Maria Aurèlia Capmany

Maria Aurèlia Capmany i Farnés  foi una novelista, dramaturga y ensayista española. Foi tamién una destacada feminista, activista cultural y antifranquista.Dale May Barbara (2000) “Maria Aurèlia Capmany y el activismo polifacético” en Breve historia feminista de la literatura española Volúmen VI (catalán/gallego/vasco) Barcelona:Anthropos páxs.92-99

 Biografía 
Nieta del intelectual Sebastià Farnés, autor de la Paremioloxía catalana comparada, y fía de Aureli Capmany, folclorista y collaborador en revistes infantiles, pasó la so mocedá nel pisu de la familia al pie de la Rambla de Barcelona. Estudió nel Institutu-Escuela de la Xeneralidá y llicencióse en Filosofía na Universidá de Barcelona de la posguerra.
miniaturadeimagen|Maria Aurèlia Capmany a los 3 años, col so hermanu Jordi.
Prauticó la docencia mientres les décades de 1940 y 1950 nel Institutu Albéniz de Badalona y na Escuela Isabel de Villena de Barcelona. Tamién trabayó grabando vidriu, oficiu qu'aprendiera na so dómina d'universitaria.

Cola so primer novela Necessitem morrer (publicada en 1952) quedó finalista del premiu Joanot Martorell de 1947, premiu que ganó al añu siguiente con El cel non és transparent. El so prestíu como narradora llegó-y con noveles como Betúlia, El gust de la pols y Un lloc ente els morts, esta última premiu Sant Jordi de 1968. En 1981 recibió'l Premiu Ramon Fuster, dau pol Colexu Oficial de Doctores y Llicenciaos en Filosofía y Lletres y en Ciencies de Cataluña, y en 1983 ganó'l Premiu Crítica Serra d'Or de Lliteratura Infantil y Xuvenil col El malefici de la reina d'Hongria.

Foi una escritora catalana más polifacétiques, yá que amás de la narrativa  y traducción; cultivó'l teatru, l'ensayu y otros xéneros lliterarios.

Nel campu de la dramaturxa, fundó (1959) al pie de Ricard Salvat la Escuela d'Arte Dramático Adrià Gual. Exerció de profesora, d'actriz y de direutora. Amás, estrenó obres propies, como Preguntes i respostes sobre la vida i la mort de Francesc Layret, advocat dels obrers de Catalunya; Layret foi un destacáu abogáu de los obreros de Cataluña que morrió asesináu en 1920.

Como ensayista sobresal poles sos obres sobre la situación de la muyer, sobremanera con La dona a Catalunya: consciència i situació, de 1966. Tamién dedicó numberosos artículos a diversos aspeutos de la cultura y de la sociedá catalana. Asina mesmu, destaquen los sos llibros de memories Pedra de toc (1 y 2), Mala memòria, y Això era i no era. 

Participó ya intervieno nel "Míting de la Llibertat" (22 de xunu de 1976) y nel procesu constituyente del Partit Socialista de Catalunya-Congrés (payares de 1976).

Foi rexidora y responsable de les árees de Cultura y d'Ediciones nel Conceyu de Barcelona mientres les primeres llexislatures pol Partíu de los Socialistes de Cataluña (PSC), y miembru de la Diputación de Barcelona dende'l 1983 hasta a la so muerte. Foi tamién miembru de l'Asociación d'Escritores en Llingua Catalana, y presidenta del Centru Català del Pen Club.

Finó tres una llarga enfermedá'l 2 d'ochobre de 1991 na ciudá de Barcelona y foi incinerada nel Campusantu de Collserola.

 Obres 

 Obres completes 
 Obra completa (7 volúmenes). Barcelona: Columna, 1993 – 2000 (edición al cargu de Guillem-Jordi Graells) 
Realizó una amplia y granible obra en dellos xéneros:

 Novela 
 Necessitem morrer. Barcelona: Aymà, 1952 / Barcelona: Proa, 1977
 L'altra ciutat. Barcelona: Selecta, 1955
 Tana o la felicitat. Palma de Mallorca: Moll, 1956
 Betúlia. Barcelona: Selecta, 1956
 Ara. Barcelona: Albertí, 1958/ Barcelona: Plaza & Janés, 1988
 Traduït de l'americà. Barcelona: Albertí, 1959
 El gust de la pols. Barcelona: Destino, 1962 / Barcelona: Edicions 62, 1986
 La pluja als vidres. Barcelona: Club Editor, 1963
 El desert dels dies. Barcelona: Occitània, 1966
 Un lloc ente els morts. Barcelona: Nova Terra, 1967 / Barcelona: Laia, 1979 / Barcelona: Edicions 62, 1984 / Barcelona: Proa, 1999
 Feliçment, jo sóc una dona. Barcelona: Nova Terra, 1969 / Barcelona: Laia, 1983 / Barcelona: Barcanova, 1994
 Vitrines d'Amsterdam. Barcelona: Club Editor, 1970
 Quim-Quima. Barcelona: Cercu, 1971 / Barcelona: Laia, 1977 / Barcelona: Planeta, 1991
 El jaqué de la democràcia. Barcelona: Nova Terra, 1972 / Barcelona: La Magrana, 1987
 Vés-te'n ianqui. Barcelona: Laia, 1980 / Barcelona: Barcanova, 2006
 Lo color més blau. Barcelona: Planeta, 1983
 El cap de Sant Jordi. Barcelona: Planeta, 1988.

 Narrativa curtia 
 Com una mà. Palma de Mallorca: Moll, 1952
 Cartes impertinents de dona a dona. Palma de Mallorca: Moll, 1971
 Numnius Dexter Optatur, Papa de Roma. Barcelona: Taró, 1971
 Coses i noses. Barcelona: La Magrana, 1980
 Fumar o no fumar : vet aquí la qüestió (con Pere Calders). Barcelona: Destín, 1988
 Aquelles dames d'altres temps. Barcelona: Planeta, 1990
 De veu a veu: contes i narracions. [con Montserrat Roig]. Barcelona: Cercle de Lectors, 2001

 Lliteratura infantil 
 Anna, Bel i Carles. Barcelona: Lumen, 1971
 Ni teu, ni meu. Barcelona: La Galera, 1972
 L'alt rei en Jaume. Barcelona: Aymà, 1977
 Àngela i els vuit mil policies. Barcelona: Laia, 1981
 El malefici de la reina d'Hongria o-yos aventures dels trés patrons de nau. Barcelona: Barcanova, 1982
 Contes. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1993
 La rialla del mirall. Barcelona: Empúries, 1989

 Teatru 
 Tu i l'hipòcrita. Palma de Mallorca: Moll, 1960
 Vent de garbí i una mica de por. Palma de Mallorca: Moll, 1968
 Preguntes i respostes sobre la vida i la mort de Francesc Layret, advocat dels obrers de Catalunya. [con Xavier Romeu i Jover]. París: Edicions * Catalanes de París, 1970 / Madrid: Moisés Pérez Coterillo, 1976 / Barcelona: Institut del Teatre-Diputació de Barcelona, 1992
 L'ombra de l'escorpí. València: Gorg, 1974
 El cavaller Tirant. Barcelona: Edebé, 1974
 Tirant lo Blanc. València: Eliseu Climent / 3i4, 1980
 Ca, barret! [con Jaume Vidal Alcover]. Palma de Mallorca: Moll, 1984

 Ensayu 
 Cita de narradors (con Manuel de Pedrolo, Jordi Sarsanedas, Joan Perucho y Josep M. Espinàs). Barcelona: Selecta, 1958 
 Hestories de Barcelona [fotografíes d'A. Basté]. Barcelona: Barrigotic, 1963
 La Dona a Catalunya : consciència i situació. Barcelona: Ed. 62, 1966
 Dia sí, dia no : apunts sobre la nostra societat actual. Barcelona: Llibres de Sinera, 1968
 La dona catalana. Barcelona: Mateu, 1968
 Els vells. Barcelona: Mateu, 1968
 La joventut és una nova classe? Barcelona: Edicions 62, 1969
 El feminismo ibérico. Vilassar de Mar: Oikos-tau, 1970
 De profesión mujer. Esplugues de Llobregat: Plaza & Janés, 1971
 Salvador Espriu. Barcelona: Dopesa, 1972
 El feminisme a Catalunya. Barcelona: Nova Terra, 1973
 Poema i vers o El cor salvatge de Carles Riba. Barcelona: Institut d'Estudis Hel·lènics - Departament de Filologia Catalana, Universitat de Barcelona, 1973 
 Carta abierta al macho ibérico. Madrid: Ediciones 99, 1973 
 El comportamiento amoroso de la mujer. Barcelona: Dopesa, 1974 
 La dona. Barcelona: Dopesa, 1976 
 Cada cosa en el seu temps i lectura cada dia. Barcelona: Dopesa, 1976 
 Subirachs o el retrat de l'artista com a escultor adult. Barcelona: Dopesa, 1976 
 La dona i la Segona República. Barcelona: Ed. 62, 1977 
 Temps passat, notícia d'avui: una història de Catalunya. Barcelona: Vicens Vives, 1978 
 Dies i hores de la Nova Cançó. Barcelona: Abadia de Montserrat, 1978 
 Antifémina (con Colita). Madrid: Editora Nacional, 1978 
 En busca de la muyer española. Barcelona: Laia, 1982 
 Diàlegs a Barcelona: M. Aurèlia Capmany, Pasqual Maragall [conversación trescrita por Xavier Febrés]. Barcelona: Ajuntament de Barcelona-Laia, 1984 
 Retrobar Barcelona [con Jaume Sobraqués]. Barcelona: Lunwerg, 1986 
 Fem memòria. El port de Barcelona. Barcelona: Lunwerg, 1990 
 ¿Qué diablos es Cataluña? Madrid: Temes de hoy, 1990 
 Barcelona entre mar i muntanya. Barcelona: Polígrafa, 1992

 Dietarios y memories 
 Pedra de toc (2 vol.). Barcelona: Nova Terra, 1970 – 1974 
 Dietari de prudències. Barcelona: La Llar del Llibre, 1981 
 Mala memòria. Barcelona: Planeta, 1987 
 Això era i no era. Barcelona: Planeta, 1989

 Cómic 
 Dona, doneta, donota (con Avel·lí Artís-Gener). Barcelona: EDHASA, 1979

 Guiones 
 L'alt rei en Jaume. Televisió, 1977 – 1978 
 La nina. Televisión, 1977-1978 [basáu en casa de nines d'Ibsen). 
 Tereseta-que-baixava-eles-escales. Televisión, 1977-1978 [basáu nel cuentu homónimu de Salvador Espriu] 
 Aquesta nit non vindrem a sopar. Televisión, 1978 – 1979 
 La nit catalana. Televisión, 1978-1979 
 Temps passat, notícia d'avui. Ràdio 4, 1979 
 Història de Catalunya, 1977-1978 (45 capítulos). Radio. Edición en casset (1979). 
 Les nits de la tieta Rosa. Televisión, 1980

 Traducciones 

 Del francés 
 BALZAC, Honoré de: L'postrera encarnació de Vautrin. Barcelona: Nova Terra, 1972 
 DURES, Marguerite: Un dic contra el pacífic [Un barrage contre le Pacifique]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 2, 1965 
 FOURNIER, Alain: El gran Meaulnes [Le grand Meaulnes]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Trapezi 10, 1966 
 KASSAK, Fred: Carambolades [Carambolages]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla, 1963 
 LAFONT, Robert: Història de la literatura occitana. Barcelona: Dopesa, Col. Pinya de Rosa 8 i 9, 1973 
 PROUST, Marcel: A la recerca del temps perdut [À la recherche du temps perdu]. Barcelona: Columna, 1990-1991 [con Jaume Vidal Alcover] 
 SARTRE, Jean-Paul: Fenomenologia i existencialisme [L'existencialisme est un humanisme]. Barcelona: Laia, 1982 
 SIMENON, Georges: Liberty Chigre. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 28, 1965 
 SIMENON, Georges: El gos groc [Le chien jaune]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 48, 1966 / Barcelona: Àrea, 1989 / Barcelona: Columna, 1995 
 SIMENON, Georges: La nit de la cruïlla. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla, 1966 
 SIMENON, Georges: L'Ombra xinesa. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 54, 1967 
 SIMENON, Georges: Maigret i el client del dissabte [Maigret et le client du samedi]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 62, 1968 
 SIMENON, Georges: Signat Picpus [Signée Picpus]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 65, 1968 
 STEWART, Terry: Mà forta [La belle vie]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 2, 1963 
 VÉRY, Pierre: El senyor Marcel de la funerària. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 19, 1964 
 VÉRY, Pierre: Goupi Mans-Roges [Goupi Mans-Rouges]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 16, 1964

 Del italianu 
 CALVINO, Italo: El baró rampant [Il barone rampante]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 7, 1965 / Barcelona: Avui, 1995 
 CASSOLA, Carlo: La tala del bosc [Il taglio del bosco]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Trapezi 8, 1966 
 CHIARINI, Luigi: Art i tècnica del film [Arte e tecnica del film]. Barcelona: Edicions 62, Col. A l'abast 13, 1967 
 LIONNI, Leo: Frederick. Barcelona: Lumen, 1969 
 PASOLINI, Pier Paolo: Una vida violenta [Una vita violenta]. Barcelona: Edicons 62, Col. El Balancí 32, 1967 
 PAVESE, Cesare: La lluna i les fogueres [La luna e il falò]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 12, 1965 
 PIRANDELLO, Luigi: Aquesta nit improvisem [Questa notte si recita a soggetto]. Barcelona: Institut del Teatre-Diputació de Barcelona, 1996 
 PRATOLINI, Vasco: Crònica dels pobres amants [Cronache di poveri amanti]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 1, 1965 
 PRATOLINI, Vasco: Metel·lo [Metello]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 15, 1966 
 VITTORINI, Elio: Conversa a Sicília [Conversazione in Sicilia]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 19, 1966

 Del inglés 
 CAIN, James M.: Doble indemnització [Double Indemnity]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 28, 1965

 Referencies 

 Bibliografía 
Dale May Barbara (2000) “Maria Aurèlia Capmany y el activismo polifacético” en Breve historia feminista de la literatura española Volúmen VI (catalán/gallego/vasco) Barcelona:Anthropos

 Fontes bibliográfiques y documentales 
 Caampillo, Maria i Castellanos, Jordi (1988). “Maria Aurèlia Capmany”, en Història de la literatura catalana, vol. 11. Barcelona: Ariel, pàgs. 62-71.
 DD.AA. (1986). Maria Aurèlia Capmany en els seus millors escrits. Barcelona: Miquel Arimany editor.
 DD.AA. (1991). Montserrat Roig/ Maria Aurèlia Capmany en homenatge. Barcelona: Institució de les Lletres Catalanes. 
 DD.AA. (1992). Maria Aurèlia Capmany Farnés (1918-1991). Barcelona: Ajuntament de Barcelona. 
 DD.AA. (2002). Un lloc entre els vius. Homenatge a Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Partit dels Socialistes de Catalunya.
 DD.AA. (1992). Maria Aurèlia Capmany: homenatge. Barcelona: Ajuntament de Barcelona/Centre Català del Pen Club. 
 DD.AA. (1993). Catalan Review. International Journal of Catalan Culture. Woman, History and Nation in the Works of Montserrat Roig and Maria Aurèlia Capmany. Vol. VII, núm. 2. 
 DD.AA. (1994). Feliçment sóc una dona: homenatge a Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Ajuntament de Barcelona. 
 DD.AA. (2002). “Universos” dins l'Univers: elles hi són: Jornada homenatge a Maria Aurèlia Capmany i Montserrat Roig. Barcelona: Institut Català de la Dona.
 Fundació Maria Aurèlia Capmany i Reñé Ferrando, Teresa (2002). Ciutadana Maria Aurèlia Capmany: escriptora i dona d'acció. Barcelona: Fundació Maria Aurèlia Capmany. 
 Graells, Guillem-Jordi (1990). “Maria Aurèlia Capmany, un bosc per a viure-hi”, Serra d'Or, març 1990.
 (1992). Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Diputació de Barcelona.
 (1992). “Presentació”, Preguntes i respostes sobre la vida i la mort de Francesc Layret, advocat dels obrers de Catalunya, Maria Aurèlia Capmany i Xavier Romeu. Barcelona: Institut del Teatre. 
 (1992). “La narrativa de Maria Aurèlia Capmany, un calidoscopi fascinant”, Maria Aurèlia Capmany Farnés (1918-1991). Barcelona: Ajuntament de Barcelona, pàgs. 95-128.
 (1993). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany I. La novel·la (a)”, Obra Completa I de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs. IX-XXVIII.
 (1994). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany II. La novel·la (b)”, Obra Completa II de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs.IX-XXIII.
 (1995). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany III. La novel·la (c)”, Obra Completa III de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs.XI-XXIII.
 (1996). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany IV. La narrativa breu. Apèndix: El cel no és transparent”, Obra Completa IV de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs. XI-XXV.
 (1998). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany V. Teatre”, Obra Completa V de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs.XI-XXXVIII.
 (1997). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany 6. Memòries”, ”, Obra Completa VI de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs. XI-XXII.
 (2000). ““La producció literària de Maria Aurèlia Capmany VII. La dona”, Obra Completa VII de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, pàgs. V-XII.
 Julià, Lluïsa (1999). “Quan les dones fumen. Maria Aurèlia Capmany-Simone de Beauvoir”, Memòria de l'aigua. Onze escriptores i el seu món, Lluïsa Julià (ed.), Barcelona: Proa, pàg. 89-122.
 Nadal, Marta (1991). “Maria Aurèlia Capmany: Combativity and tenderness in a writer from Barcelona”, Catalan Writing, núm. 7. pàgs. 25-37.
 Pablos, M. del Mar (2001). El fons documental Vidal-Capmany dipositat a la biblioteca de la Universitat Rovira i Virgili: tractament i descripció. Tarragona: Universitat Rovira i Virgili.
 Palau, Montserrat (2008). Maria Aurèlia Capmany. Escriure la vida en femení, Tarragona: Arola.
 Palau, Montserrat i Martínez Gili, Raül-David (eds.) (2002). Maria Aurèlia Capmany: l'afirmació en la paraula, Valls: Cossetània.
 Pedrolo, Manuel de (1974). “Impressions-expressions sobre tres novel·les de la Maria Aurèlia Capmany”, Obra Completa. vol. I. Barcelona: Editorial Nova Terra.
 Pessarrodona, Marta (1996). Maria Aurèlia Capmany, un retrat. (Fotografies de Pilar Aymeric). Barcelona: Institut Català de la Dona. 
 Pons, Agustí (2000). Maria Aurèlia Capmany. L'època d'una dona. Barcelona: Columna.
 Sarsanedas, Jordi (1958). “Llegeixo les novel·les de Maria Aurèlia Capmany”, Cita de narradors. Barcelona: Ed. Selecta.
 Vidal Alcover, Jaume (1986). Maria Aurèlia Capmany en els seus millors escrits. Barcelona: Miquel Arimany editor, pàgs. 7-31.
 Jaume Vidal Alcover i Maria Aurèlia Capmany a escena. (2012)

 Enllaces esternos 
 Maria Aurèlia Capmany en lletrA, la literatura catalana a internet (en español)
 Páxina dedicada a la escritora 
 Fundación Maria Aurèlia Capmany

Categoría:Escritores de Cataluña
Categoría:Escritores en catalán
Categoría:Escritores en castellanu
Categoría:Persones de Barcelona
Categoría:Wikipedia:Páxines con enllaces interllingüísticos