Nationale sportsstereotyper i dansk sportspresse, 1980-2004
Forfattere: Michael Eriksen
Tidsskrift: forumforidraet (2008-03-01)

## Nationale sportsstereotyper i dansk sportspresse, 1980-2004

## Af Michael Eriksen

Da det danske fodboldlandshold i 1992 besejrede  Tyskland  i  EM-finalen,  indledtes straks en sand folkefest i hele landet. Også den  danske  presse  festede  med.  Aviserne bugnede af lovord om de danske helte, der havde skudt den tyske ørn ned 1 , og besejret de ellers så sejrsvante jernmænd fra Tyskland 2 . Tilbage i 1986 var billedet det samme. Under VM i Mexico havde reservemålmanden  Lars  Høgh  således  formået  at  stække den tyske ørn, i sandhed noget af en bedrift, idet pressen mente, at de tyske alvorsmænd havde  anvendt  deres  Panzer-næver  mod danskerne i 2. halvleg. 3

Sport og særligt fodbold har siden midten af det 20. århundrede optaget mere og mere spalteplads i aviserne. 4 Der laves interviews med spillere og trænere, og der spekuleres over  kampenes  mulige  udfald.  Alle  disse vigtige  informationer  tilgår  læserne  i  en lind strøm året rundt, svøbt i en helt særlig sportsjournalistisk  jargon.  Et  centralt  element i denne jargon er de nationale sportsstereotyper,  der  meget  præcist  fremhæver bestemte  karakteristika  hos  landsholdene. Disse stereotyper har to sider. På den ene side hjælper de os som individer med at navigere  i  en  værdifragmenteret  verden.  På den anden side er stereotyperne, efter alt at dømme, medvirkende til at skabe og vedligeholde fordomme, som citaterne ovenover muligvis er et udtryk for. 6 Spørgsmålet er, i hvilket  omfang  de  ovennævnte  citater  er kendetegnende  for  den  danske  sportspresses fremstilling af Tyskland. Det er det, der skal undersøges i denne artikel, hvor de nationale  sportsstereotyper,  som  den  danske sportspresse har benyttet over for Tyskland, England og Spanien i perioden 1980-2004 identificeres.  Det  skal  i  forlængelse  heraf diskuteres, hvilke årsager der kan ligge til grund for deres udseende.

## Content analysis

Analysen dækker således tiden 1980-2004. Det er i denne periode, det danske fodboldlandshold  begynder  at  få  sportslig  succes, hvad der står i skærende kontrast til ørkenvandringen i 1970'erne. Det medfører øget pressefokus  på  fodboldlandsholdet,  og  da der  samtidig  i  dette  tidsrum  er  afviklet  et stort  antal  landskampe mellem det danske landshold og de tre lande, betyder dette, at der er rigelig med empiri at tage af 7 .

Der  har  primært  været  brugt  følgende kriterier  i  valget  af  aviserne  til  analysen, nemlig  1)  de  skulle  være  landsdækkende, og 2) så blev der tilstræbt en vis spredning i politisk  observans,  hvorfor Politiken , Berlingske Tidende , BT , Ekstra Bladet og Jyllands-Posten er  udvalgt. Hvad angår selve analysen, så fokuserer den på artiklerne dagen efter kampene. 8  Samtlige landskamprelaterede artikler er blevet analyseret, hvad enten de har været trykt på forsiden eller i selve sportssektionen. 9

Endelig  er  stereotyperne  i  det  følgende alle identificeret ved hjælp af den metodiske tilgang content analysis. Dette analyseredskab er anvendt til at udpege en række hovedkategorier indeholdende underkategorier, hvori de sproglige udsagn efterfølgende er placeret. På den måde er en række stereotype træk ved sportspressens fremstilling af de enkelte lande trådt frem. I alt fem hovedkategorier er identificeret. 1) Mentale egenskaber indeholder  beskrivelser  om  spillernes mentale færdigheder, 2) Fysiske egenskaber refererer til spillernes fysik, 3) Nationale aspekter indeholder historiske referencer samt beskrivelser af landenes tilhængere, 4) Spillet på banen beskriver, hvorledes sportspressen opfatter landsholdets fodboldmæssige  formåen,  og  endelig  ) Spillets  struktur beskriver,  hvorledes  det enkelte landshold strukturerer spillet på banen.  Der  er  således  et  mentalstereotypisk billede  af  tyskerne,  en  fysisk  stereotyp osv. 10

## Forskningen inden for nationale sportsstereotyper

Der foreligger ikke undersøgelser af nationale  sportsstereotypers  optræden  i  dansk sportspresse,  men  internationalt  set  er  der foretaget en række analyser. Fokus har med ganske få undtagelser været på fodboldsporten 11 ,  og  de  gennemførte analyser har ofte været trykt i medie- eller sportsantologier. 12 Diverse EM- og VM-turneringer i 1990'erne har været analyseret 13 ,  ligesom klubkampe har været inddraget i mindre grad. 14

De nationale stereotyper, som den europæiske sportspresse anvender til at beskrive Tyskland, er påfaldende identiske på tværs af landegrænser. Tyskerne fremstilles således  som  stærke,  effektive,  disciplinerede, militaristiske og aggressive. 1 De er organiserede, arbejder hårdt, heldige, mekaniske, fantasiløse,  og  så  er  de  meget  selvsikre. Forskningen har forklaret disse tyske stereotyper ud fra primært, 1) de to verdenskrige,  særligt  den  Anden,  og  Tysklands  centrale  rolle  heri,  2)  det  tyske  økonomiske wirtschaftswunder efter 2. Verdenskrig, 3) Tysklands sportslige dominans og 4) et ønske i pressen om at opretholde Tyskland primært  og  Centraleuropa  sekundært  som vækstens centrum og drivkraften bag fortsat økonomisk fremgang i Europa.

Englænderne fremstilles i den europæiske sportspresse som et fysisk stærkt hold, der har viljestyrke, og som kæmper til sidste mand. 16 Herudover findes der - særligt i den franske presse - en fascination af det britiske kongehus,  når engelske spillere gentagne gange omtales som royale. 17  Spillerne er ifølge spansk og fransk presse samtidig  arrogante,  og  de  lever  i  fortiden,  i mangel på succes i nutiden. 18 Ofte portrætteres englænderne også som voldsmænd og rå spillertyper, navnlig i den spanske sportspresse. 19 Ifølge forskningen er der overordnet set fem forklaringer, som ligger til grund for disse stereotypers udseende: 1) 2. Verdenskrig,  2)  de  engelske  hooligans,  3)  det engelske kongehus, 4) det isolerede kongedømme og ) fordums storhed - sportsligt og politisk.

Spanierne  beskrives  ofte  som  brutale, grænsende til det dyriske. 20 De har et iltert temperament, som de sjældent kan styre, og ved  enhver  given  lejlighed  forsøger  de  at snyde sig til dommerkendelser. 21  Når de oplever modgang, bliver de dovne og humørforladte. Samtidig snubler de altid på målstregen, når de stiller op til en stor turnering. Spanien fremstilles som et lige ved og næsten-landshold.  Baggrunden  for  stereotypernes udseende skal ifølge forskningen findes i 1) Spaniens kærlighed til tyrefægt -ning, 2) landsholdets manglende sportslige succes, 3) Den Spanske Armadas fejlslagne invasion af de britiske øer i 188, og 4) opretholdelsen af Sydeuropa som et underudviklet område.

Sammenfattende kan der siges, at stereotyperne ligner hinanden på tværs af landegrænserne, men der er dog også lokale forskelle.  Hvad  angår  årsagsforklaringerne, deler disse sig i to hovedkategorier: Sociokulturelle  forklaringer  på  den  ene  side  og sportslige,  fodboldinterne  forklaringer  på den anden.  22

## Sportspressens udvikling

Siden 2. Verdenskrig er omfanget af sport i den  europæiske  sportspresse  vokset.  Fra tidligere at referere kampene ned i mindste detalje,  fokuseres  der  nu  i  højere  grad  på skæve  vinkler  og  personstof. 23 Avisernes sportssektioner  skal  nemlig  ikke  længere genfortælle  kampen,  idet  læserne  sikkert selv har set den på tv. Alligevel er artiklerne ikke  blevet  mindre  -  tværtimod. 24 Også sproget er forandret. Sproget er med til at sælge avisen over for læserne - eksempelvis må en  kedelig  kamp  aldrig  fremstå  søvndyssende. 2 For at undgå dette, benyttes et sprog og et ordvalg, der sprænger de rammer, der anvendes og tillades i resten af avisen.  Tyskerne  kan  således  fint  bombe  det danske  forsvar,  uden  at  denne  beskrivelse støder læserne, hvorimod en statsminister, der  tæppebomber  oppositionen  og  fører lynkrig mod Socialdemokraterne, sandsynligvis ville skabe visse misforståelser rundt i de danske hjem 26 .

Den danske presses dækning af landskampene mod England, Tyskland og Spanien 19802004

## Den engelske løve

Hvis  vi  ser  på  styrkeforholdet  mellem  det danske  og  det  engelske  landshold,  er  det forholdsvist  jævnbyrdigt.  Analysen omfatter i alt ni kampe, og der har været point på spil i fire tilfælde, med én dansk og én en -gelsk sejr, samt to uafgjorte. De resterende fem kampe har alle været venskabskampe, og her har Danmark vundet én, tabt tre og spillet  én  uafgjort.  Pressens  mentalstereotype billede af englænderne fremstiller dem som aggressive og frustrerede spillere. Som BT  skrev  om  danske  Flemming  Povlsens spil  i  1990  mod  England,  så  er  » Man (…) altid sikker på en indsats, når unge Povlsen er på banen. Men der kom ikke meget ud af tirsdagens anstrengelser. Englænderne var for hurtige og aggressive til, at han i sin nuværende form kunne true dem «. 27 Som citatet viser, er englænderne i besiddelse af et aggressivt drive, men går det ikke som forventet, bliver de frustrerede som under EM i  1992, hvor Danmark var oppe mod England.  Kampen endte 0-0, bl.a.  fordi  » englænderne blev frustrerede og sløsede med markeringerne « i 2. halvleg. 28 Pressen beskriver  englændernes  fysiske  færdigheder som hurtige og besiddende styrke. På Berlingske Tidende havde man straks efter det uafgjorte resultat mod England i Idrætsparken i 1982 fat i manden bag det udlignende mål til 2-2, lille Jesper Olsen, der om scoringsøjeblikket fortalte: » Jeg blev et ganske kort  øjeblik  nervøs  -  jeg  havde  set,  hvor hurtigt Shilton hver gang kom ud af sit mål. Men så skyndte jeg mig at sparke «. 29  Nogle år senere, i maj 1990, tabte Danmark 0-1 på Wembley, og Berlingske Tidende beskrev, hvorledes » de [englænderne] overtog mere og mere af spillet i lystige, hurtige kombinationer  med  Gascoigne  og  Waddle  som bindeled til fronten, John Barnes og Lineker «. 30 Ved  siden  af  denne  hurtighed  som ovenstående citater er eksempler på, fremstilles englænderne også som meget fysisk stærke. » Den hårde fight slog os ud. Eng -lænderne  var  meget  opsatte  og  stærkere end svenskerne i nærkampene «, vurderede Sepp Piontek i 1988. 31 En del år senere mente BT ligeledes, at nederlaget ved VM i 2002 bl.a. skyldtes, at Martin Laursen havde haft » problemer over for den fysisk stærkere og hurtigere Emile Heskey … «. 32

Da  Allan  Simonsen  scorede  på  straffespark mod England på udebane i EM-kvalifikationen  i  1983  fortalte Jyllands-Posten , at » Danmark forvandlede den engelske fodboldløve  til  en  papirstiger «. 33 Berlingske Tidende mente ligefrem, at løven var blevet tandløs. 34 Den slags referencer til løver optræder i så stort omfang i den danske presse, at der er tale om et stereotypisk billede af englænderne.  Og  2-2-resultatet  i  1982  var ifølge  Berlingske  Tidende  så  stort,  at  det ikke kun var de » engelske løver «,  der  var blevet tvunget i knæ, men nærmere de britiske: » Hvilket drama. Underholdning af dimensioner. 44.300 tilskuere. Fantastisk inspireret dansk spil, der totalt tvang de britiske løver i knæ «. 3 Stereotypen, der er identificeret  på  baggrund  af  hovedkategorien » Spillet på banen «, beskriver englænderne som slet og ret de bedste, men på samme tid også ordinære. Da Danmark således i sommeren  2002  måtte  forlade  VM-slutrunden efter  nederlag  til  England,  var  årsagen,  at » Beckham  og  briterne  bare  var  bedst «. 36 Englænderne er altså bare de bedste - men kun til en vis grad. For samtidig med dette billede  skaber  pressen  et  modstående  af englænderne,  der  beskriver  dem  som  et ganske ordinært hold. » De spillede en god 1. halvleg, men blev ordinære efter pausen, og så kunne vi såmænd godt ha' vundet den kamp « 37 ,  mente  AaBs  træner,  Poul-Erik Andreasen i 1992.

På baggrund af den sidste hovedkategori, Spillets struktur , fremstår det stereotypiske billede her som et, der beskriver englændernes velorganiserede optræden  på  banen. Det udmønter sig ved, at de spiller organisationsfodbold 38 .  » Det  engelske  mandskab er fortsat ikke imponerende på rene boldmæssige kvaliteter. Men holdet er ikke uden chance mod Brasilien eller Belgien på fredag.  Primært  på  grund  af  organisationen mod Brasilien som forventet modstander «, lød det efter nederlaget i sommeren 2002. 39

## Den spanske tyr

Det  indbyrdes  styrkeforhold  mellem  det danske  og  det  spanske  landshold  er  siden 1980'erne faldet  ud  til  Spaniens  klare  fordel. Spanierne har således flere gange været endestation for de danske håb om sportslig succes  ved  EM-  og  VM-turneringer  samt kvalifikationsrunden til VM. 40 Pressen tegner et mentalstereotypt billede af spanierne som fightende og snu spillere, og et eksem -pel  på  denne  fightende  indstilling  sås,  da den  spanske  landstræner  Miguel  Muñoz  i 1988  beskrev  sine  spilleres  indsats  på  banen: »Jeg er stolt af mine spillere. De figh -tede fremragende«. 41 Denne fight suppleres med en koncentreret indsats, der udmønter sig  i,  at  spanierne  ofte  beskrives  som  snu spillere, der med snilde vinder kampene 42 . Da  Danmark  var  blevet  slået  ud  af  VM  i 1986 mod Spanien, skrev BT , at » … da danskerne først var kommet bagud 1-2, og satsede alt på offensivt spil for at komme ind i kampen igen, gik det galt. Spanierne var for snu, for gode og for motiverede «. 43

Kigger vi dernæst på det fysiske billede af  spanierne,  beskriver  sportspressen  dem som værende hurtige og stærke. Denne hurtighed fremhævede Michael Laudrup i 199: »…  Alkorta  er  jo  en  fremragende markeringsspiller. Hurtig, kompromisløs og  absolut  ikke  til  at  tackle  igennem «. 44 Hurtigheden fremhævedes også i 1980, da Jyllands-Posten skrev,  at  »Spanien  ville vinde, og i 1. halvleg dominerede de hurtige spanske spillere«. 4  Men spanierne besidder også stor styrke. Denne styrke fik Danmark i foråret 1984 at føle forud for EM i en venskabskamp, hvor målmand Troels Rasmussen måtte tage sin del af ansvaret for spaniernes 2-1 sejr, men » det var egentligt lidt synd  for  jyden,  thi  mellem  de  stærke  spaniere og et entusiastisk publikum veludrustet  med  kanonslag  havde  han  gjort  det ganske godt «, vurderede Berlingske. 46 Hovedkategorien Nationale aspekter tegner et billede af Spanien som en tyr og som Danmarks  onde  ånd.  De  danske  spillerne  har således  både  prøvet  at  have  tyr  i  den 47 og tvinge tyren i knæ. 48 Sidstnævnte i sådan en grad,  at  de  spanske  spillere  lignede  mishandlede  tyre. 49 Danmark  har  dog  oftest fået dødsstødet af tyren, 0 og de har prøvet at blive tyret 1 samt stå over for nådesløse toreadorer: » Bøgetræet blev fældet af kun ti spanske tyre i arenaen Estadio Ramon Sanchez Pizjuan i Sevilla […]. Turen hjem […] blev lang. Meget langt efter de spanske toreadorers  nådesløse  totale  spaltning  og dødsstød  på  Danmarks  europamestre «. 2 Som nævnt har den onde ånd været prædikatet, den danske sportspresse har påhæftet Spanien siden midtfirserne, som følge af det spanske landsholds evne til besejre det danske i en række afgørende kampe: » Spanien blev atter Danmarks onde ånd. I 1/8-finalen ved  VM  i  Mexico  vandt  Spanien  5-1  over danskerne, der ellers havde ført 1-0« 3 , berettede Berlingske Tidende efter det pludselige  danske exit  fra  VM.  To  år  senere  var den spanske firedobbelte målscorer fra Me -xico,  Emilio  Butragueño,  igen  på  pletten som  » dansk  fodbolds  onde  ånd « 4 ,  mente målmand Troels Rasmussen.

I hovedkategorien Spillet på banen identificeredes en stereotyp, der beskriver spa -nierne  som  bedre  teknikere.  Som  Richard Møller Nielsen efter 0-3 nederlaget i 1994 formulerede det, var » Spanien (…) bedst i alle spillets faser, i angrebet, på midtbanen og i forsvaret. Vi mødte et landshold bestående af en samling fremragende spillere «, vurderede  han  i BT .  Spanierne  kan  også være utrolig dygtige 6 og meget boldsikre 7 og i det hele taget være en klasse over os. 8 Ved siden af dette disker spanierne op med smarte detaljer, smukt spil 9 og tekniske fi -nurligheder i et væk: Spanien har et stærkt mandskab  med  mange  superteknikere,  og det er ikke så dårligt at banke dem 1-0« 60 , mente Peter Schmeichel i april 1993.

I den sidste hovedkategori, Spillets struktur , fremstilles spanierne som organiserede og overlegne spillere. Henrik Andersen udtalte  efter  EM-kvalifikationskampen  i  Se -villa i 1994, at den spanske sejr var fortjent, og  at  » … spanierne  var  klart  overlegne  i spillet «. 61 Organisationen  kommer  også  til udtryk, når spanierne marcherer 62 , og kontrollerer 63 samt  føres  an  af  »Hersker  Hierro«. 64 Det  er  i  øvrigt  værd  at  bemærke,  at referencer til Spaniens turbulente politiske fortid med borgerkrig og løsrivelsestendenser i de uafhængige spanske regioner ganske enkelt er ikke-eksisterende i den danske sportspresse. Det hænger sandsynligvis sammen  med,  at  disse  forhold  er  alt  for komplicerede  at  benytte  i  sportspressen, hvor  netop  sort-hvide  fremstillinger  foretrækkes.

## Den tyske ørn

Danmark og Tyskland har i perioden 19802004 spillet ni kampe mod hinanden 6 , og til trods for Tysklands store sejre og triumfer  på  den  internationale  sportsscene  står Danmark  i  direkte  sammenligning  med Tyskland  bedst  i  indbyrdes  opgør  i  perioden. 66

Det  mentalstereotypiske  billede  af  tyskerne  i  den  danske  sportspresse  er  mere sammensat, end tilfældet var med England og  Spanien.  Det  består  nemlig  af  hele  tre elementer,  idet  tyskerne  fremstilles  som selvtillidsfyldte, arrogante og rådvilde. » Lothar Matthäus […] struttede af selvtillid … «, fortalte BT sine læsere i 1986 67 , ligesom spillerne  optræder  selvsikkert 68 og  kombinerer  denne  indstilling  med  aggressiviteten 69 og  deres  ustoppelige  gå-på-mod.  Tyskerne kæmper  til  sidste sekund 70   som kampivrige tropper. 71 Derudover fremstilles de også meget arrogante. Franz Beckenbauer fremstilles, som om han håner Ricardo 72 , og tyskerne tror, de er verdens bedste 73 , de er egoistiske 74 , ja stærkt usympatiske. 7  Om det er danskerne, der forvirrer tyskerne, er svært at sige, men faktum er det, at tyskerne ofte fremstilles som rådvilde i kampe mod Danmark 76 ,  men  samtidig  besidder  de  en fænomenal  hurtighed  og  styrke.  » De  blev ved  og  ved  og  ved.  Og  de  kom  hele  tiden med fuld kraft. Deres contra-spil var hurtigt,  effektivt  og  direkte.  Virkelig  spillere der var svære at håndtere «, berettede Lars Olsen i 1988 77 . Af citatet anes også tyskernes  kolossale styrke 78 ,  de  fremstår  som jernmænd 79 , er nærkampsstærke 80 , ja tilmed granithårde. 81

Ser vi på referencer i sportspressen, der knytter sig til Tyskland som nation, hæfter langt størsteparten af beskrivelserne sig til 2. Verdenskrig. Danskerne var oppe mod et vesttysk » Kraft durch Freude-mandskab i Gelsenkirchen i går « 82 , hedder det i Politiken i  1988. Ekstra  Bladet mente  ligeledes efter  EM-sejren i 1992, at det var » Dansk fantasi og cool hjerne [der] smadrede den tyske pansermaskine i stumper og stykker. Aldrig i den nerve-sønderflængende gyser fandt de ud af, hvad pokker, der dog skete. Frustrerede,  hidsige  huggede  de  til  danskerne med alle de dirty tricks, der findes i bogen […] og et par stykker efter egen speciel germansk opskrift «. 83 Nogle år tidligere havde Otto Rehhagel, daværende træner for Werder Bremen og under VM i 1986 medkommentator  for  tysk  tv,  også  berørt  den nazistiske  fortid.  Det  skete,  da  han  skulle beskrive de danske tilskueres opførsel, som af  mange  dengang  blev  betegnet  som  eksemplarisk. De danske roligans »optræden er  helt  anderledes  end  de  tyske,  der  har bannere med indskrifter som Slutsejr Berlin «, sagde han. 84

I hovedkategorien Spillet på banen er der identificeret en stereotyp, der beskriver ty -skerne som værende både de bedste og brutale på én og samme tid: » Nu begyndte tyskerne at anvende panzer-næven. »… Den ene gang gik en brutal tackling ud over Arnesen, der var ved at slippe fri «. 8  Men samtidig  med  at  pressen  fremstiller  tyskerne som brutale, er pressen fascinerede af de tyske spillere. I september 1986 tabte » Danmark […] 0-2 til et tysk hold, der var klasser bedre end den udbrændte danske dynamit. Vesttyskerne markerede bedst, var suveræne på midtbanen, stærkest i nærkamp, bedst i  luften  og  havde  en  bedre  boldføling «. 86 Morten Olsen, daværende anfører på landsholdet, mente ligeledes, at » … tyskerne [fik] en eklatant revanche oven på nederlaget til os i Mexico […] De var bedst på alle punkter «. 87

I den sidste hovedkategori omhandlende Spillets struktur, slår tyskernes organisatoriske  talenter  igennem.  Her  beskrives  tyskerne  som  dominerende,  men  også  kontrollerende. » Den tyske dominans var iøjnefaldende «,  skrev BT om  tyskerne  under EM-finalen  i  1992,  mens  Politiken  fire  år tidligere berettede, at tyskerne »… dominerede […] så overlegent, at det nærmede sig det pinlige for danskerne«.

## Konklusion

Samlet set må man om de tre landes mentale stereotyper sige, at der er store forskelle i deres udseende og i den måde, den danske presse fremstiller disse på. Englænderne er aggressive og frustrerede, spanierne snu og fightende, mens tyskerne har meget selvtil -lid,  er  arrogante  samt  rådvilde.  Landenes fysiske fremtoning på banen er dog påfaldende  identisk,  idet  hurtighed  og  styrke knytter  sig  til  alle  tre  lande.  Stereotypen omkring  landenes  nationale  aspekter  er derimod  forskellig.  Englænderne  fremstilles  som løver, spanierne som tyre og som Danmarks  onde  ånd,  mens  tyskerne  må høre  på  referencer  til  2.  Verdenskrig  ofte. De tre landes spil på banen værdsættes højt af den danske sportspresse, der fremhæver, at både Spanien, England og Tyskland slet og ret er de bedste. Englænderne beskrives dog også som ordinære, mens tyskerne anklages  for  brutalt  spil.  Der  er  også  meget store  ligheder  i  den  måde,  landenes  spilstruktur beskrives. Alle lande besidder nemlig store organisatoriske evner. Tilmed er  Spanien  overlegne,  mens  tyskernes  dominans og spilkontrol fremhæves.

Som nævnt forklarer forskningen tilstedeværelsen  af  de  nationale  sportsstereoty- per som et resultat af på den ene side fodboldinterne begivenheder, herunder landsholdenes indbyrdes historiske styrkeforhold og aktuelle form, og på den anden side fodboldeksterne begivenheder, så som 2. Verdenskrig etc. Med hensyn til de fodboldinterne årsager er der næppe tvivl om, at de tre landes flotte sportslige bedrifter gennem tiden er medvirkende til det overordnet set positive  billede,  pressen  skaber.  Dernæst spiller  den  helt  aktuelle  form  antageligt også ind. Hvis tyskerne eksempelvis taber en landskamp mod danskerne, vil kampens resultat  i  et  vist  omfang  diktere  pressens ordvalg.

Med hensyn til fodboldeksterne årsager har  nærværende  artikel  vist,  hvordan  sådanne forhold også påvirker pressens fremstilling af landene. Tyskerne påhæftes referencer til 2. Verdenskrig, Englænderne referencer  til  det  engelske  kongedømme  via beskrivelsen  af  spillerne  som  løver,  mens spaniernes kærlighed til tyrefægtning i høj grad  påvirker  pressens  ordvalg.  Sammenligner vi derfor artikels resultater med den eksisterende forskning, ser det ud til, at den danske presse agerer i lighed med resten af den  europæiske,  og  forklaringen  herpå  er den ret banale, at den danske sportspresse er  underlagt  de  samme  konkurrencevilkår som resten af den europæiske presse. Det er nemlig værd at hæfte sig ved, at moderne sport er noget medierne i stort omfang lever af. Sportsjournalisterne er ikke interesserede i, at en given fodboldkamp - næsten uanset,  hvor  gabende  kedelig  den  har  været, fremstilles i avisen som ulidelig. Det skete må vinkles, så dramatikken alligevel er til stede,  eller  også  må  det  kedsommelige fremstilles som helt exceptionelt uudholdeligt.  Her  hjælper  stereotyperne  og  sportsjournalistikkens generelle bombastiske sprogbrug,  til  at  nerven  er  sikret  uanset kampens udfald og forløb. Hvad angår brugen af stereotyper, er det endvidere i sportsjournalisternes interesse, at disse ikke forandrer sig voldsomt over tid. Stereotyperne er nemlig tidsbesparende arbejdsværktøjer, der  er  gode  at  have  ved  hånden,  kort  før kampreferatet skal i trykken. Meget belejligt  indeholder  flere  af  de  stereotyper,  der kan identificeres, en iboende dualitet, som gør, at de vil kunne bruges næsten uanset kampens udfald. Tyskerne fremstilles som organisatoriske giganter når de har vundet en  kamp,  og  som  uopfindsomme  og  ked -sommelige maskiner, når de taber, netop på grund af deres - ifølge pressens - blinde tro på,  at  fodboldkampe  vindes  gennem  en stærk  organisering.  Det  er  positive  karaktertræk, der kan fremhæves, når de besejrer Danmark,  men  samtidig  egenskaber,  der kan lægges til grund for eventuelle dårlige resultater.  Det  samme  med  spanierne,  der portrætteres som aldeles blændende teknikere.  De  formår  at  afgøre  kampene  ved hjælp af netop den suveræne teknik, krydret med deres sydlandske mentalitet. Men netop teknikken kan vendes til noget virkelighedsfjernt og nærmest useriøst, ganske enkelt  fordi  den  solide  sikre  organisation  og overblik i reglen vil være fraværende.

Endelig spiller dansk identitet formentlig ind i forbindelse med pressens fremstilling

## Noter

- 1 Berlingske Tidende 27.6.1992.
- 2 Jyllands-Posten 27.6.1992.
- 3 Berlingske Tidende 14.6.1986. Panzer-næve var et af den tyske værnemagts våben under Anden Verdenskrig.
- 4 Steinar Eggen og Jørn Fremstad: Fotballjournalistikken i VG og Dagbladet fra 1960-1990. Sport i avis.  7  analyser  av  norsk  sportsjournalistikk .

af  de  tre  lande.  Hvis  Danmark  fremstilles som værende oppe mod overmagten på forhånd, har man fra sportspressens side garderet sig imod et eventuelt nederlag - eller rettere;  et  nederlag  vil  være  acceptabelt, fordi Danmark er oppe mod de bedste af de bedste. Således kan det tyde på, at stereotyperne er med til at skærme på den ene side sportspressen - der forud for kampen gerne har hyldet det danske landshold, og forventningsfuldt set frem til kampen - og på den anden side selve fodboldlandsholdet mod al for omfattende kritik. Derved vedligeholdes samarbejdet mellem sportspressen og fodboldlandsholdet - netop via stereotypernes konstante hyldest af Danmarks modstandere.  For  taber  Danmark,  er  det  i  bund  og grund forventeligt, mens en eventuel dansk sejr vil fremstå som endnu større end den i realiteten er, fordi modstanderholdets styrke forud for kampen så at sige er besunget i en grad, der nærmest gør et dansk nederlag forventeligt.  Samtidig  vedligeholdes  kontrakten  med  læserne,  der  ikke  gider  købe aviser,  der  fortæller,  at  Danmark  slog  et tamt og kedeligt spansk hold. Læserne vil langt  hellere  høre  om  slagne  spanske  verdensstjerner, der til trods for alle de fænomenale evner, bare ikke var gode nok til de endnu bedre danskere.

Thore Roksvold (Red.). (Frederiksstad 1993). pp. 37-69. (særligt pp. 60-61). samt Liz Crolley og David Hand: France and the English Other. Mediation  of  national  identities  in  post-war  football journalism. The  Web  Journal  of  French  Media Studies .  Vol.  4.,  no.1.  (2001).  http://wjfms.ncl. ac.uk/enframes.htm

-  Jacques-Philippe Leyens, Vincent Yzerbyt og Ge-

- orges Schadron: Stereotypes and social cognition . (London 1994). pp. 1-8.
- 6 Se fx Garry Whannel: Individual Stars and Collective Identities in Media Sport. Sport, popular Culture and Identity . Roche, Maurice (Ed.). (Aachen, 2000). p. 28.
- 7 De  kampe,  der  medtages  i  analysen  er  alle  Alandsholdkampe. Nærmere bestemt EM- og VMkvalifikationskampe, EM- og VM-slutrundekam -pe samt venskabskampe. Mod Tyskland, Spanien og England har landsholdet spillet hhv. 9 (19862000), 10 (1980-2004) og 9 kampe (1982-2003).
- 8 Naturligvis deltager sportspressen også i opvarmningen til kampene, men det er dog efter kampenes afvikling, at sportssiderne i aviserne optager mest spalteplads.
- 9 Det være sig alt fra interviews, analyser, kamprefererende artikler til baggrundsstof.
- 10  De enkelte stereotyper er fremkommet ved at udvælge de to antalsmæssigt største underkategorier i  hver  hovedkategori,  på  hvilken  baggrund  en identificering af stereotypen været mulig.
- 11  Tennissportens  nationale  sportsstereotyper  har eksempelvis været analyseret. Neil Blain og Hugh O'Donnell: The stars and the flags. Individuality, collective identities and the national dimension in Italia  '90,  and  Wimbledon  '91  and  '92. Games without frontiers: football, identity and modernity .  Richard Giulianotti og John Williams (Eds.). (Aldershot,  1994).  pp.  24-272.  Se  også  Hugh O'Donnell: Mapping the Mythical: a geopolitics of  national  sporting  stereotypes. Discourse and Society .  Vol.  ,  no.  3  pp.  34-380.  (London, 1994).
- 12  Liz Crolley og David Hand, 2002, samt Jens Wernecken: Wir und die anderen… Nationale Stereotypen  im  Kontext  des  Mediensports . (Berlin, 2000) hører begge til større analyser om emnet.
- 13  Se  fx.  Neil  Blain,  Raymond  Boyle  og  Hugh O'Donnell: Sport  and  National  Identity  in  the European  Media (Leicester,  1993).  pp.  -87. Neil Blain og Hugh O'Donnell i Games without frontiers:  football,  identity  and  modernity .  Richard Giulianotti og John Williams (Eds.)., 1994. pp. 24-272. EM-1996 behandles bl.a. i Liz Crolley og David Hand, 2002.
- 14  Liz Crolley, David Hand og Ralf Jeutter: National obsessions  and  identities  in  football  match  reports. Fanatics!  Power,  identity  and  fandom  in football . Adam Brown (Ed.). (London, 1998). pp. 173-18.
- 1  Se  fx  Neil  Blain,  Raymond  Boyle  og  Hugh O'Donnell, 1993. pp. -87.
- 16  Liz  Crolley  og  David  Hand,  2002.  pp.89-93  og 143-148.
- 17  Ibid. pp. 91-92.
- 18  Ibid. pp. 92-93 og 148.
- 19  Ibid. pp. 147.
- 20  Ibid. pp. 7-9.
- 21  Ibid. p. 8.
- 22  For en mere uddybet metodisk og teoretisk præsentation af analysens grundlag, henvises til mit speciale,  indleveret  ved  Center  for  Historie  på Syddansk Universitet i maj 200.
- 23  Kirsten Frandsen: Dansk Sportsjournalitisk. Fra sport til publikum . (Danmarks Journalisthøjskole, 199). samt Eggen og Fremstad, 1993.
- 24  I  engelsk  presse  er  kampreferaterne  vokset  fra 20 ord i 194 til 000 ord I år 2000. Optaktsartiklernes længde er vokset fra 27 til 3000 ord i samme periode. Se Liz Crolley og David Hand: France and the English Other. Mediation of national identities in post-war football journalism. The Web  Journal  of  French  Media  Studies .  Vol.  4., no.1. (2001). http://wjfms.ncl.ac.uk/enframes.htm samt fx. Eggen og Fremstad, 1993.
- 2  Se fx Arthur Hopcraft: The Football Man. People and Passions in Soccer . (London 1968) p.211.
- 26  Se fx Gunnar Rasmussen: Sportsjournalistik. En pragmatisk og ideologikritisk undersøgelse . (GMT 1974) p.121. Det skal dog nævnes, at også i takt med at nyhederne både i tv og i den trykte presse  dramatiseres,  indfinder  der  sig  fra  tid  til anden sportsjournalistisk inspireret sprogbrug på de mere »seriøse« sider i avisen, på internettet og i tv.
- 27  BT 16..1990
- 28  Ekstra Bladet 12.6.1992
- 29  Berlingske Tidende 23.9.1982.
- 30  Berlingske Tidende 16..1990.
- 31  BT 1.9.1988.
- 32  BT 16.6.2002.
- 33  Jyllands-Posten 22.9.1983
- 34  Berlingske Tidende 22.9.1983.
- 3  Berlingske Tidende 23.9.1982
- 36  Jyllands-Posten 16.6.2002.
- 37  Ekstra Bladet 12.6.1992.
- 38  BT 16.6.2002.
- 39  BT 16.6.2002.
- 40  Spanien  slog  Danmark  ud  af  EM  i  1984,  VM 1986, og under EM 1988 besejrede Spanien Danmark i gruppespillet. Det spanske landshold vandt også  den  afgørende  kamp  om  kvalifikation  til VM-slutrunden  i  USA  i  1994.  Før  1980  havde landsholdene mødtes fire gange, hvoraf Spanien har vundet de tre.

- 41  Ekstra Bladet 12.6.1988.
- 42  BT 2.6.1984 og 12.6.1988.
- 43  BT 19.6.1986.
- 44  BT 12.10.199.
- 4  Jyllands-Posten 22..1980.
- 46  Berlingske Tidende 12.4.1984.
- 47  Ekstra Bladet 1.4.1993.
- 48  Jyllands-Posten 2.6.1984 og 19.6.1986.
- 49  BT 1.4.1993.
- 0  Ekstra Bladet 18.11.1993.
- 1  Politiken 12.6.1988.
- 2  Berlingske Tidende 18.11.1993.
- 3  Berlingske Tidende 19.6.1986.
- 4  Ekstra Bladet 12.6.1988.
-   BT17.11.1994.
- 6  Ekstra Bladet 12.10.199.
- 7  Ekstra Bladet 12.6.1988 og BT 22..1980.
- 8  Ekstra Bladet 17.11.1994.
- 9  BT 1.4.1993.
- 60  BT 1.4.1993.
- 61  Jyllands-Posten 12.10.199.
- 62  Ekstra Bladet 17.11.1994.
- 63  BT 18.11.1993.
- 64  Berlingske Tidende 18.11.1993.
- 6  Den første i 1986, den sidste i 2000.
- 66  Før 1980 er det sportslige styrkeforhold jævnt. Så-

## Litteraturliste

- Blain, N, Boyle, R &amp; O'Donnell, H: Sport and National  Identity  in  the  European  Media (Leicester, 1993).
- Blain,  N  &amp;  O'Donnell,  H: The  stars  and  the  flags. Individuality, collective identities and the national dimension in Italia '90, and Wimbledon '91 and '92 .  I:  Giulianotti,  R  &amp;  Williams,  J  (Eds.): Games  without  frontiers:  football,  identity  and modernity (Aldershot, 1994).
- Crolley, L, Hand, D &amp; Jeutter, R: National obsessions and identities in football match reports . I: Adam Brown (Ed.):  Fanatics!  Power,  identity  and  fandom in football (London, 1998).
- Crolley, L &amp; Hand, D: France and the English Other. Mediation of national identities in post-war football  journalism .  I:  The  Web  Journal  of  French Media Studies. Vol. 4, no.1. (2001).
- Crolley,  L  &amp;  Hand,  D: Football,  Europe  and  the press . (London, 2002).
- Eggen, S &amp; Fremstad, J: Fotballjournalistikken i VG og Dagbladet fra 1960-1990 . I: Roksvold, Thore (Red.)  Sport  i  avis.  7  analyser  av  norsk  sportsjournalistikk (Frederiksstad 1993).

ledes er det først i 1986 at Danmark og Tyskland spiller en pointkamp mod hinanden. Før da havde landene kun spillet venskabskampe.

- 67  BT 2.9.1986.
- 68  Politiken 14.6.1986.
- 69  Se fx Jyllands-Posten 14.6.1986 og Politiken 1.6.1988.
- 70  BT 27.6.1992.
- 71  Jyllands-Posten 27.6.1992.
- 72  Ekstra Bladet 31..1990.
- 73  BT 16.11.2000.
- 74  BT 10.9.1992.
- 7  BT 10.9.1992.
- 76  Politiken  27.6.1992.  Samt  fx  BT  14.6.1986,  BT 24.9.1987, Politiken 27.6.1992 og BT 16.11.2000.
- 77  Politiken 1.6.1988.
- 78  Politiken 1.6.1988.
- 79  Jyllands-Posten 27.6.1992.
- 80  Jyllands-Posten 2.9.1986.
- 81  BT 14.6.1986.
- 82  Politiken 1.6.1988.
- 83  Ekstra Bladet 27.6.1992.
- 84  Politiken 14.6.1986.
- 8  Berlingske Tidende 14.6.1986
- 86  Berlingske Tidende 2.9.1986.
- 87  Berlingske Tidende 2.9.1986.
- Frandsen, K: Dansk Sportsjournalitisk. Fra sport til publikum . (Danmarks Journalisthøjskole, 199).
- Hopcraft, A: The Football Man. People and Passions in Soccer . (London 1968).
- Leyens, J-P, Yzerbyt, V &amp; Schadron, G: Stereotypes and social cognition (London 1994).
- O'Donnell, H: Mapping the Mythical: a geopolitics of national sporting stereotypes . I: Discourse and Society, vol. . no.3 (London, 1994).
- Rasmussen, G: Sportsjournalistik. En pragmatisk og ideologikritisk undersøgelse (GMT 1974).
- Wernecken, J: Wir und die anderen… Nationale Stereotypen im Kontext des Mediensports .  (Berlin, 2000).
- Whannel, G: Individual Stars and Collective Identities in Media Sport . I: Roche, M (Ed.): Sport, Popular Culture and Identity (Aachen, 2000).
- Herudover er benyttet følgende aviser: Berlingske Tidende , Ekstra Bladet , BT , Politiken og JyllandsPosten. Derudover  http://wjfms.ncl.ac.uk/enframes.htm