön, csak ennyi|t mormog|ott
Si pregunt|aba -y, qu'aú diba, de_ónde venía, namái eso murmur|aba
Si preguntába-y qu'aú diba, d'ónde venía, namái eso marmullaba Egy
reggel mégis a konyha vér|től iszam|ós matrac|á|n feküd|t
Una mañana ensin_embargu cocinar sangre|de resbalizu colchón|el so|en se_acost|ó
Una mañana sicasí chóse nel colchón ensangrecíu de la cocina
|-
!|TIEMPU
|-
||Délután három|tól fél öt|ig ádene|t
Pela tarde (les) trés|dende (les) cinco|hasta dormía :Dormía dende los
trés hasta les cinco de la tarde Anna reggel|től
est|ig a por és szemét @ glóriá|já|ban áll|ott
Anna mañana|dende tarde|hasta'l polvu y basura gloria|de|en est|aba
|-
!|CAUSA
|-
||Az öröm|től vicsorg|ott
La felicidá|de regañ|aba
Regañaba de felicidá Az
ifjú ügy=véd különben is piros arc|a láng|ol|t a história láz|á|tól
El nuevu asuntu=defensa amás tamién colorada cara|de llame|aba la historia temperatura|la so|por
La cara del nuevu abogáu yá de por si colorada, amburaba pola picante historia.
Tork|a el|szorul|t a keserű|ség|től
Gargüelu|el so se_estrech|ó l'amargura|por
Fízose-y un nuedu nel gargüelu pola amargura Anna,
a|ki az elő=szobá|ban ácsorg|ott a tűz=hely láng|já|tól piros fül|lel, meg|hall|otta ez|t
Anna, quien el delantera=habitación|en est|aba el fueu=sitio llapada|la so|de colorada oreya|con, oyó esto :Anna,
que taba nel recibidor coles oreyes coloraes pola llapada de la chimenea, oyó esto A test|i
munká|tól izm|vos bal kar|já|val el|kap|ta derek|á|t
El cuerpu|de trabayu|por musculo|so izquierda brazu|el so|con cog|ió cintura|la so
Coyer de la cintura col so brazu, musculosu pol trabayu físicu
|-
!|POSPOSICIONES: fogva, kezdve
|-
||Hajnal|tól kezd|ve süt|ött-főz|ött
Madrugada|dende empez|ando cocin|aba-guis|aba
Cocinaba-guisaba dende la madrugada Hogy
el mio vol|t szám|á|ra a politika cél|ja, mely|et ifjú kor|á|tól kezd|ve szolgál|t
Que cuál yera para_él la política oxetivu|de, a_el_que mocedá|la so|dende empez|ando serv|ía
Que cuál yera para él l'oxetivu de la política, al que sirvía dende la so mocedá
|-
!|RÉXIME
|-
||Hálá|t ad|ott az Isten|nek, a|el mio|kor botrány|vos jelenet|ek után meg|szabad|ul|t től|y :Gracies
dio'l Señor|a, cuando escandalosa escena|s dempués llibróse de|él
Dio gracies a Dios, cuando tres escandaloses escenes llibrar d'él
Fél|t a meg|száll|ó sereg bosszú|já|tól
Tarrecía l'invasor exércitu vengación|la so|de :Tarrecía la vengación
del exércitu invasorIsten ment|sen a rabló|ból -y|tt pandúr|tól
Dios salve'l lladrón|de convertíu_en policia|del
Dios llíbrenos del lladrón convertíu en policía
|-
!|-tól / -től... –ig
|-
||Vizy|ék kályhá|i egy|től egy|ig rossz|ul fűt|öttek
Vizy|les estufa|s_d'una|d'una|a mal calent|aban
Les estufes de los Vizy de la primera a la postrera calecíen malJancsi fehér vol|t, tető|től talp|ig fehér, mint egy ellen=tenger=nagy
Jancsi blancu yera, cabeza|de pies|a blancu, como un contra=almirante :Jancsi
yera blancu de pies a cabeza como un contra-almirante
|-

@ Nun confundir con szem|é|t:Acusativu del so güeyu

 Acusativu 
–tOXETUAz Isten engem úgy segél|jen...
El Señor ayúdeme...Vall|at|ta őt, hogy vol|t-y már szeret|ő|je és ki=csoda*
Fixo confesar -y, que tuviera_-si yá amigu|el so y quien=maravía :Fíxo-y
confesar si tuviera yá amigu y quién yeraESPACIUSor|ra jár|ták a ház|ak|at.
Fila|por pasaron les cases|s|.
Por files pasaron poles cases.
|-
!TIEMPU
|-
||Vár|t kicsi|t, majd folytat|ta:
Esperó pocu, depués siguir
Esperó un pocu, siguiendo depuésMANERAViz|et húz|ott a kút|nál, tele|önt|ötte a lavór|t, s amint be|felé indul|t, oldal|t pillant|ott.
Agua sacó'l pozu, enllenó la palancana, y según dientro|escontra partió, llau güeyó.
Sacó agua del pozu, enllenó la palancana y según entraba, miró de rebisgu.
|-
!CANTIDÁ
|-
||Kicsi|t áll|dogál|tak a május=fa alatt.
Pocu tar_de_pie'l mayu=árbol baxu.
Tuvieron un ratu sol árbol de mayu.
Egyre több|et beszél|tek a tan=anyag|ról is.
Cada vegada más habl|aban la disciplina=materia|sobre tamién.
Tamién falaben cada vez más sobre l'asignatura.
|}

* csoda (lliteralmente 'maravía'), xuníu a los pronomes interrogativos ki y mi, ye una partícula que s'usa pa reforzar el so significáu, ensin tener calter despreciatible.

 Adesivo 
 –nál- / -nél ESPACIU- Nál|unk a komornyi|k|nak tél|en még az új|ság|ok|at is meg kell|ett meleg|ít|eni
-En|la nuesa_casa los mayordomu|s iviernu|n'inclusive los periódicu|s tamién tienen (que) calecerVizy=né lát|ván, hogy a külső ajtó|nál sen=ki sincs, be|men|t az ebéd|l|ő|be
Vizy=señora vi|endo, que la esterior puerta|en naide tampoco_hai, entr|ó el comedor|en
La señora Vizy viendo que na puerta esterior nun había naide, entró nel comedor TIEMPUEbéd|nél Charles level|ek|et kap|ott Párizs|ból, és az|ok|at olvas|ta.
Comida|nél Charles carta|s|t recibió París|ból, y esa|s|t lleó.
Charles recibió mientres la comida cartes de París, cartes que lleó.
|-
! ESTÁU
|-
||ekkora udvar|i|atlan|ság|tól föl|háborod|va, {fa=kép|nél hagy|ta} ki|szem|el|t áldoz|at|á|t.
Tamaña corte|cortesanu|descortés|descortesía|tól indignáu, madera=imaxe dexó escoyíu sacrificar|víctima|la so|t.
Indignáu por asemeyada descortesía, dexó llantáu/a a la so víctima electa. COMPARANZAA férj|y soha=sem ad|ott nek|i egy|szer|re hat frank|nál több|et kis|ebb ki|ad|ás|ok|ra.
L'home|el so nunca dio -y una|por re seis francu|nál más|t pequeñu|más gastu|s|ra.
El so home nun lu daba al empar más de seis francos pa los pequeños gastos.
|-
! POSPOSICION: FOGVA
|-
||ak|kor a törvény ad|ta jog|á|nál fogva bár=el mio|kor panasz|t te|het|ett vol|na gazdá|i ellen, REGIMEN VERBALEl|hanyagol|t ismer|ős|ei|nél érdeklőd|ött, nem tud|nának-y vala=ki|t.
Desdexáu conocíu|s|los sos|nél informóse, nun sabríen-si daqué.
Al traviés de los sos desdexaos conocíos informóse si nun sabríen daqué.
|-
! minél..., annál...
|-
||Van, a=ki el mio|nél öreg|ebb, an|nál gorombá|bb
Hai, quien que|nél vieyu|más, esto|nál porcaz|más.
Hai quien cuanto más vieyu más pelleyu.

 Alativo 
 –focete / -hez / -höz / hozzá-ESPACIUKatica közel|ebb lép|ett a dívány|focete
Katica cerca|más camin|ó el diván|a :Katica
averar al divánA ház=mester ugr|ott, hogy meg|ragad|ja a szabad|ul|ás|focete vezet|ő kilincs|et
La casa maestru salt|ó pa coyer la llibertá|a conductor pestiellu :El
porteru saltó pa garrar el pestiellu que conducía a la llibertáTIEMPUHolnap|focete egy hét|re {ve|het|jük fel} ismét a kapcsolat|ot a Net|en.
Mañana|focete una selmana|re {tomar|podemos} de_nuevu la rellación la Rede|en.
Nuna selmana a partir de mañana podemos retomar la rellación na Rede.
|-
!OXETIVU
|-
||Eh|hez is szerencse kell. Mint minden|hez
Esto|pa tamién suerte debe. Como tou|para :Pa esto tamién
fai falta suerte. Como pa touPOSPOSICIONES: közel, képest, viszonyítvaminden|ről gond|vos|kod|nin akar|t, hogy a szoba a -y|het|ő|ség|ek|hez képest tiszta és elegáns -y|gyen.
tou sobre ocupase quería, que l'habitación les ser|poder_ser|posible|posibilidá|ye en_la midida_de llimpia y elegante tea.
quería curiase de too, que l'habitación tuviera llimpia y elegante na midida de les posibilidaes.színvonal|a fok|oz|at|vos|an alá|száll|t 1875 előtt|i év=folyam|ai|focete viszonyítva.
nivel|el so gradualmente baxó 1875 anteriores añu=curso comparáu_con.
el so nivel baxó gradualmente comparáu colos años anteriores a 1875.RÉXIME VERBALAz ing|ó létra tete|jé|n, mely|et Katica támogat|ott @, mohó|n lát|ott a munká|focete
La duldosa escalera estremu|la so|en, que Katica sostén|ía, avida|mente vio'l trabayu|a :Nel
estremu de la duldosa escalera que Katica sostén|ía, púnxose avidamente manes a la obraÚgy jár|t a lak|ás|ban, mint=hai az övé vol|na, és sem=el mio köz|y sem vol|na az|ok|focete, a|ki|k itt él|nek
Asina camin|aba la casa|en, como=si la suya fora, y nada común|en nun tuviera eso|s|con, qu'ellí viv|ían
Caminaba pola casa como si fuera so y nada tuviera que ver colos qu'ellí vivíen

@ Notar la conxugación indefinida a pesar de tratase d'un oxetu (la duldosa escalera) definíu. Asina ye porque los pronome relativos son consideraos indefiníos, como lo son los interrogativos de los que se deriven. a|ki < ki:¿quién? > a|mio < mio:¿qué?

 Asociativu 
 -stul / -stülTő|s-gyöker|ye magyar|rá lett család|ostul
De_pura_cepa húngaru|en convirtióse familia|con
Convertir nun húngaru de pura cepa xunto cola so familia Eledel|é|t<ref
name=t /> szőr|üstül bőr|östül {nyel|i -y}
Alimentu|la so pelame|con piel|con inxer

 Causal-Final 
{|
! -ért-
|-
! CAUSA
|-
||Hálás lesz|ek ért|y.
Estimosu voi tar por|ello.
voi estimar.
Hai meg|tud|ják, {be is csuk|hat|ják} ért|y.
Si entérense, zarrala|pueden por|ello.
Si entérense, pueden zarrala/o por ello.-El mio|ért nem {dob|tad ki}?
¿Qué por non lo tirasti?
¿Por qué nun lo tirasti? METAHai bor|ért, sör|ért szalaszt|ották, a kapu=alj|ban ölel|kez|ett.
Si vieno|por, cerveza por unviábenlo, la puerta=suelo|n'abrazábase.
Si la/o unviaben por vinu o cerveza, abrazar nel zaguan.Moviszter|ék|hez föl|küld|ték toj|ás|ért.
Moviszter|los|a mandaben güevu|por.
A [casa de] los Moviszter, mandar por güevos.

 Dativu 
-nak / -nek-DATIVU-Kornél bátyá|d állás|t szerz|ett nek|ed a bank|ban
-Kornél tíu|el to trabayu consiguió_ pa|ti'l bancu|en
-El to tíu Kornél te consiguió un trabayu nel bancu -De ki|nek
csöng|et|sz?
-¿Pero quién|a runfar|faer?
-¿Pero a quién llapaes?
-Mond|ja csak, mond|ja nek|em...
-Dígalo, dígamelo...
|-
!AXENTE
|-
||-De ma sen=ki|nek sem szabad az utcá|n jár|nin
-Pero güei naide|pa tampoco llibre la cai|en pasiar
-Pero güei naide puede pasiar peles caisESPACIU{Vissza akar|t futni} a konyhá|ba, de neki|men|t a fal|nak.
{tornar quería corriendo} la cocina|a, pero balanció la paré|contra.
Quería tornar corriendo a cocinar pero balanciar contra la paré.
|-
!TENER
|-
!CAUSA
|-
||Novák örül|t en|nek a szép|ség=flastrom|nak, mely a seb|et el|takar|ta.
Novák allegróse esti|nek la bellu|guapura=cataplasma, que la firida cubría :Novák
allegrar pol mázcaru, que cubría la firida.METAAkkor el mio|nek {idéz|ték be}?
¿Entós que|para {citar}?
¿Para qué lo citaron entós?
|-
!ESTÁU
|-
||Bűn|nek tart|otta vol|na, hogy...
Crime consideró sería, que...
Consideraría un crime que...POSICIONHilda indul|t első|nek.
Hilda empezó primer|como.
Hilda foi la primera en partir.
|-
!|POSPOSICION: meg|felel|ő|en
|-
!REGIMEN VERBAL
|-
||Ilonká|nak egy miniszter|i fogalmaz|ó udvar|ol.
Ilonka|a un ministru ministerial redactor corte|ja.
Un redactor ministerial cortexa a Ilonka.

 Delativo 
 –ról- / -ről ESPACIUAz asztal|ról két ujj|a hegy|é|vel föl|emel|te Katica zseb=kendő|jé|t
La mesa|de dos dedo|la so yema|de|con elev|ó Katica bolsu=pañuelu|de|el
De la mesa cola yema de dos de los sos deos alzó'l pañuelu de KaticaSzobá|ról szobá|ra bolyong|ott, nem lel|ve hely|é|t
Habitación|d'habitación|a err|aba, non encontr|ando sitiu|el so
Erraba d'habitación n'habitación, nun atopando'l so sitiu TIEMPUMajdnem öröm|mel szemlél|te, hogy gyüleml|ik nap|ról nap|ra a por, piszok.
Casi prestar|con contemplaba, como s'atropaba día|de día|nel polvu, suciedá :Contemplaba casi con
prestar como día tres día atropábase'l polvu y la suciedá
|-
! MANERA
|-
||Ez|t mind a ketten szín|ről szín|re lát|hat|ták.
Esto|t tolos dos color|ről color|re ver|podíen.
Dambos podíen velo de frente. REGIMEN VERBALTud|ta ról|a, hogy csal|ja ő|t
Sabía sobre|ello, que engañ|aba -y
Sabía que -y engañ|aba{Meg kell|ett nek|i magyar|áz|nin}, hogy az Anná|ról van szó, a hír|ye Anná|ról
Hubo (que) -y húngaru|poner_en, que l'Anna|sobre hai pallabra, la fama|con Anna|sobre :Hubo qu'esplica-y,
que se trataba d'Anna, la famosa Anna

 Distributivu 
 -nként MANERABabrál|ta az elem|ek|et, egy|enként -y|emel|te, a konyha=asztal|ra hely|ez|te.
Amansuñaba los elementu|s, unu_a_unu tomar, cocinar=mesa|sobre depositar.
Amansuñaba les pieces, tomándoles una a una, depositándoles sobre la mesa de la cocina.A szegény|ek lass|anként -y|vet|kőz|tek, a gazdag|ok fel|öltöz|köd|tek.
Los probe|s pocu_a_pocu esnudábense, los ricu|s vistíense. TIEMPUEsté|nként a krisztina|i polgár|ok hitves|eik|kel a kar|juk|on sétá|l|tak.
Peles tardes los cristina|de burgues|ye esposa|s_les sos|colos brazu|los sos|en pasiaben.
Peles tardes los burgueses de cristina pasiaben coles sos esposes del brazu.Díiő|nként vala=el mio|t mond|ott a kis=fiú|nak.
De_vegada_en_cuando daqué dicía'l mozu|al.
De xemes en cuando dicía-y daqué al mozu.

 Distributivu-Temporal 
 -nta / -nteVasár=nap tészta, het|ente két=szer hús.
(El) feria=día pastia, selmana|lmente dos=veces carne.
 El domingu pastia (y) dos veces a la selmana carne.De év|ente csak egy|etlen egy=szer.
Pero añu|almente namái namái una vegada.
Viatorisz|nál a lány nap|onta meg|fordul|t.
Viatorisz|en_casa_de la rapaza dia|riamente se|pas|aba.
La rapaza pasar pola casa de los Viatorisz a diariu.
|}

 Elativo 
 –ból / -ből / belől- ESPACIUAnna pár lép|és|nyi távol|ság|ból követ|t|y Vizy=né|t és Ficsor|t, lógáz|va batyu|já|t
Anna par pasu alloña|a segu|ía Vizy|señora|a y Ficsor|a balance|ando hato|el so
Anna siguía a la señora Vizy y a Ficsor a unos pasos, banciando'l so hatoKun Béla repül|ő=gép|en menekül|t az ország|ból
Kun Béla voladora=máquina|en escap|ó el país|de :Béla
Kun escapó del país n'avión
Ki|ve|tt az árva=ház|ból egy leány|t, hogy föl|nevel|je
Sac|ó el güérfanu=casa|d'una rapaza, pa criala :Sacó del
orfanatu una rapaza pa criala
|-
! TIEMPU
|-
||Belül a finom, selym|ye fürt|ök bizonyára leány|ai|nak gyermek=kor|á|ból származ|tak.
Dientro los finu, seda|~oso rizu|s de xuru fía|s_les sos infante=edá|la so|ból procedíen.
Dientro los finos, sedodos rizos de xuru veníen de la infancia de les sos fíes. MANERAa vád|l|ott tett|é|t ön=kívül|et|ben követ|t|y el, s ön=véd|elem|ből gyilkol|t|a meg gazdá|i|t
L'acusáu actu|el so|t inconsciencia|en cometió, y autu=defensa|ből asesinó señor|ye_los sos|a.
L'acusáu cometió'l so actu inconscientemente y en defensa propia asesinó a los sos señores.meg|ragad|ta a váll|á|t, s mag|á|ról meg|feled|kez|ve teljes ere|jé|ből ráz|t|a :garró'l
costazu|el so|t, y si_acorico|ròl escaeciéndose toes fuercia|la so|ből solmenó :Garrar
del home y escaeciéndose de sigo mesmu solmenar con toles sos fuercies.
Kíváncsi|ság|ból néhány próbá|t te|tt
Interés|por unes prueba fixo :Fixo unes
pruebes por interés
|-
! FERRAMIENTA
|-
||El mio|ből él|nek...?
¿Qué|de viven...?
¿De qué viven...? ORIXEÚgy érez|t|y, hogy fej|é|t ki|szivattyú|z|t|ák, és hát=gerinc|y üveg|ből van
Asina sentía, que cabeza|la so baleraren__con_una bomba, y llombu=escayu|el so vidriu|de ye :Sentía que-y
sorbieren la cabeza y que la so columa vertebral yera de vidriu Hát
én nem két|ked|em, hogy a ház=mester|ek|ből is ki|tűn|ő gentleman vál|nék
Pos yo non dud|o, que los casa=maestru|s|de tamién estraordinariu gentleman saldríen
Pos yo nun duldar, que tamién de los porteros saldríen escelentes caballeros CAUSALenn a falu|n a legény|ek nem=egy=szer ölel|ték, fogdos|ták a mell|é|t tréfa|ság|ból
Embaxo'l pueblu|nos mozu|s non=una vegada abrazaron, amansuñaron el pechu|la so chancia|por
Embaxo nel pueblu los mozos más d'una vegada abrazar, amansuñáu'l pechu bromiando
|-
! PARTITIVU
|-
||Egy régi divat=lap-figura {támad|t föl} holtá|ból.
Un antigua moda=revista –figura resucitó muertu|ból.
Una figura de revista de moda resucitó d'ente los muertos.

 Esivo-Formal 
 –kéntVendég van előtt|ük, a=ki|vel vendég|ként bán|nak
Invitáu hai delantre|de_ellos, el|que|a invitáu|como tratenHalánték|á|ról vékony, eleven pántlika|ként szivárg|ott a vér
Vidaya|la so|de delgáu, vivu cinta|como escap|aba el sangre :De la so
vidaya, escapaba'l sangre como una delgada cinta viva

 Esivo-Modal 
{|
|-
! -ul / -ül
|-
! IDIOMES
|-
||A tárgy|a el|ás német|ül foly|t.
La negociación alemán|en fluyó :Les
negociaciones fueron n'alemán
Nem tud|ta, hogy magyar|ul beszél-y vagy német|ül.
Nun sabía, qu'húngaru|en falaba-si o alemán|en.
Nun sabía si falaba n'húngaru o n'alemán.
|-
! NEGATIVU
|-
||-Non, el mio lesz? –dörmög|te kedv|etlen|ül Vizy.
-¡Vamos! ¿Qué va ser? refunfuñ|ó ganes|ensin Vizy.
-¡Vamos! ¿Qué va ser? refunfunó ensin ganes Vizy.
Vizy határ|balten|ul gyűlöl|te a vörös|ök|et, a=el mio|re meg|vol|t minden ok|a.
Vizy llende|ensin odi|aba los coloráu|s|a, lo_que|para ten|ía toa razón.
Vizy odiaba a los colloraos ensin llende, pa lo que tenía tola razón.Vizyné vár|atlan|ul föl|ugr|ott, Katica hang|já|t után|oz|va sápítoz|ott:
(La) Vizy|señora in|esperada|mente se|incorpor|ó, (y) (la) Katica voz|de imit|ando se_lament|ó.
La señora Vizy incorporóse inesperadamente y llamentóse asonsañando la voz de Katica.

 Formal 
 -képp(en)Vizy már más|képp tárgy|a el|t
Vizy yá de_otra manera oxetu|axustar|aba
Vizy yá axustaba d'otra manera Nem
tud|ott beszél|nin a nő|k|kel, fő|képp ak|kor nem, a=el mio|kor akar|t
Nun podía falar les muyer|ye|con, principal|mente entós non, cuando quería :Nun
podía falar coles muyeres, especialmente non cuando quería Moviszter
ez|t nem bán|ta, ő volta|képp nem is tartoz|ott közé|jük
Moviszter esto nun sentía, él puramente nun pertenecía a_ellos
Moviszter nun lo llamentaba, él en realidá nun pertenecía al so círculu Hát
ak|kor tulajdon|képpen el mio|t akar?
¿Pos entós real|mente qué quier?
¿Entós qué quier realmente?

 Xenitivu 
 - / -nak / -nek--És el mio a foglal|koz|ás|a en|nek a Bartek|nek?
-¿Y cuál la ocupación|el so este|del Bartek|de?
-¿Y cuál ye l'oficiu d'esti Bartek?-De {ért|sd meg}, nek|em föl|tétlen|ül szükség|em van rá
-Pero entiende, pa|el mio ensin_falta necesidá|la mio hai sobre :-Pero entiende que lo preciso ensin
falta
Föl, föl, ti rab|jai a föld|nek
Enriba, enriba, vós esclavu|s_los sos la tierra|de :Llevantáivos,
esclavos de la tierra An|nak
csak a szín=ház|ak|on jár az esz|y :Esa|de namái'l
color=casa|s|en pasia la cabeza|la so
Nun piensa más que nos teatros

 Ilativo 
 -ba / -be / belé- ESPACIUA ház-mester be|lép|ett az elő-szobá|ba, kez|et nyújt|ott a méltó|ság|vos úr|nak
El porteru entr|ó el recibidor|en, mano ofreci|ó el noble caballeru|a :El
porteru entró nel recibidor, ufiertó la so mano al noble caballeru Az
üveg|ek|be konyha-só|t te|tt, viz|et önt|ött
Les botella|s|en cocina-sal punxo, agua virtió :Pusó
sal común nes botelles y virtió agua RESULTÁU / CONSECUENCIA CAUSAHang|balten|ul sír|t, de oly erő|s|en, hogy egész test|y ráz|kód|ott belé
Soníu|ensin lloraba, pero tan fuercia|fuerte|fuertemente, que tou cuerpu|el so tembl|aba por_ello :Lloraba sordamente,
pero tan fuertemente que tol so cuerpu respigábase
|-
! ESTÁU
|-
||Ficsor zavar|ba jö|tt
Ficsor confusion|a vinu :Ficsor
amorióse REGIMEN VERBAL. PAREYA DE bele-El mio-után bele|fárad|t ab|ba, hogy...
En cansándose de, que...Vizy|né belé|karol|t az ur|á|ba
Vizy|señora coyer del brazu l'home|el so
La señora Vizy coyer del brazu del so home

 Inesivo 
 –ban / -ben / benn- ESPACIUA konyhá|ban egy lány áll|t, kövér, mint a tölt|ött galamb
La cocina|nuna rapaza hab|ía, gorda, como la rellena palombu :Na cocina había una rapaza,
gorda como un palombu rellena Legalább
a Krisztiná|ban ez|t beszél|ték
A el_menos el Barriu_Cristina|nesto dec|ían
Siquier eso dicíen en Barrio Cristina TIEMPUAz|ok köz|é tartoz|ott, a=ki|k eb|ben az idő|ben „öreg marxistá|k”-nak nev|ez|ték mag|uk|at.
Esi|esos ente|él partenecía, qu'esti|nel tiempu|en "vieyu marxista|s" denominaben se.
Pertenecía a esos que nestos tiempos autodenomínense vieyos marxistes.Az utolsó pillanat|ban föl|csatol|ta arany=kar=perec|é|t.
L'últimu momentu|n'abrochóse oro=brazu=rosquilla|el so.
Nel últimu intre abrochóse'l so brazalete d'oru. MANERAVad ki|rándul|ó|k ér|kez|tek, roham=csapat|ok|ban ye|tek az orgona=bokr|ok|nak, s egy szem=pillant|ás alatt -y|tar|ol|ták.
Xavaz escursionista|s llegaron, asalto=tropa|s|en cayeron la lila=mata|s, y una güeyada mientres afararon.
Llegaron escursionistes selvaxes y cayeron en tropes d'asaltu sobre los matos de liles y nun riguilete afararon con elles.Bűn|nek tart|otta vol|na, hogy a fontos kérdés|t kutyafuttá|ban {vitas|sa meg}
Crime consideró habría, que la importante cuestión a el_galopie aldericar
Considerara un crime aldericar la importante cuestión al galopie CAUSANovák, a|ki el|fárad|t a tan|ít|ás|ban, és...
Novák, que taba_cansáu la enseñanza|en, y...
Novák, cansáu de la enseñanza, y...Priluszky lengyel lovag volt, ki a hét=év|ye háború|ban el|ye|ett, és szerelm|ye volt Hildá|ba.
Priluszky polacu caballeru yera, que los siete=años|de guerra|en cayó, y amor|con taba Hilda|de.
Priluszky yera un caballeru polacu, cayíu na guerra de los siete años y namoráu de Hilda. TAO / CIRCUNSTANCIALeány|ok ül|tek fiú|k|kal, a leány|ok férfi=kalap|ban, a fiú|k nap=ernyő|k alatt.
Moza|s sentaes chicu|s|con, les moza|s home=sombreru|en, los mozu|s sol|pantalla|s baxu.
Moces taben sentaes colos mozos, les moces tocaes con sombreros masculinos, los mozos so sombrielles.Veszély|ben a proletár=haza!
¡Peligru|nel proletariu=casa!
¡En peligru la casa del proletariu! REGIMEN VERBALA három barát meg|egy|ez|ett eb|ben.
Los trés amigu coincidía ello|en.
Los trés amigos taben d'alcuerdu.Annyira el|merül|t az olvas|ás|ban, hogy most nem mindjárt {ve|tte észre} a cseléd|et.
Tan desapaecíu/a la llectura|en, qu'agora non darréu notó la criada.
Tan desapaecíu/a taba na llectura que tampoco agora reparó darréu na criada.
Év|ek óta ideg|ye gyomor=baj|ban szenved|ett.
Añu|s fai nerviu|so estómagu=problema|en sufría.
Diba años que sufría de gastrítis nerviosa.
|}

 Presea-Comitativo 
{|
! -val / -vel-
|-
! FERRAMIENTA
|-
||Előtt|ünk egy kis-lány szalad|t, kez|é|ben az elefánt=csont fedel|ű ima=könyv|vel
Delantre|nós una neña corr|ía, mano|la so|nel elefante=güesu tapa|con oración=llibro|con
Delantre de nós una neña corría con un devocionariu de tapa marfileña na mano CAUSATIVUAz ur|á|val még az|t se tud|at|ta, hogy föl|mond|ott Katicá|nak
L'home|el so|con inda esto tampoco comunicar, que despidiera_ a Katica
Inda tampoco comunicara al so home, que despidiera a KaticaLak|ás|á|t se rak|at|ta vel|y rend|be
Apartamentu|el so tampoco ordenar con|él
Tampoco face-y ordenar el so apartamentu PERSONAÖssze|áll|t az minden|ki|vel
Se_li|aba esa/y toos|con
Esa/y endolcábase con toos as-Szó|val: vel|ünk ne bolond|oz|zék
-Ye_dicir: con|nós nun tontie :-Esto ye:
nun tontie con nós
Csak {jöjj ki} vel|em
Namái sal conmigo :Sal
conmigo
|-
! TIEMPU
|-
||Pár nap|pal ez=előtt ő bocsát|otta rend|el|kez|és|ük|re ingyen az|t a rengeteg madzag|ot is, mely a sárkány|t tart|otta.
Par día|con esto=antes él(la) punxo disposición|la so|a de baldre esi'l montón cordel tamién, que'l dragón caltenía.
Unos díes antes él(la) punxo tamién gratuitamente a la so disposición esi montón de cordel que soportaba la cometa.
Az utóbb|i hónap|ok|ban eleg|et hall|ottak éj|jel ágyú=szó|t, úgy tud|tak ádene|nin mellett|y, mint a harc=tér|i katoná|k.
Los últimu mes|ye|n'abondo oyeron nueche|con cañón=pallabra, asina podíen dormir xunto_a|el so, como los llucha=espaciu soldáu|s.
|-
! MANERA
|-
||Köz|ben ar|ra gond|ol|t, hogy majd el mio|vel fogad|ja
Mientres eso|sobre pens|aba, que dempués como la aceptaría :Mientres
pensaba cómo la aceptaría CANTIDÁ / MIDIDA / GRAUVala|el mio|vel előré|bb jö|tt a konyha|i lámpa fény=kör|é|be
Daqué|con adelantráu vieno la cocina|de llámpara lluz=círculu|de|a :Adelantróse daqué al
círculu de lluz de la llámpara de la cocina
|-
! POSPOSICIONES: egyutt, szemben, szemkozt, kapcsolatban, valamint
|-
||Áhítat|tal vegyes ámulat|tal lát|ták, hogy a gróf=nő fiá|val együtt egy bér|el|t, első osztály|ú fülké|be száll.
Fervor|con entemecíu plasmu|con vieron, que'l conde=mujer hijo|el so|con xuntu un arriendu|arrendar|arrendáu, primer clase|de compartimientu|a xubía.
Con un amiestu de fervor y plasmu vieron que la condesa xubía col so fíu a un compartimientu arrendáu de primer clase.
Pepike a verandá|n el|foglal|ta Hilda hely|é|t, szemben a kapu|val.
Pepike el mirador|n'ocupó Hilda sitio|el so, enfrente la puerta|a.
Pepike ocupó'l sitiu de Hilda nel mirador, frente a la puerta.A kandalló|val szemközt|i fal|on lóg|ó két pasztell arc=kép közül az egyik Grandet-né nagy=aty|já|t,.
La chimenea frente paré colgante dos pasteles cara=imaxe ente la unu Grandet-muyer gran padre|el so,...
Unu de los dos semeyes colgaes de la paré frente a la chimenea al güelu de la señora Grandet...
- Gondol|ja - folytat|ta súg|va -, hogy Vautrin|nak komoly szándék|ai van|nak vel|em kapcsolat|ban?
 -¿Piensa – siguió bisbisando -, que Vautrin|de seriu intención|les sos tien con|migo conexón|con?
-¿Piensa – siguió bisbisando-, que les intenciones de Vautrin escontra mi son honorables?Az önként|ye digitalizál|ó|k szám|vos klasszikus magyar irodalm|i alkot|ás|sal gazdag|ít|ották állomány|unk|at (pl. Móra Ferenc, Csáth Géza, Tersánszky Józsi Jenő műv|ei|vel valamint nép=mesé|k|kel).
Los voluntariamente|voluntariu digitalizador|ye númberu|con clásicu húngaru lliteratura|lliterariu creación|con ricu|arriquecer|arriquecieron_ esistencies|nueses (por casu... obra|los sos|con asina_como pueblo=cuentu|s|con).
Los digitalizadores voluntarios arriquecieron les nueses esistencies con numberoses creaciones lliteraries clásiques húngares (por casu coles obres de... según con cuentos populares).

 Llocativu 
 t / ott / ett / ött1867-től 1870-ig Pécs|ett posta=kez|el|ő volt,...
1867-dende 1870-hasta Pécs|en correos alministráu foi,...
Ente 1867 y 1870 foi alministrador de correos en Pécs,...
|}

 Nominativu 
SUXETUA harm|adik csöng|et|és után el|csönd|ye|ed|ett a gimnázium.
El trés tercer runfar|faer| tres callóse'l colexu.
Tres el tercer timbríu callóse'l colexu.Nyíl|tak az osztály|ok ajta|jai, be|men|tek a tanár|ok.
Abriéronse les clase|s puerta|s_de, entraron los profesor|ye.
Abriéronse les puertes de les clases, entrarlon los profesores.TIEMPUMinden=nap virág=csokor|ral vár|ta a kapu előtt.
Cada día flor=ramo|con esperaba'l portal delantre.
Acaldía esperar con un ramu de flores frente al portal.-Szó|val már három év|y szolgál Pest|en?
¿Pallabra|con yá trés añu|la so sirve Pest|en?
Ye dicir ¿fai yá trés años que sirve en Pest?MANERA / TAOOkvetlen {focete|za el} az|t a lány|t.
Ensin_falta {traiga} esa|t la mochacha|t.
Traiga ensin falta a esa rapaza.
|-
!CANTIDÁ
|-
||Éjjel|i=szekrény|é|n egy pohár víz csillog|ott, mint a foly|ékony ezüst.
Nueche|nocherniegu=armariu|el so|sobre un vasu agua rellumaba, como la fluyir|líquidu plata.
Sobre la so mesina de nueche un vasu d'agua rellumaba como plata líquido.

 Sublativo 
{|
! –ra / -re / rá-
|-
! ESPACIU
|-
||Jobb|ra-bal|ra köszönt|ött|ék ismer|ős|ök, ismer|etlen|ek
Derecha|a-esquierda|a salú|aban conocíu|s, conocíu|des|s
A toes manes saludaben conocíos y desconocíos
Szobá|ról szobá|ra bolyong|ott, nem lel|ve hely|é|t
Habitación|d'habitación|en err|aba, non encontr|ando sitiu|el so
Erraba d'habitación n'habitación nun atopando'l so sitiu
|-
! TIEMPU
|-
||El mio|re meg|tanul, talán {meg is hal}
Cuando|para aprienda, quiciabes morriera_
Quiciabes morriera pa cuando aprienda -
Az a fontos, hogy vég|re béke -y|gyen és nyug|alom
Eso (ye) lo importante, que fin|per paz haya y tranquilidá
Lo importante ye qu'haya paz y tranquilidá
|-
! MANERA
|-
||Ez|t mind a kett|en szín|ről szín|re lát|hat|t|ák
Esto tolos dos cara_a_cara ver|pod|ían
Esto dambos podíen velo de frente
Fele|ség|y csak {bámul|t a sem=la mio|be}, tág|ra nyíl|t, érdek|ye-szürke szem|é|vel
Esposa|la so namái {cola mirada perdida}, como_platos abiertu, interesante-gris güeyu|el so|con.
|-
! CANTIDÁ
|-
||Annyi|ra el|merül|t az olvas|ás|ban, hogy most nem mindjárt {ve|tte észre} a cseléd|et
Tanto se_sum|ió la lleer|llectura|en, que yá non darréu repar|ó el criáu|en
Tan desapaecíu taba na llectura que nun reparó darréu nel criáu A cseléd
csak egy csodá|l|koz|ó tekint|et|tel felel|t, hogy az úr ennyi bizalom|ra érdem|ye|ít|i
El criáu namái una almirativa mirada|con contest|ó, que'l señor tanto enfotu|de xulgaba_dignu
|-
! CAUSA
|-
! OXETIVU
|-
||Minden|re el|szán|t|an lép|ked|ett
Tou|a dicíi|alloriáu camin|aba
Caminaba decidíu a tou Úgy
látsz|ik, ki|menő|re készül|t
Como_si paecía, salir|para se_prepar|aba
Paez que se preparar pa salirVizy er|re még nem tart|ott|a el|érkez|ett|nek az idő|t
Vizy esto|pa inda non consider|aba llegáu'l tiempu :Vizy
nun consideraba llegáu'l tiempu pa eso RESULTÁU / CONSECUENCIABeteg|ség|y a bolsevizmus alatt a sok izgalom folytán rossz|abb|ra fordul|t
Enfermu|~dái|el so el bolxevismu mientres l'enforma baturiciu debíu_a malu|peor|para camudó :La so
enfermedá por cuenta del enforma baturiciu mientres el bolxevismu empeoró
|-
! POSPOSICIÓN: néz|ve
|-
||Külse|jé|re néz|ve Grandet öt láb mages, zömök, erő|s ember vol|t
Esterior|el so|re respeuto_a Grandet cinco pie daqué, polu, fuercia|fuerte persona yera.
Al respeutive del so aspeutu Grandet yera un home de cinco pies d'altor, polu y fuerte. REGIMENRá|tekint|ett a házmester|re, mély, titk|ol|hat|atlan érdek|l|őd|és|sel
Mir|ó el porteru|a, fondu, ocult|able|in- interés|con
Miró al porteru con un fondu y inocultable interésOly|kor szükség|y vol|t ilyen érz|elm|i ki|tör|és|ek|re
Entós necesidá tenía tal(ye) sentir|sentimientu|sentimental(ye) estallíu|s|de :Precisaba entós
tales españíos sentimentales

 Superesivo 
 –n / rajt- ESPACIUEgy repül|ő-gép, át|repül|t a Duná|n, a Vár-hegy|en
Una voladora-máquina al traviés|ó_volando'l Danubiu, la Castillo-monte :Un
avión sobrevoló'l Danubiu (y) el monte del Castillo Az
ebéd|l|ő dívány|á|n egy negy|ven év körül|i férfi heverész|ett
El comedor diván|de|nun cuarenta años alredor home taba_baltáu :Baltáu nel
diván del comedor había un home d'unos cuarenta años TIEMPUMájus vég|é|n, egy lanyha, derül|t nap|on {tart|ott|ák meg} az estély|t
Mayu finales|de|a, un templáu, estenu dia|en celebraron la velada :Celebraron
la velada un día templao y esteno de finales de mayu Minden
hét|en egy krizantém-csokr|ot vi|tt nek|i
Cada selmana un crisantemu-ramu llev|aba -y
Cada selmana llevába-y un ramu de crisantemos MANERA / TAOMárcius 15-|é|n esti Pest|en, Budá|n az ablak|ok|ban lobog|nak a gyertyá|k, ébr|en álmod|ik a vár|vos.
Marzu 15-|el so|en tarde Pest|en, Buda|nes ventana|s|n'amburen les vela|s, despierta suaña'l castiellu|ciudá.
La tarde de 15 de marzu en Pest y Buda nes ventanes amburen les veles, suaña despierta la ciudá.
|-
! POSPOSICIONES: alul, át, belül, fölül, innen, keresztül, kívül, túl
|-
||egy vityilló előtt még áll|dogál|t egy nő, már nem fiatal, túl a negy|ven|en
una casucha delantre inda taba una muyer, yá non nueva, pasaos los cuatro|cuarenta|en.
frente a una casucha taba inda una muyer, yá non nueva, pasaos los cuarenta. RÉXIME VERBAL-Néz|ze, Ficsor, most segít|het|ne rajt|am
Mire, Ficsor, agora ayudar|podría me :Mire,
Ficsor, agora podría ayudar
|}

 Temporal 
{|
! -kor
|-
||A tánc ek|kor már akadoz|ott.
El baille entós yá languidec|ía.
Egy-negy|ed hat|kor ér|t a szállo|dá|ba.
Un-cuartu seis|a_les lleg|ó l'hotel|al.
A los cinco y cuartu llegó al hotel.A|el mio|kor a román|ok itt tábor|oz|tak, egy román katona vol|t a szeret|ő|je.
Cuando los rumanu|s equí acamp|aban, un rumanu soldáu foi l'amante|el so.
Cuando los rumanos acampaben/acamparon equí, un soldáu rumanu foi'l so amante.

 Terminativu 
 –ig PUNTU FINALDe hát hogy van, hogy edd|ig sohase lát|tam mag|uk|nál?
Pero entós ¿cómo ye, qu'agora|hasta nunca la vi casa_de_ellos|en?
Pero entós ¿cómo ye qu'hasta agora nunca la/o vi na so casa?Dél-után három|tól hét|ig
Tarde trés|dende siete|hasta
Pela tarde de trés a siete PERIODUMind a két hely|en majd-nem más=fél év|ig
Tolos dos sitio|en casi otru=mediu añu|por
En dambos sitios casi un añu y mediuEgy darab|ig víz=szint|ye|en, -y|vet|kőz|ve feküd|tek egy=más mellett, a vékony nyár|i paplan|ok alatt.
Un cachu|per agua=nivel desnudandose charon unu=otru xuntu, el delgáu branu|de hedredón|ye baxu.
Por un ratu horizontalmente, cháronse esnudándose l'unu xunto al otru, so los delgaos hedredones de branu.

 Translativo 
 -vá / -véEk|kor már az egész ház vendég|l|ő|vé és cukr|ász|dá|vá alakul|t.
Entós yá la toa casa restorán|en y pastelería|en se_transform|ó.
Entós tola casa yá se tresformara en restorán y pastelería.Viatorisz fű=szer|ye bolt|ja valóság|vos kaszinó|vá változ|ott.
Viatorisz yerba=preparáu|con tienda|de verdaderu casino|en convirt|ió.
La tienda de especies de Viatorisz convertir nun verdaderu casino.

 Referencies cruciaes 

 Axetivos 

 Grau 

 Positivu 
La estructura "(olyan) axetivu mint ~" usar pal grau positivu.

ExemplosCsúnya vol|t, mint az éjszaka.
Feu yera, como la nueche.
Yera feu como la nueche.Olyan vagy, mint egy gyerek.
Tal yes, como un neñu.
Yes como un neñu.

 Comparativu 
El sufixu comparativu -bb, añader direutamente a axetivos terminaos en vocal, allargando les a/y finales. La vocal d'enllaz p'axetivos remataos en consonante ye a / y. Esti comparativu puede, al igual que los nomes, formar el so plural: añadiendo [a / y]k y tornase. Pero recordar que los axetivos calificativos nun concordar col sustantivu al que precieden. Tamién pueden formase alverbios del comparativu añader -@n o bien "escoyelo" ente dellos col sufixu -ik. El términu col que se compara señalar con mint ~ o bien col sufixu -nál / -nél.

Esceiciones: nagy > nagyobb, sok > több, jó > jobb, szép > szebb

 ExemplosA kis|ebb|ik láb=nyom a Vicuská|é
La pequeña|más|ik buelga (ye) la Vicuska|de :La buelga menor
ye la de VicuskaA pap fiatal|abb
El cura (ye) mozu|más
El cura ye más mozu En|nél
jo|bb|at isz|unk otthon, igaz-y?
Esto|que meyor bebemos en_casa, nun ye_verdá?
Meyor qu'esto bebemos en casa, ¿non?Tö|bb|et nem mond|hat|ott
Más nun dicir|pudo :Nun
pudo dicir namás
Vol|tak erős|ebb|ek is
Habíen fuerte|más|plural tamién
Tamién los había más fuertesgyakr|abb|an
frecuente|más|mente :con
mayor frecuencia / más frecuentemente

 Superlativu 
Prefijando leg al comparativu llogramos el superlativu.

 Superlativu Absolutu 
Prefijando leges al superlativu llogramos coles mesmes el superlativu absolutu.

 Exemplos...hogy y föld|ön az ember a leges|leg|ostobá|bb
Qu'esti planeta|sobre l'home (ye) l'estúpidu|más
Que sobre esti planeta l'home ye'l más estúpidu Ez
a leges|leg|gyakori|bb eset a fá|ban meg a level|ek|ben
Esti (ye) el frecuente|más caso'l árbo|en y les fueya|s|en
Este ye'l casu más frecuente nel árbol y les fueyes

 Verbos 

 Diccionarios 
Los diccionarios listan los verbos non según el so infinitivu sinón según la so tercer persona del singular del presente d'indicativu indefiníu. Forma ensin sufijo si salvamos los ikes.

 Tipos radicales 

 Visión xeneral 
 TipuPresentePasáuCondicional

ya Infinitivu SuxuntivuParticipiu de

presente: -ó/-ő -ás/-és Causativu: -at/-et szt > szhalaszt=|ott-=|an-halassz-=|ó=|ás - st > sfest=|ett-=|en-fes|s-=|ő=|és - At > Asfizet=|t-=|n-fizes|s-=|ő=|és - sz > v-y|sz-y|tt--y|nn--y|gy--y|v|ő - - Csz > döreg|sz|iköreg|ed|t-öreg|ed|n-öreg|ed|j-öreg|ed|őöreg|ed|és - Csz > d / val|sz|ika el|ud|t-a el|ud|n-a el|ud|j-a el|v|óa el|v|ás - Csz > zemlék|sz|ikemlék|ez|t-emlék|ez|n-emlék|ez|z-emlék|ez|őemlék|ez|ésemlék|ez|et Csz > z / vigyek|sz|ikigyek|ez|t-igyek|ez|n-igyek|ez|z-igyek|v|őigyek|v|és - C[y/o/ö]C
> CCforg|ok

forog|sz

forog

forg|onk

forog|tok

forog|nakforg|ott-forog|n-forog|j-forg|óforg|ásforg|at [ó/ő/í/ű]

> Avrov|ok

ró|sz

ró

rov|onk

ró|tok

ró|nakró|tt-ró|nn-ró|j-rov|órov|ásrov|at

 Sz > v 
 Presente Pasáu SuxuntivuCondicional Infinitivu Participiu–ás / -és 3psi 3psd PresenteFuturuy|sz|iky|sz-y|tt-y|v|etty|gy-y|ddy|nn-y|nniy|v|őy|v|éshi|szhi|sz-hi|tt- -hi|ggy-hi|ddhi|nn-hi|nnii|sz|iki|sz-i|tt-i|v|otti|gy-i|ddi|nn-i|nnii|v|ói|v|ás -lé|gy-
 -te|szte|sz-te|tt- -te|gy-

té|gy-te|ddte|nn-te|nnite|v|őte|endőte|v|ésve|szve|sz-ve|tt- -ve|gy-

vé|gy-ve|ddve|nn-ve|nnive|v|ővi|szvi|sz-vi|tt- -vi|gy-vi|ddvi|nn-vi|nni -

 Ikes 
Los ikes son verbos que la so 3ps del presente d'indicativu indefiníu, al contrariu que'l restu, sí tien yá un sufixu personal. -ik. Asina pos pa conxugalos primero de nada hai que remover esi sufixu.

Otru aspeutu a tener en cuenta ye que'l raigañu verbal puede sufrir cambeos al añader el -ik, cambeos que va haber que desfaer al conxugalo. Exemplos: hiányoz|nin > hiányz|ikLa inmensa mayoría de ikes son intransitivos, esto ye nun tien conxugación definida. Sicasí los sufixos de la primera y tercer persona del singular suélense "alliniar" colos de la conxugación definida pal presente d'indicativu y el suxuntivu. La conxugación especial ikes sumió yá totalmente nel pasáu d'indicativu y apenes si queden reliquies nel condicional.

 Prefixos 
 Son partícules modificadoras, similares a los de phrasal verbs ingleses (como go out, look for, go on, etc). Curiosamente'l so pariente, el finés nun los tien. N'español pueden corresponder a prefixos particulares como a-, des-, dis-, in-, etc. o en dellos casos cumple la mesma función l'usu del pronome personal átonu en ciertos verbos (por casu menni 'dir' y el|menni 'dise' o halni 'morrer' y meg|halni 'morrese').
 Nun harmonicen col raigañu. Nun vienen en pareyes como la mayoría de sufixos: meg, el, ki, -y, fel, be, össze... Non toos son igualmente granibles. Los más frecuentes son: be, el, fel, haza, ki, -y, meg, szét.
 Ensin dulda unu de los aspeutos más difíciles d'apoderar
 Función:
 Orientadora. Imprimi-y una direición al verbu ***megy: dir; -y|megy: baxar; el|megy: salir
 Dictadora. Esixen un ciertu casu ***neki~ + oxetu|nek/nak bele~ + oxetu|be/ba Perfectiva. Los principales son meg y el pero'l restu tamién puede tener esta función
 tanul: estudiar; meg|tanul: aprender
 Replicadora. Curtia respuesta afirmativa ***Meg|ve|tt|ed a radió|t?
 Meg
 Frecuentativa. Doblar: meg-meg Transitiva **
Independiente: -y is út fel is út: ¡váigase por onde quiera!
 Alteriadora del campu del oxetu Xebrables. Cuando'l predicáu ye'l focu de la oración el prefixu asítiase ante'l raigañu. Pero:
 Cualesquier otra parte de la oración puede atraer l'atención figurando xustu antes de verbu que'l so prefixu retardar al raigañu.
 Úgy rágom össze: Asina xuntar
 Akkor jelensz meg: Entós te presentes
 Miért jöttél haza?: ¿Por qué tornasti a casa?
 Suxuntivu:
 Mutasd meg, hogy...: Demuéstrame que...
 Mondd meg neki, hogy...: Di-y que...
 kell: deber/obligación
 Létre kell jönnie: Tien De crear...
 Egypár nap múltával oda kell utaznunk: Nun par de díes tenemos que llegar ellí.
 Pero: Most Sugárkát kell elaltatnom: Agora tengo qu'a adormilitiar a Sugárka.
 La negación siempres ye parte destacada de la oración:
 Nem jön el hozzám: Non vien a la mio casa ***Nem halt meg: Non morrió ***Meg nem értenek: Non entienden
 Futuru. Sigue'l patrón: prefixu fog-conxugáu (complementos) infinitivu ***Meg fog szeretni: va amar
 Vajon meg fogom-y valaha tudni? pregunto si voi llegar a sabelo dalguna vegada ***-y fogsz zuhanni: te vas bastiar
 Usu atributivu. Van atrai'l focu. Patrón: prefixu van(nak) xerundiu ***Meg van mond|va: ta dichu ***-y van borít|va: ta cubiertu ***Össze vannak tapái|va: tán pegaos
 is-tamién. Patrón: forma impersonal o verbu conxugáu con is entrepoláu xusto tres el prefixu ***Be is kell tartani a játék szabályait: hai que respetar les regles del xuegu (equí'l verbu auxiliar kell ye quien en realidá apunta al focu)
 Haza is vitte: llevar a casa ***Vissza is adtam: devolver

La siguiente tabla les llista xuntos con dellos exemplos pa familiarizase con ellos.

SignificáuPrefixosExemplosabba
|~hagy:cesar, marad:suspendese ~
|-
|
|agyon~lő:fusilar, csap:entartallar, sújt:abrasar ~ ~alá
|~aknáz:minar, becsül:subestimar, húz:sorrayar, ír:roblar ~ ~ ~
|-
|
|alább~hagy:afloxaráltal
|
|-
|
|át~táncol:cruciar baillando, megy:cruciar ~interiorbe |
~megy:entrar, jön:enfusar ~
|-
|in-
|bele~kezd:empecipiar, jön:familiarizase ~cserben
|~hagy:abandonar
|-
|
|egybe~esik:coincidir, hív:convovar, ír:amenorgar ~ ~a una pallabrael
|~hagy:dexar, megy:dise, indul:partir ~ ~
|-
|
|eléellen

|~áll:oponese, kezik:aguantar, mond:contradicir, őriz:comprobar ~ ~ ~
|-
|delantre |el
re |
~hajol:inclinase escontra alantre, halad:avanzar, megy:adelantrase ~ ~fel
/ föl
|~áll:irguise, kel:llevantase, jön:xubir ~ ~
|-
|
|félbe~hagy:dexar a medies, marad:quedar ~a medies, szakad:atayase ~félre

|~ért:malinterpretar, hív:llamar ~aparte, vonul:retirase ~
|-
|sobre-
|felül~fizet:devasar, múl:devasar, vizsgál:supervisar ~ ~fenn

|~áll:esistir, marad:subsistir, tart:caltener ~ ~
|-
|
|hátra~hagy:dexar tras, marad:arrezagase, néz:mirar ~ ~trashaza

|~talál:atopar el camín a casa, tér:tornar ~a casa, vágyik:sentir ~señardá
|-
|
|helyben~hagy: zurrarhelyre
|~állít:restablecer, focete:reparar, tesz:reponer ~ ~
|-
|
|hozzá~ad:sumar, ért:entender, megy:casase ~ ~hacia pequíide
|~ad:pasar, jön:veni ~equí; ~néz:mirar equí
|-
|validar
|jóvá~hagy:aprobar, ír:abonar ~en cuenta, tesz:reparar ~traviéskeresztül
|~halad:travesar, húz:arrastar ~a traves de; jár, néz:mirar ~al traviés
|-
|estremar
|ketté~ágazik:encruciase; ~oszt:estremar en dos partes, vág:cortar ~en dos esteriorki
|~megy:salir, kapcsol:desconectar; ~ ~kosaraz:dar calabaces
|-
|alredor
|körül~ír:perifrasear, jár:rondar, zár:abarganar ~ ~en
mediu |közbe
|~jön:asoceder, lép:interponese, jár:interceder ~ ~
|-
|
|közre~fog:arrodiar, működik:collaborar ~publicarközzé
|~tesz:publicar
|-
|separáu |külön~áll:, válik:dixebrase ~-y

||~becsül:subestimar; ~csavar:desatornellar, fegyverez:desarmar ~
|-
|
|létre~focete:crear, jön:ser ~creáumeg

|~tanul:aprender; ~betegszik:cayer enfermu; ~drágul:encarecese
|-
|
|esmornié ~beszél:salise pola tanxente, fog:des|atolenar ~~áll:poner manes a la obra, esik:llanzase contra, ~szeged:apuntar ~hacia pa ellíoda |
~ad:apurrise, kiált:glaya-y ~a daquién; ~köszön:saludar
|-
|
|össze~ad:sumar; ~békül:reconciliase; ~dolgozik:cooperarott

|~hagy:abandonar, marad:perecer ~
|-
|
|rá~ér:tener tiempu; ~épít:contruir enriba; ~fér:caberrajta
|~kap:coyer coles manes na masa, üt:atacar ~por sorpresa
|-
|dispersión
|széjjel
szét
|~esik:desintegrarse; ~robban:españar; ~tép:esgañar
|-
|llenu |tele |

~firkál:aborronar; ~rak:atarraquitar;más allátovább
|~ad:tresmitir, fejleszt:desenvolver; ~ ~szállít:reexpedir
|-
|ruina |tönkre~megy:arruinase, tesz:arruinar ~túl

|~adagol:sobredosificar, él:sobrevivir, órázik:faer ~ ~hores extras
|-
|anovar
|újjá~alakít:refundar, épít:recontruir, születik:renacer ~ ~újra

|~termel:reproducir; ~választ:reelexir; ~olt:revacunar
|-
|en pos
|utána~csinál:asonsañar, jár:informase, tölt:rellenar ~ ~utol
|~ér:algamar
|-
|
|végbe~megy:tener llugarhasta'l finalvégig
|~hallgat:escuchar hasta'l final, játszik:xugar ~hasta'l final
|-
|por fin
|végre~hajt:executarde vueltavissza
|~él:abusar; ~fizet:reembolsar; ~köszön:responter al saludu de daquién
|-
|
|viszont~lát|ás|ra:hasta la vista

Esta otra tabla amuesa en que manera pueden modificar el significáu d'un raigañu verbal.

 Verbos Exemplosdexarabba~: cesar, alább~: menguar, cserben~: abandonar, el~: dexar, félbe~: dexar a medies = atayar, fel~: cesar, hátra~: dexar tres de sigo = adelantrar, helyben~: aprobar, jóvá~: aprobar, ki~: dexar fora = omitir, -y~: dexar tras, meg~: dexar intactu, ott~: abandonar, rá~: dexar n'heriedu = mandartraerfocete |át~: treslladar, be~: introducir, el~: traer, elő~: sacar, fel~: xubir, haza~: traer a casa, helyre~: restablecer, ki~: sacar, -y~: baxar, létre~: crear, meg~: apurrir, össze~: axuntar, vissza~: volver traer
|-
|tirar
|húzalá~: sorrayar, át~: tachar, be~: correr les cortines, el~: arremolcar, elő~: sacar, fel~: alzar, félre~: estremar, keresztül~: abasnar, ki~: retirar, -y~: baxar la cortina, meg~: trazar, oda~: traer consigo, össze~: encoyer, rá~: ponese una prenda, szét~: dixebrar, végig~: faer correr a tou lo llargo, vissza~: retirararreyarköt
|át~: amestar, be~: vendar, bele~: envolubrar, el~: desamarrar, fel~: aforcar, hozzá~: suxetar, ki~: atracar, -y~: inmovilizar, meg~: arreyar, oda~: arreyar a, össze~: xunir, rá~: coneutar
|-
|ver
|látát~: ver a traves de, be~: ver escontra l'interior, bele~: ver nel interior de, el~: ver, hozzá~: empezar, keresztül~: trasver, ki~: ver pa escontra fora, -y~: mirar escontra baxo, meg~: ver, neki~: poner manes a la obra, rá~: ver dende enriba, viszont~ásra: hasta la vistadir-y~: baxar, fel~: xubir, ki~: salir, be~: entrar, össze~: encoyer

 Formes impersonales 

 Infinitivu 
Formación
Pa llegar al infinitivu añader -nin al raigañu verbal. La vocal d'enllaz úsase cuando ésta acaba en doble consonante o vocal llarga más t.

 én teő el mio tiők(a)nin

(y)nin (a)nom

(y)nem

nöm* (a)nod

(y)ned

nöd* (a)nia

(y)nie (a)nunk

(y)nünk (a)notok

(y)netek

nötök* (a)niuk

(y)niük old

ért

döntold|ani

ért|eni

dönt|eniold|anom

ért|enem

dönt|enemold|anod

ért|ened

dönt|enedold|ania

ért|enie

dönt|enieold|anunk

ért|enünk

dönt|enünkold|anotok

ért|enetek

dönt|enetekold|aniuk

ért|eniük

dönt|eniük tanít

segít

fűttanít|ani

segít|eni

fűt|enitanít|anom

segít|enem

fűt|enemtanít|anod

segít|ened

fűt|enedtanít|ania

segít|enie

fűt|enietanít|anunk

segít|enünk

fűt|enünktanít|anotok

segít|enetek

fűt|enetektanít|aniuk

segít|eniük

fűt|eniük zár

kér

vetkőzzár|nin

kér|nin

vetkőz|ninzár|nom

kér|nem

vetkőz|nömzár|nod

kér|ned

vetkőz|nödzár|nia

kér|nie

vetkőz|niezár|nunk

kér|nünk

vetkőz|nünkzár|notok

kér|netek

vetkőz|nötökzár|niuk

kér|niük

vetkőz|niük

 Participios 
Trés son los participios del húngaru:
 Pasáu: coincide cola 3ps pasáu d'indicativu indefiníu.Correspuende esautamente al participiu del español.
 Activu o de presente: fórmase añadiendo -ó / -ő al raigañu.Correspuende al participiu de presente según la gramática tradicional del castellán, qu'anguaño son axetivos independientes cola terminación -nte. Güei, lo mesmo espresen tamién los axetivos terminaos en -or.
 De futuru pasivu (beálló): formáu col sufixu -andó / -endőL'usu del participiu de futuru pasivu correspuende más o menos al del xerundivu llatín, del cual procede tamién la so terminación (magar dellos gramáticos facer derivar d'un raigañu antiguu del húngaru).

La formación de los participios presente y futuru dispara los tresformamientos del raigañu verbal: a elsz|ik > alv|ó, éryz > érz|ő, sző > szöv|ő, etc.

Funcionen como:
 Axetivos
 Nomes: el|ad|ó: vendedor, ír|ó: escritor, vev|ő: comprador
 Oraciones subordinaes:
 Anna a piros szőnyeg|xel takar|t hencser mellett áll|t
 Anna la colorada alfombra|con cubierta sofá xuntu_a taba **
Anna taba xunto al sofá cubiertu con una alfombra colorada

Notes

 Xerundiu 
Formar col sufixu va / ve, xuníu ensin vocal d'enllaz y ensin cambeos del raigañu verbal.
El so usu coincide en parte col español. En cooperación col verbu van:ser/tar forma oraciones atributives como yá se vio en Prefixos verbales.

 Doble conxugación 
Los siguientes exemplos amuesen que...

1) - {Tud|ja, hogy {el mio|t csinál}}.
Saber, que que fai.
Sabe lo que se fai.
2) Néz|z te is engem.
Mira tu tamién a_mi.
Mírame tu tamién.
3) Non, szervusz, Angéla néni, vár|nak a barát|aim,...
Bonu, siervu, Angéla tía, espérenme los amigu|s_los mios,...
Bonu, hola, tía Angela, espérenme los mios amigos,...
4) Bizonyosan megint téged keres|ett.
De xuru de_nuevu a_ti busca.
De xuru te busca de nuevu.
5) Rettenetes meg|lepetés vár|ta.
Tarrecible sorpresa esperábalu.
Esperába-y una tarrecible sorpresa.
6) A cikk|ek már be|jelent|ették a kész|ül|ő össze|omlás|t, ez|zel a cím|mel:
Los artículu|s yá informaben l'en_acurres fundimientu, esti|col titular|con:
Los artículos informaben yá del fundimientu n'acurres con esti titular:
7) Vizy azonban nem kap|ott válasz|t.
Vizy pero nun llogró respuesta.
Pero Vizy nun llogró respuesta.
8) Te focete|tál nek|i egy pohár viz|et.
Tu traxisti -y un vasu agua.
Tu traxísti-y un vasu d'agua.
9) és az|t mond|ta, hogy el|megy innen, d'előbb olyan|t csinál, hogy maga is meg|bán|ja,...
y esto dixo, que se va de_equí, pero antes tal fai, que'l_mesmu tamién llamentara,...
10) Már teljes|en fel|öltöz|köd|ött.
Yá dafechu vistiérase_.
Yá taba dafechu vistíu.
11) Vár|lak.
Te_espero.
12) még egy|szer viszont|lát|ás|ra, csók|ol|lak, csók|ol|om a kisztihand|od|at.
Inda una vegada re|vista|hasta, te_beso, beso la ¿?
13) Édes Anná|t a rendőr|ség|en be|ismer|ő vallomás|a után -y|tartóz|tat|ták.
Édes Anna la policía||en reconocer confesión tres arrestar.
Anna Édes foi arrestada en declarando na comisaría de policía.
14) Egész lény|é|ben pedig volt vala=el mio, a=el mio|t nem tud|ott ki|fejez|nin,...
Tou ser|el so|en pero había daqué, que nun podía espresar,...
Pero en tol so ser había daqué que nun podía espresar,...
15) És a=el mio|kor már nem is vizsgá|l|ta, csak hat|nin enged|te mag|á|ra, a=el mio|t tapasztal|t,...
Y cuando yá non tampoco lo esaminar, namái influyir lo_permitío si|sobre, lo_qu'esperimentó,...
16) Ruha=tár|á|ból gyors|an szed|eget|te ez|ek|et, mint szín|ész=nő, a=ki|nek nem=sokára jelenés|y lesz.
Ropa|coleición|el so|de rapida|mente recoyó eso|s, como actor=muyer, que nun tardar|a que_entrar_en_escena tien.
Rapidamente los recogío del so vestuariu, como actriz que tien que salir al escenariu dientro poco.
17) Amíg csomag|ol|t, a körm|é|re néz|ett, hogy nem {visz-y el} vala=el mio|t.
Mientres empaquetó, les uñes miró, que nun lleva-si daqué.
Empaquetando miróse les uñes por si tenía que llevase daqué.
18) - Hát ak|kor tulajdon|képpen el mio|t akar?
- ¿Y entós en_realidá que quier?
¿Qué quier entós en realidá?
19) Csak ő {tan|ít|otta ki} ő|k|et pár előkelő szok|ás|ra.
Namái él(la) enseñó les par estremáu costume.
Namái él(la) enséño-yos dellos vezos distinguíos.
20) A méltóság|vos asszony és a méltóság|vos úr meg|csókol|ták egymás|t.
La noble señora y el noble señor besáronse mutuamente.
21) Az|ok köz|é tartoz|ott, aki|k eb|ben az idő|ben „öreg marxistá|k”-nak nev|ez|ték mag|uk|at.

22) Sok|szor már {az|t hitte}, hogy ábránd az egész, s az, {a=ki|t lát|ott}, voltaképp nincs is.
Munches vegaes yá eso creía, que ilusion el tou, y aquel, que vio, en_realidá nun ta tampoco.
Munches vegaes pensaba yá que tou foi una ilusión y que aquella persona que vio nun esistía.
23) Kabát|ja zseb|é|ben meg|tapogat|ta szak=szervezet|i igaz|ol|vány|á|t.
Abrigu|el so bolsu|el so|en jugueteó especialidad=organismo carné|el so.
Jugueteó col carné del sindicatu nel bolsu del so abrigu.
24) Mind|et {meg nem tud|om} el|mesé|l|nin egy|szer|re :Tou {nun
puedo} cuntar a_la vegada :Nun
puedo cuntalo tou al empar.
25) A kettő köz|ül melyik|et akar|játok, hogy el|bocsás|sam nék|tek?
¿Los dos ente cuál quereis, que llibere vos?
¿Cuál de los dos deseais que llibere?
|}

Riquen conxugación indefinida:
 9b, 10, 14, 16, 17a, 17b, 21, 22) Los verbos intransitivos
 2, 3, 4) Los pronomes personales de 1ª y 2ª persona esplícitos o non: engem(et), téged(et), benn|ünk|et / el mio|nk|et, benn|etek|et / ti|tek|et
Esceición: -lak/-lek:yo te/vos... (11, 12a)
 7, 8) Los oxetos precedíos explicitamente o non por egy
 14, 15, 22b) Los pronomes relativos: a=el mio(ke)t, a=ki(ke)t
 1, 18) Los pronomes interrogativos: el mio|t, ki|t
 17c) Los pronomes indeterminaos: sem=el mio|t, vala=el mio|t,...
 El partitivu

Y definida:
 20) El pronome recíprocu: egymás|t
 25) melyik|et
 1a, 9a, 22a) Les oraciones subordinaes y d'estilu indireutu *
13) Los nomes propios
 5, 19, 21) Los pronomes de 3ª persona: ő(k|y)t, ön(ök|y)t, mag|á|t, mag|uk|at 
 24) mind|et
 6, 12b) Los oxetos precedíos por artículu definíu, *
12b, 21, 23) los posesivados, incluyíos los pronomes reflexivos: mag|am(at), mag|ad(at), mag|át, mag|unk|at, mag|atok|at, mag|uk|at según los pronomes posesivos: az enyém|et, a tied|et, az övé|t,...
 16) los precedíos por pronome demostrativu: ez(ek|y)t, az(ok|a)t

 Visión xeneral de la conxugación húngara 
 IndicativuCondicional Suxuntivu / Imperativuraigañu +
persona |raigañu +
n + persona |raigañu +
j + personaraigañu +
([o/y/ö]t)t + persona |pasáu verbu +
volna -presente fog
+ infinitivu verbu |
- -

 Indicativu 

 Presente 
Conxugación Indefinida
Tipu
Raigañuénteőel miotiők ikes ikes ok

ek

ök
Vocal d'enllaz obligatoria om

em

öm (a)sz

(y)szUsar vocal d'enllaz con raigaños terminaos en dos consonantes o vocal llarga más tol

el

ölUsar l colos raigaños terminaos en sibilante (s, sz, z, dz) y sz col restu 0 ik unk

ünk (o)tok

(y)tek

(ö)tök (a)nak

(y)nek szt>szhalaszt|okhalaszt|aszhalaszthalaszt|unkhalaszt|otokhalaszt|anak Átjavít|okjavít|aszjavítjavít|unkjavít|otokjavít|anak st>sfest|ekfest|eszfestfest|ünkfest|etekfest|enek At>Asfizet|ekfizet|szfizetfizet|ünkfizet|tekfizet|nek CAC>CCközl|ökközöl|szközölközl|ünkközöl|tökközöl|nek Á>AvEl raigañu alternu cuando'l sufixu personal empieza con vocal löv|öklő|szlő löv|ünklő|töklő|nek sz>d/valsz|okalsz|olalsz|ikalsz|unkalsz|otokalsz|anak sz>vesz|emesz|elesz|ikesz|ünkesz|tekesz|nek sz>döregsz|emöregsz|elöregsz|iköregsz|ünköregsz|eteköregsz|enek sz>zemléksz|ememléksz|elemléksz|ikemléksz|ünkemlékez|tekemlékez|nek sz>z/vigyeksz|emigyeksz|eligyeksz|ikigyeksz|ünkigyekez|tekigyeksz|enek

Conxugación Definida

Tipu

Raigañu !énte !őel mioti !őkén téged(et) /
titeketom/em/ömod/ed/ödJa/iJuk/JükJátok/itekJák/ik(a)lak/(y)lekst>sfest|emfest|edfest|ifest|jükfest|itekfest|ikVocal d'enllaz tres dos consonantes fest|elekAt>Asfizet|emfizet|edfizet|ifizet|jükfizet|itekfizet|ikfizet|leksz>vesz|emesz|edesz|iyeszükesz|itekesz|ikesz|lek CAC>CCPerdida de vocal radical en sufixos qu'empiecen con vocal közl|ömközl|ödközl|iközöl|jükközl|itekközl|ikközöl|lek Á>AvAlternanza radical con sufixos con vocal como inicial löv|ömlöv|ödlöv|ilő|jüklöv|iteklöv|iklő|lekszt>szhalaszt|omhalaszt|odhalaszt|jahalaszt|jukhalaszt|játokhalaszt|jákhalaszt|alakÁtjavít|omjavít|odjavít|jajavít|jukjavít|játokjavít|jákVocal d'enllaz tres vocal llarga más t javít|alakregularmos|ommos|odAsimilación de la j inicial del sufixu a la última sibilar radical mos|sa suksátoksáklak

 Pasáu 
Formación Los verbos estremar en tres clases dependiendo de si siempres usen t, siempres tt, o namái pa la tercer persona del singular indefiníu. La siguiente tabla amuesa la regla a siguir. La vocal d'enllaz pa la tt ye o/y/ö.

TerminaciónSufixuExemplosEsceiciones1 -j,

-l,

-(ly),

-n,

-ny,

-r

-ad (bisilábicos)

-ed (bisilábicos)tfáj!,

él, öl, dől, fal, kel, hal, hál, sül

?

un, fon, szán,. 

?

bír, fér, fúr, jár, kér, mar, mér

akad, apad, árad, éled, ered, ijed, marad

ed?jön (jött)2 -Át

-CC

-At monosilabicostttanít, segít,

sejt,

fut, hat, jut, köt, nyit, süt, üt, vetlát (3)

mond (3)33ps
tt

Conxugación Indefinida
Tipu

Raigañu !énte !őel mioti !őkam/emál/él0unk/ünkatok/etekak/ek st>sfest|ett|emfest|ett|élfest|ettfest|ett|ünkfest|ett|etekfest|ett|ek At>Asfizet|t|emfizet|t|élfizet|ettfizet|t|ünkfizet|t|etekfizet|t|ek sz>döreged|t|emöreged|t|élöreged|ettöreged|t|ünköreged|t|eteköreged|t|ek sz>zemlékez|t|ememlékez|t|élemlékez|ettemlékez|t|ünkemlékez|t|etekemlékez|t|ek sz>z/vigyekez|t|emigyekez|t|éligyekez|ettigyekez|t|ünkigyekez|t|etekigyekez|t|ek sz>vy|tt|emy|tt|ély|vetty|tt|ünky|tt|eteky|tt|ek Á>Avlő|tt|emlő|tt|éllő|ttlő|tt|ünklő|tt|eteklő|tt|ek CAC>CCközöl|t|emközöl|t|élközöl|tközöl|t|ünkközöl|t|etekközöl|t|ek sz>d/vádene|t|amádene|t|áládene|t?ádene|t|unkádene|t|atokádene|t|ak Átjavít|ott|amjavít|ott|áljavít|ottjavít|ott|unkjavít|ott|atokjavít|ott|ak szt>szhalaszt|ott|amhalaszt|ott|álhalaszt|otthalaszt|ott|unkhalaszt|ott|atokhalaszt|ott|ak

Conxugación Definida

Tipu

Raigañuén teő el mio tiők én téged(et) / titeket am/em ad/ed a/yuk/ük átok/étek ák/ék alak/elek st>sfest|ett|emfest|ett|edfest|ett|y ett|ükett|étekett|ékett|elek Á>Avlő|tt|emlő|tt|edlő|tt|y tt|üktt|étektt|éktt|elek sz>vy|tt|emy|tt|edy|tt|y tt|üktt|étektt|éktt|elek At>Asfizet|t|emfizet|t|edfizet|t|y t|ükt|étekt|ékt|elek CAC>CCközöl|t|emközöl|t|edközöl|t|y t|ükt|étekt|ékt|elek Átjavít|ott|amjavít|ott|adjavít|ott|a ott|ukott|átokott|ákott|alak szt>szhalaszt|ott|amhalaszt|ott|adhalaszt|ott|a ott|ukott|átokott|ákott|alak

 Futuru 
Formación Utiliza'l verbu auxiliar fog debidamente conxugáu en definíu o indefiníu + l'infinitivu del verbu en cuestión

Verbuén teő el mio tiők én téged(et) / titeketfog Indefiníu okszfogunktoknak Definíu omodjajukjátokjáklak+ad|nin, ért|eni, javít|ani, y|nni, áll|nin,...

 Condicional 

 Presente 
Formación La marca del condicional ye n. Esta añader con vocal d'enllaz si'l raigañu termina en doble consonante o vocal llarga más t. A la n síguen-y los sufixos personales. Notar que la primer persona del singular indefiníu nun harmoniza y que la segunda y tercera del plural son iguales para definida ya indefinida.

Conxugación indefinida

Tipu

Raigañuén teő el mio tiők –ékám/émConxugación ikes en desusu na llingua falada actual -ál/-él -a/-y-ánk/-énk -átok/-étek -ának/-ének sz>döreged|n|éköreged|n|élöreged|n|y n|énkn|étekn|ének sz>zemlékez|n|ékemlékez|n|élemlékez|n|y n|énkn|étekn|ének sz>z/vigyekez|n|ékigyekez|n|éligyekez|n|y n|énkn|étekn|ének sz>vy|nn|éky|nn|ély|nn|y nn|énknn|éteknn|ének Á>Avlő|n|éklő|n|éllő|n|y n|énkn|étekn|ének st>sfest|en|ékfest|en|élfest|en|y en|énken|éteken|ének At>Asfizet|n|ékfizet|n|élfizet|n|y n|énkn|étekn|ének CAC>CCközöl|n|ékközöl|n|élközöl|n|y n|énkn|étekn|ének Átjavít|an|ékjavít|an|áljavít|an|a an|ánkan|átokan|ának szt>szthalaszt|an|ékhalaszt|an|álhalaszt|an|a an|ánkan|átokan|ának sz>d/vádene|n|ékádene|n|áládene|n|a n|ánkn|átokn|ának

Conxugación definida

Tipu

Raigañuén teő el mio tiők én téged(et)/titeket ám/ém ád/éd á/é ánk/énk átok/étek ák/ák álak/élekCuando l'oxetu direutu ye segunda persona del singular o plural st>sfest|en|émfest|en|édfest|en|éfest|en|énkfest|en|étekfest|en|ékfest|en|élek At>Asfizet|n|émfizet|n|édfizet|n|éfizet|n|énkfizet|n|étekfizet|n|ékfizet|n|élek CAC>CCközöl|n|émközöl|n|édközöl|n|éközöl|n|énkközöl|n|étekközöl|n|ékközöl|n|élek Á>Avlő|n|émlő|n|édlő|n|élő|n|énklő|n|éteklő|n|éklő|n|élek sz>vy|nn|émy|nn|édy|nn|éy|nn|énky|nn|éteky|nn|éky|nn|élek szt>szhalaszt|an|ámhalaszt|an|ádhalaszt|an|áhalaszt|an|ánkhalaszt|an|átokhalaszt|an|ákhalaszt|an|álak Átjavít|an|ámjavít|an|ádjavít|an|ájavít|an|ánkjavít|an|átokjavít|an|ákjavít|an|álak

 Pasáu 
Formar col pasáu del verbu en cuestión más vol|na (3 persona singular condicional de van)

 Suxuntivu 
Formación La marca del suxuntivu ye j, pero ésta puede esperimentar ciertos cambeos dependiendo del final del raigañu verbal. Asimilar a les consonantes sibilantes (s, sz, z, dz) o se convierte en s cuando'l raigañu acaba en t precedida de vocal. Notar asina mesmu que la t final del raigañu puede camudar a s si ye precedida por una vocal corta fizet + j = fizes|s. Y que la t final pierde si ye precedida por s o por sz.

 Exemplos Fin + = Exemploshalaszt-sztj-sszhalasszfizet-At-Assfizes|sjavít-Át-Átsjavít|smos-s-ssmos|smászik-sz-sszmásszfőz-z-zzfőz|zedz-dz-ddzeddz

Conxugación Indefinida

Tipu

Raigañuén teő el mio tiők ak/ek am/em (ál)/(él) on/en/ön ék unk/ünk atok/etek anak/enek sz>zemléksz|ik + j > emlékez|z emlékez|z|ememlékez|z|(él)emlékez|z|ékemlékez|z|ünkemlékez|z|etekemlékez|z|enek sz>z/vigyeksz|ik + j > igyekez|z igyekez|z|emigyekez|z|(él)igyekez|z|ékigyekez|z|ünkigyekez|z|etekigyekez|z|enek sz>döregsz|ik + j > öreged|j öreged|j|emöreged|j|(él)öreged|j|éköreged|j|ünköreged|j|eteköreged|j|enek CAC>CCközöl|j|ekközöl|j|(él)közöl|j|önközöl|j|ünkközöl|j|etekközöl|j|enek Á>Avlő|j|eklő|j|(él)lő|j|önlő|j|ünklő|j|eteklő|j|enek st>sfes|s|ekfes|s|(él)fes|s|enfes|s|ünkfes|s|etekfes|s|enek At>Asfizes|s|ekfizes|s|(él)fizes|s|enfizes|s|ünkfizes|s|etekfizes|s|enek sz>vy|gy|eky|gy|(él)y|gy|eny|gy|ünky|gy|eteky|gy|enek Átjavít|s|akjavít|s|(ál)javít|s|onjavít|s|unkjavít|s|atokjavít|s|anak sz>d/valsz|ik + j > ádene|j ádene|j|akádene|j|(ál)ádene|j|ékádene|j|unkádene|j|atokádene|j|anak szt>szhalaszt + j > halassz halassz|akhalassz|(ál)halassz|onhalassz|unkhalassz|atokhalassz|anak

Conxugación Definida

Tipu

Raigañuén teő el mio tiők én téged/titeket am/em (a)d/(y)d a/yuk/ük átok/étek ák/ék? alak/elek CAC>CCközöl|j|emközöl|j|(y)dközöl|j|y j|ükj|étekj|ékj|elek Á>Avlő|j|emlő|j|(y)dlő|j|y j|ükj|étekj|ékj|elek st>sfes|s|emfes|s|(y)dfes|s|y ükétekékelek At>Asfizes|s|emfizes|s|(y)dfizes|s|y üks</u>|étekékelek sz>vy|gy|emy|gy|ed, eddy|gy|y gy|ükgy|étekgy|ékgy|elek szt>szhalassz|amhalassz|adhalassz|a ukátokákalak Átjavít|s|amjavít|s|(a)djavít|s|a s|uks|átoks|áks|alak

 Resume 
IndicativuCondicionalSuxuntivuPresentePasáuPresentePresenteIndef.Def.Indef.Def.Indef.Def.Indef.Def.iktelenikesiktelenikesiktelenikesénok/ek/ökom/em/ömom/em/ömam/emékám/émEn desusuám/émak/ekam/emam/emcolspan=2|(a/y)<ref
name=autogenerated1>Vocal d'enllaz con raigaños terminaos en dos consonantes o vocal llarga más t</ref> sz/[o/y/ö]lUsar l tres sibilantes (s, sz, z, zs) y sz nel restu de casosod/ed/öd ál/él ad/edál/élád/éd(ál)/(él)Omitir en versión curtia del suxuntivu (a)d/(y)d ő0ikjaAsimilación de la j inicial del sufixu a la consonante final radical/i 0a/y |ék<ref

name=du />á/é on/en/ön ék a/y el miounk/ünkjuk/jük unk/ünk uk/ükánk/énkunk/ünk uk/ükcolspan=2|tok/tek/tökjátok/itek atok/etek átok/étekátok/étekatok/etek átok/étek ők(a)nak/(y)nekják/ik ak/ek ák/ékának/énekák/ékanak/enek ák/ék-(a)lak/(y)lek - alak/elek-álak/élek- alak/elek

 Auxiliares 
Son dellos los verbos que complementen al infinitivu acompañante dándo-yos un matiz d'obligación, necesidá, deséu, etc. De siguío se llista una pequeña muestra.

{|
||Pénz|t akar|ok kunyerál|nin an|nak a szerencsé|tlen ipar=kamará|nak.
Dineru quiero pedimiar esa|pa la suerte|in industria=cámara|para.
Quiero pedimiar dineru pa esa desastrosa cámara industrial.
{El kell csal|nin}.
- Hai_qu'atraelo.- Közönség|ye gyilkos gonosz=tev|ő, fegyház|ba kell|ene csuk|nin.
-Vulgar asesín criminal, prisión| habría_que zarralo.
-Ye un vulgar asesín, habría que metelo en chirona.
Igaz|at kell|ett ad|nia az ur|á|nak.
Razón tendría_que dar el señor|el so|a.
Tendría De dar la razón al so señor/home.Fél|nin kezd|ett.
Tarrecer empezó.
Empezó a tener mieu.
Kedvenc szava=jár|ás|a vol|t, hogy meg|hal|nin sem {ér rá}.
Favorita pallabra=cola yera, que morrer tampoco tenía_tiempu.
El so muletilla preferida yera que nun tenía tiempu nin pa morrer.Nem szabad pocsék|ol|nin eb|ben a drága világ|ban.
Non llibre esbardiar esti|nel caru mundu|en.
Nun se puede dilapidar nesti caru mundu.
Legalább lát|nin szeret|ném.
A el_menos ver quixera_la/o.
Siquier quixera velo/a.-Főz|nin tud?
-¿Cocinar puede?
-¿Puede cocinar?

 szabad nun ye un verbu sinón un axetivu que'l so significáu ye llibre
 tud forma pareya col sufixu potencial –hat / -het, pero mientres esti postreru espresa posibilidá, tud espresa conocencia. Por casu: úszni tud: saber nadar
 Siendo nestos casos l'infinitivu l'oxetu del verbu auxiliar y nun pudiendo espresar nin manera nin tiempu, confía dicha xera al auxiliar como amuesa l'exemplu: Legalább lát|nin szeret|ném.

 Irregulares 

 Jön 
PresentePasáuSuxuntivuCondicionalénjöv|ökjött|emjöjj|ekjönn|ékte jösszélél / gyereélőjönjöttjöjj|önjönn|yel miojöv|ünkjött|ünkjöjj|ünk / gyer|ünkjönn|énkti töketeketek / gyer|tekétekőkjön|nekjött|ekjöjj|enekjönn|ének

Participiu presente:jöv|ő, pasáu:jö|tt, futuru:jöv|endő

Xerundiu: jö|ve

Potencial: jö|het

 Megy 
megy presentepasáu énmegy|ekmen|t|em te mészt|él őmegymen|t el miomegy|ünkmen|t|ünk ti tekt|etek őkmen|nekmen|t|ek

 Van 
vanindicativucondicional suxuntivu presentepasáufuturuToma emprestáu'l verbu lesz:llegar a faese presente pasáupresentepasáupresente énvagy|okvol|t|amlesz|ek-y|nn|ék+ volnavol|n|ék+ volna-y|gy|ek te vagyt|álelnn|éln|álgy

-y|gy|él ővanNegación: nincs(en)La tercer persona (singular y plural) del presente d'indicativu omitir n'oraciones atributivesvol|tlesz-y|nn|y n|a gy|en el miovagy|unkvol|t|unklesz|ünk-y|nn|énkvol|n|ánk-y|gy|ünk ti tokt|atokteknn|étekn|átokgy|etek őkvan|nakNegación: nincsenekvol|t|aklesz|nek-y|nn|énekvol|n|ának-y|gy|enek

 Negación 
De los siguientes exemplos deduzse que...

1) Egy kosár|ra való harisnyá|t is kap|ott, hogy üres ide|jé|ben ne {un|ja el} magá|t.
Un cestu|pa való media tamién llogró, que vacíu tiempu|el so|en nun aburrir se.
Tamién-y dieron un cestu llenu de medies por que nun s'aburriera nel so tiempu llibre.
2) Jaj, csak már ne látnám azt a ronda, szőke pofá|já|t.
Ai, namái yá nun viera esa la fea, roxa focicu|la so|.
¡Ai! ¡Oxalá nun viera más el so feu roxu focicu!
3) Szerencsé|re még nem {tép|te szét}, amint dél=után akar|ta.
Suerte|por inda nun lo había_despedazado, como pela tarde deseyaba.
Por suerte inda nun lo estrozara como deseyara pela tarde.
4) -Nem is terít|esz?
?Non tamién pones_la mesa?
Tampoco pones la mesa?
5) -Remél|em, nem mond|tál nek|i sem=el mio|t.
-Espero, nun dixisti náda-y|.
-Espero que nun-y dixeres nada.
6) Nem sok remén|nyel {vág|ott neki} en|nek az út|nak sem.
Non muncha esperanza|con entamó este| el camín| tampoco.
Tampoco entamó con muncha esperanza esti camín.
7) -Más nincs?
¿Otru nun hai?
¿Nun hai otru?
8) - A sárkány|nak nincsen arc|a.
- La cometa| nun tien cara.
9) -Nincsenek itthon?
- ¿Nun tán en casa?
10) Csak a két=emelet|ye háza {marad|t meg}, ez se jövedelmez|ett.
Namái'l dos=plantes|de casa restaba, esta tampoco rindía.
Tan solo restaba la casa de dos plantes y ésta tampoco rindía.
11) Se=hol egy függöny, egy fest|mény.
Non=onde una cortina, una pintura.
Nin cortina nin pintura.
12) Se=hova se jár.
Non=onde nun pasiar.
Nun sale a nengún sitiu.
13) Nagy|obb öröm|et ak|kor sem érez|het|ett vol|na, hai egy gyémánt nyak|ék|et ígér|nek neki.
Grande|más prestar| entós tampoco sentíu hubiera, si un diamante pescuezu|collar| prometieren_ -y.
Tampoco sintiera mayor dicha si prometiéren-y un collar de diamantes.
14) Ilyes=el mio|t sem Wild|ék|nél, sem Bartos|ék|nál nem lát|ott.
Tal=cosa| nin Wild|los|en_casa_de, nin Bartos|los|en_casa_de nun vio.
Nun había vistu asemeyada cosa nin en casa de los Wild nin na de los Bartos.
15) Sen=ki se hitte vol|na.
Non=quien non creyíu hubiera.
Naide haber creíu.
16) Vizy=né lát|ván, hogy a külső ajtó|nál sen=ki sincs, be|ment az ebéd|l|ő|be.
Vizy=muyer viendo, que la esterior puerta|en naide nun había entró la xinta|xintar|comedor|en.
La muyer de Vizy viendo que nun había naide na puerta pasó al comedor.
17) Ide sen=ki|nek se szabad be|jár|nin, se nap|pal, se éjszaka.
Equí naide non llibre entrar, nin de_día, nin de_nueche.
Naide puede entrar equí nin de día nin de nueche.
18) Ismer|ős|y sincs?
¿Conocer|conocíu|el so nun hai?
¿Nun conoz a naide?
19) Soha, amióta {az esz|é|t tud|ta}, nem lát|ott ilyen komisz dög|öt.
Nunca, dende_que la mente|la so| conocía, nun había_vistu tal malváu perezosu.
Nunca, desque tenía usu de razón, había vistu tal malváu perezosu.
20) Mogorva, biz|alm|atlan hivatal|nok=ember vol|t, an|nak előtt|y soha sem=la mio|be se avat|ta feleség|é|t.
Cerriscu, resabiáu oficina|oficinista=persona yera, esti antes|de nunca nada|en non inciado esposa|la so|a.
Yera un oficinista ariscu y desconfiable, nunca antes había empecipiada a la so esposa en nada.
21) Az asszony soha sincs otthon.
La señora nunca ta en casa.
22) Vizy sok|szor el|ment y fal=ragasz mellett, de igazán soha=se mer|te meg|néz|nin.
Vizy munches vegaes fora_ esti cartelu xuntu, pero en_verdá nunca osara_ miralo.
Vizy pasara munches vegaes xunto a esi cartelu pero nunca había verdaderamente ardigosu miralo.

 La negación del imperativu suxuntivu y les oraciones desiderativas ye ne (1-2) y nem pal restu de los casos (3-6)
 La negación de van ye nincs(en) (7-8)
 La negación de vannak ye nincsenek (9)
 se(m), sincs(en), sincsenek usar pa dar énfasis, pa significar tampoco (10, 13, 18) y tres pronomes o alverbios negativos (6, 12, 15-17, 20-21)
 La doble negación (12, 15-17, 19, 21-22) según la triple (20), cuádruplu, etc. siguen siendo negaciones
 Pueden negase verbos y nesi casu el prefixu verbal bifórcase (1, 3) o bien otres partes de la oración (6)
 La estructura nin... nin... traducir por se(m)... se(m)... (14)
 soha=se ye por sigo mesma doble negación

 Posposiciones 
Indeclinables

Declinables (Pronome personal) + Posposición + Sufijo posesivu

pron.

pers.Los pronomes personales namái s'usen cuando se desea acentualos. ÉN|miatt|am:poLA MIO culpa.(én)(te)(ő)(el mio)(ti)(ő)Español-Posposición- suf.

pos.(a)m

(y)m(a)d

(y)d(j)a

(j)y !(o)nk.

(ü)nk(a)tok

(y)tek(j)uk

(j)ükEnNotar que les direccionales vienen en tres versiones: En, escontra y dende alatt|amalatt|adalatt|aalatt|unkalatt|atokalatt|ukdebaxo del mio/ti/...De la mesma manera tórnense: felett:enriba de, között:ente, mellett:xunto a, mögött:detrás de előtt|emelőtt|edelőtt|yelőtt|ünkelőtt|etekelőtt|ükfrente al mio/ti/...helyett|emhelyett|edhelyett|yhelyett|ünkhelyett|etekhelyett|üknel mio/el to/... llugariránt|amiránt|adiránt|airánt|unkiránt|atokiránt|ukescontra/pol mio/ti/...miatt|ammiatt|admiatt|amiatt|unkmiatt|atokmiatt|ukpol mio/el to/... causanélkül|emnélkül|ednélkül|ynélkül|ünknélkül|eteknélkül|ükensin el mio/ti/...szerint|emszerint|edszerint|yszerint|ünkszerint|etekszerint|üknel mio/el to/... opiniónDende <ref
name=trés /> alól|am|||alól|ad|||alól|a|||alól|unk|||alól|atok|||alól|ukDe la mesma manera tórnense: felől:d'enriba de, közül:d'ente, mellől:de xunto a, mögül:de tras de elől|emelől|edelől|yelől|ünkelől|etekelől|ükEscontra <ref
name=trés /> alá|m|||alá|d|||alá(ja)|||alá|nk|||alá|tok|||alá|jukDe la mesma manera tórnense: felé:escontra enriba de, közé:escontra ente, esmornié:escontra xunto a, mögé:escontra detrás de elé|melé|delé(je)elé|nkelé|tekelé|jük

Los prefixos verbales pueden combinase con felé formando alverbios de llugar: haza|felé:camín de casa, be|felé:escontra dientro, etc.

Qu'esixen un casu distintu al nominativu

RéximeSufixuPosposicionesAblativutól / tőlfog|va, kezd|veAlativofocete / hez / hözhasonl|ó|an, képestDelativoról / rőlnéz|veInstrumentalval / velegyütt, szembenSublativora / re veSuperesivonát, belül, felül/fölül, innen, kereszt|ül, kívül, túlÉstes pueden coles mesmes usase como preposiciones ensin cambéu semánticu

 ExemplosWaldeck-Rousseau-t kezdet|től fog|va rossz|ul kezel|ték orvos|ai
Waldeck-Rousseau|a principiu|dende mal trat|aban médicu|s_los sosA művész|ek|et az akkor|i viszony|ok|focete képest jól fizet|ték
Los artista|s|a les entós condición|ye para bien pag|aban
Los artistes yeren bien pagos pa la condiciones de la dómina Csillag|ok,
melyek|nek semeya-szférá|ja Nap|unk|é|focete hasonl|ó|an már erős|ebb abszorpció|t lét|ye|ít
Estrella|s, que la so fotoesfera Sol|nuesu|la_de|a similarmente yá fuerte|más absorción crea Nov.
10-én sereg|é|vel együtt át|men|t a Xordán viz|é|n
Payares 10-d'exercito|el so|con xuntu cruz|ó el Jordan agua|de|sobre :El
10 de payares crució col so exércitu les agües del Xordán
Csupa tréfá|ból át|tánc|ol|t a hál|ó|n át a lak|ás|ba, kör|be-kör|be :Mera chancia|por
crució|baillando l'habitación la casa|escontra, xirando-xirando :Bromiando crució baillando l'habitación
escontra la casa, xirando Ak|kor
is {össze kell hív|nin} a Köz-gyűl|és|t 15 nap|on belül, hai az|t a bíró|ság el|rend|el|i
Entós tamién {hai que convocar} la Xeneral-asamblea 15 día dientro_de, si eso'l tribunal decreta :Entós
hai que convocar a l'Asamblea Xeneral dientro de 15 díes, si decretar el tribunal
A Magyar-vár|on felül a Tömös völgy|y dél-irány|ba tovább huz|ód|ik
L'Húngaru-castiellu penriba'l Tömös valle|de sur-direición|en más s'estiende Brewer
Lőrinc negy|ven esztendő|n keresztül vezet|t|y nyom|dá|já|t
 Brewer Lőrinc cuarenta años mientres dirixó imprenta|la so
Lőrinc Brewer dirixó la so imprenta mientres cuarenta años Hét
görög ki|ad|vány|á|n kívül 9 latin nyelv|ű szöveg-ki|ad|ás|a is fenn|marad|t
 Siete griega edición|la so amás_de 9 latin llingua|en texto-edición|de tamién se caltuvieron
Amás de los sos siete ediciones griegues, caltuviéronse 9 llatines
|}

Complexes Compuestes por nome posesivu + casu

 ExemplosA jöv|õ történet-író|i szám|á|ra élünk
El futuru historia-escritor|ye_de para viv|mos
Vivimos pa los historiadores del futuru Gáthy
kis rekedt|ség|y ellen|é|re is szép|en ének|el|t, taps|ok|at kap|ott
Gáthy pequeña afonía a_pesar_d'inclusive bella|mente cant|ó, aplausu|s llogró :A pesar
de la so pequeña afonía Gáthy cantó bellamente, siendo aplaudida A tükör
hátulsó rész|é|re tű|vel ez vol|t fel|ír|va.
L'espeyu traseru parte|de|sobre aguyeretia|con esto taba escritu.
Esto taba grabáu con una aguya na parte posterior del espeyu.D'a választ|ás folyam|á|n meg|győződ|t|ünk ar|ról, hogy...
Pero les eleiciones mientres convencimos eso|sobre, que...
Pero mientres les eleiciones convencimos de que...
Az elsõ esti fõ-képpen Székely Irén jóvolt|á|ból teljes siker|t jelent
La primer nueche principalmente Székely Irén gracies_a completu ésitu significa :La primer
nueche supunxo un ésitu completu especialmente gracies a Irén SzékelyA leg|utóbbi differenciá|k következt|é|ben falu|ra vonul|t.
Les última diferencia|s debíu_a pueblu|a retiróse.
Por cuenta de les últimes diferencies retirar a un pueblu.
A rét a patak ment|é|n tele van már sárga, fény|ye level|ű virág|gal.
El prau'l regueru a_lo_llargo_de llenu ta yá mariella, lluminosa fueya|de flor|con.
El prau ta llenu de flores de fueya mariella y lluminosa a lo llargo del regueru.Jókai Mór rév|é|n meg|tanul|n|á talán a szégyen|kez|és|t
 Jókai Mór por conductu_d'aprendería quiciabes la vergüenza
Nehéz, meg|próbá|l|t esztendő|k sor|á|n {figyel|t|em meg} a pók|ot.
 Difícil(ye), ensayáu añu|s mientres reparé l'araña....mely a darwin|i „ki|választ|ás törvény|y” útj|á|n {jö|tt létre}
... que la Darwin|de selección llei|de por formóse :...
que se formó por aciu de la llei de selección de Darwin

 Alverbios 
Demostrativos

 En DendeEscontraEntós Asina-

am-/em-

ugyan-itt

ottinnen

onnan

er|ről

ar|ról

et|től

at|tőlide

oda

er|re

ar|ra

edd|ig

add|igek|kor

ak|korígy

úgy

ek|képpen

ak|képpen

Interrogativos

 ¿Ónde? ¿D'ónde? ¿A ónde? ¿Cómo? ¿Cuándo? -

a-

vala-

se-

akár

bár-holhonnan

mer|ről

met|tőlhova

mer|re

medd|ighogy(an)

el mio|képpenel mio|kor

 Conxunciones 

 Interjección 

 Partícules 

 Sintaxis 
L'orde d'una oración básica húngara ye suxetu, predicáu y oxetu.
Nun ye absolutamente necesariu especificar el suxetu.
Amás, l'orde de les pallabres non yá puede ser el yá introducíu, esto ye, ésti ye determináu en primer llugar non por regles sintáctiques sinón por factores pragmáticos.
La información que se desea destacar –el focu- asítiase xusto delantre del verbu conxugáu.
Si'l mesmu verbu ye'l focu, entós esti allúgase de primeres de la sentencia.

Una oración xeneralmente consta de cuatro pieces:
de tópicu (tema), focu, verbu y otros complementos
El tópicu y el complementu pueden contener cualquier númberu de llocuciones, ente que'l focu namái una.

Asina, la oración húngara János el|vi|tt tegnap két könyv|et Péter|nek:János llevó ayer dos llibro(s) a Péter puede tener los siguientes matices semánticos si'l focu ye ocupáu pol verbu, János, Péter, két könyv o tegnap:
Tópicu(s)FocuVerbuComplementosSignificáu especialJánostegnapelvittkét könyvet Péternek.L'aición tuvo ésitu, nun hai un significáu destacáu particular.Jánostegnapkét könyvetvitt elPéternek.Destácase que Janos llevó "dos llibros" nin más nin menos a Péter.Jánostegnapvitt elkét könyvet Péternek."Ayeri" foi'l día en que János llevó los llibros a Péter. (L'audiencia yá ta al tantu del trasiegu, non sobre la fecha)Jánosvitt eltegnap két könyvet Péternek.Non otru sinón "János" llevó los dos llibros a Péter.Péternekvitt eltegnap János két könyvet."Péter" foi, quien recibió los dos llibros de János.JánostegnapPéternekvitt elkét könyvet.L'oyente sabe que János llevó dos llibros a daquién, la parte destacada ye que Péter recibir, naide más.ElvittJános tegnap két könyvet Péternek.L'aición terminó exitosamente, los llibros yá tán en poder de Péter.Két könyvettegnapelvittJános Péternek.Dos llibros "realmente" llevó János ayeri a Péter, pero puede ser que daqué más, según ye posible que los llibros nun fueren lo más importante.Két könyvetvitt elJános tegnap Péternek.János namái llevó "dos llibros" ayeri a Péter, namás.
El tópicu contién por tanto la pieza d'información considerada conocida pol falante, sirve d'introducción al predicáu.
El focu llama l'atención sobre la categoría o presumida o desconocida d'una parte del casu, escluyendo de la validez de l'afirmación al restu de persones rellacionaes.

Si esiste focu, el prefixu verbal asitiar tres el verbu (vitt el en cuenta de elvitt)
Si'l verbu nun tien prefixu, l'escritu puede ser ambiguu, una y bones les pallabres que precieden al verbu pueden ser tópicu o focu per igual.
Por casu na frase Éva szereti a virágokat:Éva ama les flores, Éva puede ser por igual el tópicu átonu, pero puede ser el focu tamién.
Nesti casu significa qu'Éva (y non otra) ye quien ama les flores.

 Testu 
El testu ye un rellatu orixinal de Dezső Kosztolányi ensin retayos nin simplificaciones.
{| 
!Az az ember
|-
||AZ AZ EMBER.
 Aquel l'home.
 Aquel home.
Van egy ember, aki|vel állandó|an talál|koz|om.
 Hai un home, el_que|con constante|mente atopar|me|yo.
 Hai un home col qu'atopo constantemente.Én nem=igen szok|tam törőd|nin a jár|ó=kel|ő|k|kel, villam|vos-szomszéd|jaim|mal.
 Yo non=si suelo esmoleceme los transeúnte|s|con, tranvía-vecín|les mios|con.
 Yo nun suelo esmoleceme enforma colos transeúntes, colos mios vecinos de tranvía.
Ők men|nek a dolg|uk után, én is megy|ek a magam dolg|a után.
Ellos van cosa|la so dempués, yo tamién voi la mesma|la mio cosa|-y dempués.
Ellos faen/siguen les sos coses, yo tamién faigo/sigo les mios coses.De ez az ember egész|en más.
 Pero esti l'home completa|mente distintu.
 Pero esti home ye dafechu distintu.
A|el mio|kor elő|ször {pillant|ottam meg} az utcá|n, :
Cuando primer|vegada {ver} la cai|en, :
Cuando per primer vegada ver na cai, egy
vég|zet|ye, szám|om|ra feled|het|etlen nap|on, már öt-hat év|y en|nek, :
Un aciar el mio|para in|escaecederu día|en, yá cinco-seis años|el so esto|de :
Un día aciar ya inolvidable pa mi, esto fai yá cinco o seis años, egy|szer|re
{szög|et üt|ött fej|em|be}, vajon ki -y|het?
Una vegada|de clavu pegó cabeza|la mio|en, que_si quién pue_ser?
De secute asocedióme , quién podía ser?
Nem ismer|tem ő|t, mint ahogy ma sem ismer|em.
 Nun conocí lo, como güei tampoco lo conozo.
 Nun lo conocía, como güei tampoco lo conozo.Úgy érez|tem azonban, hogy már lát|tam vala|hol.
 Asina sentí pero, que yá lo vio en_dalgún sitiu.
 Sentía sicasí que yá lo vio ayures.
Ak|kor nyilván még csak téved|tem.
 Entós por_lo_visto inda namái m'equivocar.
 Entós obviamente namái m'equivocar.An|nál kevésbé az-óta.
Az-óta csak-ugyan lát|om itt és ott, minden-ütt.
 Cuantimenos eso dende. Eso dende verdaderamente ver equí y ellí, en_toes partes.
 Menos dende entós. Dende entós daveres ver equí y ellí, perdayures.
Hai reggel ki|lép|ek az utcá|ra, okvetlenül elé|m jön, :
Si pela mañana salgo la cai|a falta|ensin delantre|mio vien.
 Si pela mañana salgo a la cai, ensin falta vien recibime.s est|ig talál|koz|om vel|y át|lag öt|ször-hat|szor.
 y tarde|hasta atopo con_él una media_de cinco|veces-seis|veces.
 y hasta la tarde/nueche atopo con él unes cinco o seis veces.
Sok|kal inkább foglal|koz|tat|ott, sok|kal inkább lat|ba vetet|tem az ye|het|ő|ség|ek|et, :
enforma|con meyor interesó[me], enforma|con meyor consideré la posibili|dái|ye :
cada vez más interés dábame, cada vez más consideraba les posibilidaessem-hogy ez|t a véletlen|ek puszta össze|játsz|ás|á|nak tekint|het|ném, :
nin-qu'esto la casualidá|ye pura inter|aición|la so|a pudiera_consideralo, :
que nin podía atribuyilo a la pura interaición de casualidaes, s
annyi|t máris meg|állapít|ottam, hogy nem lak|hat|unk egy környék|en, :
y tantu yá determiné que nun vivir|pod|emos un barriu|en, :
y lo que determiné ye que nun podíamos vivir nel mesmu barriu, érdeklőd|és|i
kör|ünk hivat|ás|unk, társa|ság|unk sem-el mio ye|et|re sem egy.
 Interés círculu|nuesu oficiu|nuesu, compañía|nuesa nengún casu|en tampoco unu.
 El nuesu interés, oficiu, compañía en nengún casu ye lo mesmo.
En|nek ellen|é|re gyakr|an meg|ye|nek ilyes-el mio|k.
 Esto|de contra|el so|en frecuente|mente ocurr|en tales|cosa|s.
 A pesar d'esto, tales coses asoceden frecuentemente.Dél|ben észre|vesz|em ő|t a korz|ó|n.
 Medío_día|a acolumbro lo'l paséu|en.
 Al mediudía acolumbrar nel paséu.
Hir|telen {el kell fut|nom} a vár|vos másik rész|é|be, :
Noticia|ensin {tengo de correr} la ciudá otra parte|de|a.
 De secute tengo de correr a otra parte de la ciudá.egy ferencvár|vos|i szállít|ó-vállal|at|focete, vala|el mio illet|ék|et ki|fizet|nin.
 Un Ferencváros|de transporte-empresa|a dalguna tasa saldar.
 a una empresa de tresportes de Ferencváros pa pagar dalguna tasa.
El mio|re oda|ér|ek, kocsi|ban robog előtt|em.
 Cuando|para ellí|lleg|o, coche|en circula delantre|de_mi.
 Pa cuando llego ellí, circula en coche delantre de mi.Dél-után temet|és|en vagy|ok, köz|ben meg|fájdul a fog|a|m, :
Mediu_día-dempués soterrar|entierru|en toi, mientres m'empezar_a_doler el diente|el mio, :
Pela tarde tando en (un) entierru, empiecen a doleme los dientes.
siet|ve keres|ek egy patiká|t, a temet|ő|höz közel, akár|milyen|t.
 correr|corriendo busc|o una farmacia, el soterrar|campusantu|de cerca, cualesquier.
 Busco corriendo una farmacia cerca del campusantu, cualesquier.Amint be|rohan|ok a patiká|ba és aszpirin|t kér|ek a gyógy-szer|ész|től, :
Según entro|corriendo la farmacia|en y aspirina pido'l farmaceutico|a, :
Según entro corriento na farmacia y pido aspirinas al farmaceutico, ki
más ül ott|an egy szék|ben, séta-bot|já|ra támasz|kod|va?
 quién otru ta_sentáu ellí una siella|en paséu-cayáu|la so|en apoy|ado?
 quien si nun ta sentáu ellí nuna siella sofitáu nel so cayáu de paséu?Az az ember.
 Aquel l'home.
 Aquel home.
Az az ember, aki|t nem ismer|ek, az az ember, aki|t -y|néz|ek, utál|ok, :
Aquel l'home, que nun conozo, aquel l'home, que despreciu, odiu, :
Aquel home, que nun conozo, aquel home que despreciu, odiu, aki
fel|dúl|ja ideg|zet|em, nem hagy gondol|koz|nin, ádene|nin, lélegz|eni.
 qu'alteria los mios nervios, nun dexa[me] pensar, dormir, alendar.
 qu'alteria los mios nervios, nun me dexa pensar, dormir nin alendar.
Nem fel|tűn|ő.
Non llamativu.
Nun ye llamativu.Hiszen hai fel|tűn|ő vol|na.
Pos si llamativu fuera.
Sok|kal {jo|bb modor|ú}.
Enforma|con meyor educáu.
Sería muncho más educáu.Mindig szerény|en halad mellett|em, szinte {meg se lát}, :
Siempres humilde|mente cola xuntu|a_mi, casi nin me ve, :
Siempres camina humildemente xunto a mi, apenes me percibe, de
ott van szín-ház|i fő-próbá|k|on, bélyeg-keres|ked|és|ek|ben, :
Pero ellí ta teatra|l xeneral-ensayu|s|en, sello-comerciu|s|en, :
Pero ellí ta nos ensayos xenerales teatrales, nos estancos, föld-alatt|i
meg|áll|ó-hely|ek|en, a Gellért-hegy tete|jé|n, :
tierra-baxu|de parada-sitio|s|en, Gellért-monte visu|de|en, :
nes estaciones del sub-terrá|neo (metro), nel visu del monte Gellért, tűz-vész|ek|en
és elem|i iskola|i vizsgá|k|on, mindig ugyan-ott, ahol én.
 fuego-catástrofe|s|en y element|a la escuela escolar exame|ye|en, siempres mesmu-ellí, onde yo.
 nes quemes y exámenes de la escuela elemental, siempres ellí mesmu, onde yo (toi).Nyár|on két hónap|ig nem lát|tam ismer|ős arc|ok|at.
 Branu|en dos meses|por non vi conocida cara|s.
 Pel branu nun vi cares conocíos por dos meses.
Grenoble-ból ki|rándul|tam az alpes|i hegy|ek|be.
 Grenoble-dende fixi_una escursión les alpes|alpines monte|s|a.
 Dende Grenoble fixi una escursión a los Alpes.Útközben a gépszekér meg|állapod|ott egy {isten hát|a mögött|i} falu|ban, :
Camín-mientres el conductor paró un {onde Cristu dio los trés voces} pueblo|en, :
Nel camín el conductor paró nun pueblu onde Cristu dio los trés voces, hogy
ebéd|el|jünk.
 que almorz|áramos.
 que xintáramos.A több|i ki|rándul|ó|val egy-ütt én is -y|száll|ottam, egy kis kávé-ház|ba tértem, :
Los otros escursionista|con xuntu yo tamién posé, un pequeñu café-casa|a llegué, :
Xunto colos otros escursionistes, tamién yo me apeñe, fui a una pequeña cafetería, hol
Francia munká|s|ok vörös bor|t i|ttak, s fehér kenyer|yt rág|tak hozzá.
 onde francés trabayador|ye tintu vinu bebíen, y blancu pan mazcaben pa_él.
 onde obreros franceses bebíen vinu tinto y mazcaben pan col mesmu.Mindjárt a be|jár|at|nál egy úr ül|t, természet|ye|en, :
Xusto la entrada|nun señor taba_sentáu, naturalmente, :
Xusto na entrada taba un señor sentáu, naturalmente, szinte
magá|tól értetőd|ő|en, s új|ság|ot olvas|ott.Meg|dermed|tem.
Ő vol|t.
 casi por_sigo comprend|iente|mente y periódicu lleía. Él yera.
 casi obviamente, lleía un periódicu. Yera él.Mond|anom sem kell, hogy mi|kor ősz elejé|n haza|jö|ttem, elő|ször is belé|je botl|ottam.
 Dicir|yo tampoco hai_que, que cuando seronda principiu|a casa|regres|é, lo_primero tamién con_él zarapiqué.
 Sobra dicir que que cuando a principios de seronda torné a casa, lo primero que fixi foi zarapicar con él.
Et|től kezd|ve a hely|zet csak rossz|abb|od|ott.
 Esto|dende empez|ando la situación namái empeor|ó.
 Dende entós la situación namái empeoró.Most már úgy nyüzsög körül|öttem, mint-hai három-ezer példá|ny|ban {forog|na közkézen}.
 Agora yá asina verbena alredor|de_mi, como-si trés-mil exemplar|en {circulara de mano en mano}
 Agora yá verbena alredor de mi como si circulara de mano en mano en trés mil exemplares.
Hai ki|tekint|ek az ablak|on, a jár|dá|n szalad, :
Si miro la ventana|por, la cera|por cuerri, :
Si miro pela ventana, ta corriendo pela cera, minden
kocsi|ban és föl|von|ó|ban ő terpesz|ked|ik.
 cada coche|en y ascensor|nél ta_baltáu.
 en cada coche y ascensor ta él baltáu.
El|visel|het|etlen.
 Soport|able|in.
 Insoportable.Vég|re is nem bír|tam a titk|ot {mag|am|ba fojt|ani}; ismer|ős|eim|hez fordul|tam.
 Fin|por tamién nun podía'l secretu {contenelo}; conocíu|s_los mios|a dirixí.
 Por fin nun pudiendo contener el secretu; dirixí a los mios conocíos.
-y|ír|tam személy|é|t, ruhá|zat|á|t, szok|ás|ai|t.
 Describí persona|la so, paxellu|el so, costume|s_los sos.
 Describí la so persona, el so paxellu, les sos costumes.Mind-egy|ik ismer|ős|öm el|mosoly|od|ott, :
Toos conocíu|la mio sorrisa_punxeron|se, :
Tolos mios conocíos poner a sonrir, mind-egy|ik
szem|é|ben az emlék|ez|és fény|y {villan|t fel}, s mind-egy|ik így szól|t:
 toos güeyu|de|na alcordanza lluz|de llució, y toos asina dixeron:
 nos güeyos de toos llució la lluz de l'alcordanza y asina dixeron:- Ja, az?
¡Ah! ¿Aquel?
Az|t én is folyton lát|om.
Aquel|a yo tamién de cutio veo|lo.
A aquel yo tamién lu veo siempres.Te is?
¿Tu tamién?
Érdek|ye.
Interesante.Év|ek óta tör|öm a fej|em, hogy ki -y|het?
 Añu|s fai ruempo la cabeza|la mio, que quién ser|puede?
Va años que ruempo la cabeza pensando quién pue ser

 Más allá 
250px|right
Si al llegar equí l'ardigosu llector, consagráu en cuerpu y alma al estudiu del mundialmente famosu difícil idioma húngaru, siéntese animáu pa siguir la so andadura, puede por casu recurrir a Édes Anna de Desző Kosztolányi, de la que s'estrayxeron la mayoría de los exemplos d'esti artículu; auxiliáu con un bon diccionariu o meyor entá la versión española traducida por Judit Xantus Szarvas y editada por Ediciones B o la catalana traducida por Eloi Castelló Gassol y editada por Proa.

Minden jót!

 Ver tamién 
 Lliteratura d'Hungría
 Derivación (llingüística del húngaru)
 Composición (llingüística del húngaru)

 Referencies 

 Bibliografía 
 Serie: Hungaro Lingua. Títulu: Gyakorlati magyar nyelvtan. Autor: László Keresztes. Editorial: Debreceni Nyári Egyetem, 1995 (tamién disponible n'inglés y alemán)
 Hungarian. An Essential Grammar. Autor: Carol Rounds. Editorial: Routledge. 2001
 Teach Yourself. Hungarian. A complete course for beginners. Autora: Zsuzsa Pontifex. Editorial: Hodder & Stoughton. 1993
 Colloquial Hungarian. Autor: Jerry Payne. Editorial: Routledge. 1997
 Topó, itt Magyarország. Magyar nyelvkönyv külföldieknek. Autores: József Erdős y Csilla Prileszky. Editorial: Akadémia Kiadó. 1999
 250 magyar ige ragozása. Autores: Borbála Szendrő y Lajos Mohai V. Editorial: Szultan Bt'''. 1997

 Enllaces esternos 
  (n'inglés y húngaru)

 Fuentes 
 Intratext Testos, concordances y frecuencies d'usu en dellos idiomes
 Biblioteca Dixital Húngara

Gramática húngara

hu:Magyar nyelv#Nyelvtan
Categoría:Wikipedia:Páxines con tables frañíes