Barcelona

Iste articlo ye sobre a ciudat catalana de Barcelona. Ta la ciudat venezolana se veiga Barcelona (Venezuela).

Barcelona ye una ciudat espanyola, capital d'a comunidat autonoma de Catalunya, d'a provincia de Barcelona y d'a comarca d'o Barcelonés, que d'antis mas estió tamién a capital d'o condau de Barcelona, en dando-li lo suyo nombre. Ye situada chunto a la mar Mediterrania, a uns 160 km de distancia a lo sud d'os Pireneus y d'a muga con Francia, en una planeta mugant a l'este con a mar, a l'ueste con a ralla litoral (Sierra de Collserola), a lo sud con o río Llobregat y a lo norte con o río Besòs.

Tien una población d'1.636.762 habitants en o suyo termin municipal y de 3.291.654 en a suya aria metropolitana. Barcelona y a suya aria metropolitana forman o segundo nuclio economico y de población mas important d'Espanya, en l'actualidat licherament por dezaga de Madrit; buena parti d'a historia d'o país en as zagueras doscientas anyadas ye sinyalato por a rivalidat entre as dos ciudaz y a suya batalla por a supremacía en a industria, o comercio, a cultura y a politica.

 Demografía 

O censo de 1787 incorpora Vallbona; en 1860, a Barceloneta; en 1897, Les Corts, Gràcia, Sant Andreu de Palomar, Sant Gervasi de Cassoles, Sant Martí de Provençals, Sants y Vallvidrera; en 1904, Horta; y en 1930, Sarrià que d'antis mas (en 1920) ya heba incorporato parte de Santa Creu d'Olorda. Os datos anterios son a suma d'os antigos municipios.

 Cheografia 

 Districtos y barrios  73 Barris
 Ciutat Vella:
 el Raval
 el Gòtic
 la Barceloneta
 Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera
 L'Eixample:
 el Fort Pienc
 la Sagrada Família
 la Dreta de l'Eixample
 l'Antiga Esquerra de l'Eixample
 la Nova Esquerra de l'Eixample
 Sant Antoni
 Sants-Montjuïc:
 el Poble Sec
 la Marina del Prat Vermell
 la Marina del Port
 la Font de la Guatlla
 Hostafrancs
 la Bordeta
 Sants-Badal
 Sants
 Les Corts:
 les Corts
 la Maternitat i Sant Ramon
 Pedralbes
 Sarrià – Sant Gervasi:
 Vallvidrera, el Tibidabo i les Planes
 Sarrià
 les Tres Torres
 Sant Gervasi-Bonanova
 Sant Gervasi-Galvany
 el Putget i Farró
 Gràcia:
 Vallcarca i els Penitents
 la Salut
 Vila de Gràcia
 el Camp d'en Grassot i Gràcia Nova 
 Horta-Guinardó:
 el Baix Guinardó
 Can Baró
 el Guinardó
 la Font d'en Fargues 
 el Carmel
 la Teixonera
 Sant Genís dels Agudells  
 Montbau
 la Vall d'Hebron
 la Clota
 Horta
 Nou Barris:
 Vilapicina i la Torre Llobeta
 Porta
 el Turó de la Peira  
 Can Peguera
 la Guineueta
 Canyelles
 les Roquetes
 Verdun
 la Prosperitat
 la Trinitat Nova
 Torre Baró
 Ciutat Meridiana
 Vallbona
 Sant Andreu:
 la Trinitat Vella
 Baró de Viver  
 el Bon Pastor
 Sant Andreu
 la Sagrera
 el Congrés i els Indians  
 Navas
 Sant Martí:
 el Camp de l'Arpa del Clot
 el Clot
 el Parc i la Llacuna del Poblenou
 la Vila Olímpica del Poblenou  
 el Poblenou
 Diagonal Mar i el Front Marítim del Poblenou
 el Besòs i el Maresme
 Provençals del Poblenou
 Sant Martí de Provençals
 la Verneda i la Pau

miniaturadeimagen|Vicos de Barcelona

 Historia 
O 3 d'abril de 801, dimpués de siet meses de seche, tropas de l'Imperio Carolinchio mandadas por Loís, fillo y hereu de Carlos Magno, conquirioron a ciudat en incorporando-la a l'Imperio Carolinchio. David González Ruiz: Breve Historia de la Corona de Aragón. Ediciones Nowtilus, S.L., Madrid, abril de 2012, p. 24, ISBN 978-84-9967-306-6

En chulio de 935 una flota de cuaranta vaixiellos d'o Califato de Cordoba ataca y espulla los puertos de Pals (5 de chulio), Empúries (que dende alavez quedó despoblau), Torroella de Montgrí (8 de chulio) y Barcelona (15 de chulio), provocando centenars de victimas y muitisma destrucción. David González Ruiz: Breve Historia de la Corona de Aragón. Ediciones Nowtilus, S.L., Madrid, abril de 2012, p. 37, ISBN 978-84-9967-306-6 Qui mandaba la flota yera Abd al-Màlik ibn Said ibn Abi Hamama, que tornó en rematar l'ataque en o puerto de Turtusha.

En chunio de 942 una incursión d'hongaros trescruzó lo Pireneu por o Vallespir y espulló Banyoles, Santa Coloma de Farners y o monesterio de Sant Per d'as Puellas en Barcelona, abanzando por o Baches y o Solsonés enta Leida (que alavez feba parte d'o Califato de Cordoba) y, en reblar en a suya conquiesta, tornó enta lo norte por l'Urchel y la Cerdanya. David González Ruiz: Breve Historia de la Corona de Aragón. Ediciones Nowtilus, S.L., Madrid, abril de 2012, p. 38, ISBN 978-84-9967-306-6

O 5 de mayo de 985 tropas d'o Califato de Cordoba comandadas por Almanzor marchoron dende Cordoba enta lo condau de Barcelona. En o suyo camín espulloron os territorios d'as actuals comarcas d'o Baixo Penedés, Alto Penedés, Baixo Llobregat, Barcelonés y Vallés Occidental, destruindo los monesterios de Sant Cugat del Vallès (en Sant Cugat del Vallès), Sant Pavlo del Campo (en Barcelona) y Sant Per d'as Puellas (tamién en Barcelona). David González Ruiz: Breve Historia de la Corona de Aragón. Ediciones Nowtilus, S.L., Madrid, abril de 2012, p. 39, ISBN 978-84-9967-306-6

 Administración 
 Reparto de concellers 
Eleccions municipalsArchivo electoral Partiu 1979 1983 1987 1991 1995 1999 2003 2007 2011 2015 2019 2023 Esquerra Republicana de Catalunya 2Como Esquerra Republicana de Catalunya - Front Nacional de Catalunya. 0 0 0 2 3 5Como Esquerra Republicana de Catalunya - Acord Municipal. 4 2Como Unitat per Barcelona en coalición con atros grupos sobiranistas. 5 10Como Esquerra Republicana de Catalunya-Ernest Maragall Alcalde+BCN Nova-Acord Municipal . 5 Barcelona en Comú - - - - - - - - - 11 10 9 Partit dels Socialistes de Catalunya 16 21 21 20 16 20 15 14 11 4 8 11 Barcelona pel Canvi - - - - - - - - - - 6<ref>Integra a o partiu Ciudadanos.</ref>
| bgcolor="#EEEED1" align="center" | -
|- 
| bgcolor="#ED5975" | Junts per Catalunya
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | -
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | -
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | -
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | -
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | -
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | -
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | -
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | -
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | -
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | -
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | 5
| bgcolor="#FFC1C1" align="center" | 11Con o nombre de Trias per Barcelona
|-
| bgcolor="#1E90FF" | Partido Popular
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | -
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 6
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 3
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 4
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 7 
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 6
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 7
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 7
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 9
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 3
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 2
| bgcolor="#87CEFA" align="center" | 4
|-
| bgcolor="#00CD00" | Vox
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | -
| bgcolor="#99e5b2" align="center" | 2
|-
| bgcolor="#669933" | Centristes de Catalunya-UCD
| bgcolor="#99CC66" align="center" | 8
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
|- 
| bgcolor="#F60" | Convergència i Unió
| bgcolor="#F93" align="center" | 8
| bgcolor="#F93" align="center" | 13
| bgcolor="#F93" align="center" | 17
| bgcolor="#F93" align="center" | 16
| bgcolor="#F93" align="center" | 13
| bgcolor="#F93" align="center" | 10
| bgcolor="#F93" align="center" | 9
| bgcolor="#F93" align="center" | 12
| bgcolor="#F93" align="center" | 14 El TC pren a CiU l'últim regidor de Barcelona i l'assigna al PP, en o diario Ara.
| bgcolor="#F93" align="center" | 10
| bgcolor="#F93" align="center" | -
| bgcolor="#F93" align="center" | -
|- 
| bgcolor="#FF7F00" | Ciudadanos
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
| bgcolor="#FFA500" align="center" | 5
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
| bgcolor="#FFA500" align="center" | -
|-
| bgcolor="#EEEE42" | Iniciativa per Catalunya
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | -
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | -
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | 2
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | 3
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | 3
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | 2
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | 5En coalición como ICV-Esquerra Alternativa-EPM.
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | 4
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | 5
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | -
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | -
| bgcolor="#FFFF42" align="center" | -
|- 
| bgcolor="#FF4500" | Partido Socialista Unificado de Cataluña
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | 9
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | 3
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | -
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | -
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | -
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | -
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | -
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | -
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | -
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | -
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | -
| bgcolor="#FF6347" align="center"  | -
|-
| bgcolor="#669933" | Centristes de Catalunya-UCD
| bgcolor="#99CC66" align="center" | 8
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
| bgcolor="#99CC66" align="center" | -
|- bgcolor="#EEEEEE"
| Total| align="center" | 43| align="center" | 43| align="center" | 43| align="center" | 43| align="center" | 41| align="center" | 41| align="center" | 41| align="center" | 41| align="center" | 41| align="center" | 41| align="center" | 41| align="center" | 41''

 Alcaldes 
 Lista d'alcaldes Lechislatura Nombre Partiu politico1979–1982 Narcís Serra i Serra Partit dels Socialistes de Catalunya1982–1983 Pasqual Maragall i Mira Partit dels Socialistes de Catalunya1983–1987 Pasqual Maragall i Mira Partit dels Socialistes de Catalunya1987–1991 Pasqual Maragall i Mira Partit dels Socialistes de Catalunya1991–1995 Pasqual Maragall i Mira Partit dels Socialistes de Catalunya1995–1997 Pasqual Maragall i Mira Partit dels Socialistes de Catalunya1997–1999 Joan Clos i Matheu Partit dels Socialistes de Catalunya1999–2003 Joan Clos i Matheu Partit dels Socialistes de Catalunya2003–2006 Joan Clos i Matheu Partit dels Socialistes de Catalunya2006–2007 Jordi Hereu i Boher Partit dels Socialistes de Catalunya2007–2011 Jordi Hereu i Boher Partit dels Socialistes de Catalunya2011–2015 Xavier Trias i Vidal de Llobatera Convergència i Unió2015–2019 Ada Colau Ballano Barcelona en Comú2019–2023 Ada Colau Ballano Barcelona en Comú2023–2027 Jaume Collboni Cuadrado Información d'Electomanía en Twitter, 17 de chunio de 2023. Partit dels Socialistes de Catalunya

 Esporte 
A oferta esportiva ye muit variata pero destacan clubs polisportivos como o FC Barcelona, o RCD Espanyol de Barcelona o Club Natació Barcelona, o Club Natació Montjuic, y o Club Esportiu Laietà con muitos milers de socios, amás d'atros que nomás partecipan en un esporte como AA Catalunya en atletismo.

 Atletismo 
L'atletismo ye representato en Barcelona por 14 clubs federatos en a Federación Catalana d'Atletismo (FC Barcelona, Club Atlètic Blanc i Blau, Agrupació Atletica Catalunya, Asociació Esportiva d'Atletes Veterans, Club Atletismo Bikila Barcelona, Club Atletismo Running, Club d'Atletisme Canaletes, Club Atletisme Nou Barris, Barcelona Atletisme, Club Esportiu Mediterrani, Club Esportiu Universitari, Club Natació Barcelona, Club Natació Montjuic, Domingo Catalán Fondistas Club). Antimás tien muitas cursas populars entre las que destacan a Media Maratón de Barcelona, a Maratón de Barcelona, a Cursa Jean Bouin y a Cursa d'El Corte Inglés.

 Instalacions esportivas 
As instalacions esportives mes destacatas son o Estadio Olimpico de Montjuïc, o Palacio Sant Jordi, as piscinas Picornell, o Camp Nou d'o FC Barcelona, o Palacio d'a Chelo de Barcelona, y o complexo esporitvo de Can Dragò.

En Barcelona se celebroron en 1992 os XXV Chuegos Olimpicos d'a era moderna.

 Molimentos 
 Civils 
 Centro Aragonés de Barcelona, obra de Miguel Ángel Navarro Pérez.

 Relichiosos 
 Seu d'a Santa Cruz y Santa Olaria de Barcelona.
 Ilesia de Sant Pavlo d'o Campo de Barcelona, una ilesia d'o sieglo XIII en estilo romanico adedicada a Sant Pavlo. Jaime Cobreros Aguirre: Las rutas del románico en España. Volumen II: Aragón, Cataluña, Navarra, País Vasco y La Rioja, Grupo Anaya, S.A., Madrit, 2004, 1era edición, ISBN 84-9776-112-X, p.69.
 Ilesia de Santa María d'a Mar de Barcelona.

 Localidaz achirmanatas 
 22px|border Buenos Aires (Archentina).
 1963: 22px|border Montpeller (Occitania).
 1985: 22px|border São Paulo (Brasil).

 Se veiga tamién 
 Museu d'Historia d'a Ciudat de Barcelona.
 Linia 200 d'Adif.
 Gara de Barcelona-Sants.
 Baixadero de Passeig de Gràcia.
 Gara de Barcelona-França.
 Linia 240 d'Adif.
 Linia 270 d'Adif.

 Referencias 

 Vinclos externos 

  Pachina web oficial de l'Achuntamiento de Barcelona.

Categoría:Barcelona