Dansk resume af originalartiklen Diagnosis and mortality in prehospital emergency patients transported to hospital: a population-based and registry-based cohort study
Tidsskrift: akut ()

## DANSK TIDSSKRİFT - FOR AKUTMEDICIN

## 2018 Vol. 1 Danske resumeer

Sabina Bay Hermansen Aalborg Universitet

## Tim Alex Lindskou

Center for Præhospital- og Akutforskning, Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, Aalborg Universitet ORCID: https://orcid.org/0000-

0002-9607-7859

## Nøgleord

Præhospital Ambulancer Diagnose Overlevelse

Kontaktinformation e-mail: s.hermansen@rn.dk Diagnosis and mortality in prehospital emergency patients transported to hospital: a population-based and registrybased cohort study Dansk resume af originalartiklen: Diagnosis and mortality in prehospital emergency patients transported to hospital: a population-based and registry-based cohort study BMJ Open 2016;6:e011558.

## Introduktion

I  det  præhospitale  område  er der typisk fokuseret på tidskritiske  tilstande,  såsom  hjertestop, akut myokardieinfarkt, apopleksi og traumer. Derimod

fokuseres der ikke på et samlet billede af de præhospitale  patienter,  hvilket  først  og  fremmest skyldes mangel på oplysninger om disse patienter. I Region Nordjylland har man siden 2006 haft en elektronisk præhospital patientjournal i alle ambulancer. Dette gjorde det muligt at udføre et populationsbaseret studie og kortlægge diagnosemønster og overlevelse for præhospitale 1-1-2 patienter i Region Nordjylland.

## Metode

Populations- og registerbaseret kohorte studie. Hospitalsdiagnoser ud fra ICD-10 hovedkapitler blev indhentet, og 1-dags- og 30-dags-overlevelse blev udregnet. Der blev inddraget patienter med hospitalskontakt som følge af 1-1-2 opkald og afsendt ambulance i Region Nordjylland i årene 2007 - 2014. Patienter med gentagne 1-1-2 kontakter i perioden blev også medtaget. Patienter afsluttet på stedet, og ikke bragt videre med en ambulance, blev ikke inkluderet. Hospitalsdiagnoser blev hentet fra det Patient Administrative System, og CPR-nummer blev benyttet til at koble data mellem registre. I tilfælde, hvor en tentativ uspecifik Z diagnose (ICD-10 kapitel 21) var benyttet, blev der søgt efter den første efterfølgende specifikke diagnose under hospitalsopholdet.

## Resultater

I  alt  148.757  ambulancekørsler  med  efterfølgende hospitalskontakt  efter  1-1-2  opkald  blev  inkluderet. Kørslerne blev udgjort af 97.245 individer. Gennemsnitsalderen var 52,9 år (standard afvigelse 24,3) og der blev observeret tre toppunkter i aldersfordelingen: omkring 1 år, 19 år og 68 år.

Læsioner  og  forgiftninger  (ICD-10  kapitel  19)  udgjorde  næsten  en  tredjedel  af  alle  diagnoser  med 44.678 (30 %) patienter, og var den hyppigste forekomne diagnose. Derefter de uspecifikke R og Z diagnoser (ICD-10 kapitel 18 og 21, henholdsvis 25.977 (17,5 %) og 20.946 (14,1 %) patienter), sygdomme i kredsløbet (ICD-10 kapitel 9, 15.762 (10,6 %) patienter),  sygdomme i åndedrætsorganer (ICD-10 kapitel 10, 9945 (6,7 %) patienter) og endelig psykiske lidelser (ICD-10 kapitel 5, 8059 (5,4 %) patienter). Antal døde  samt  1-  og  30-dages  overlevelsen  varierede imellem de forskellige diagnoser; patienter med sygdomme i kredsløbet hhv. 1209 (7,67 % (7.27 til 8.10)) og 2313 (14,69 % (14.15 til 15.25)), sygdomme i åndedrætsorganer  hhv.  293  (2,95%  (2,63  til  3,30))  og 1148 (11,56 % (10,94 til 12,20)), uspecifikke R diagnoser hhv. 617 (2,38 % (2,20 til 2,56)) og 1119 (4,32 % (4,08 til 4,58)) og læsioner og forgiftninger hhv 147 (0,33 % (0,28 til 0,39) og 741 (1,67 % (1,55 til 1,79)).

mansen

Universitet

Nøgleord

Diagnose

Overlevelse

## Diskussion

Dette studie er et af meget få, der beskriver den samlede præhospitale patientgruppe, og det er bemærkelsesværdigt, hvor stor en andel de uspecifikke diagnoser udgjorde. Den største svaghed ved studiet var manglende CPR-numre hos 17,8 %, hvilket dog ikke er usædvanligt i præhospitale studier, men det vides ikke om disse patienter var mere eller mindre kritisk syge. Studiet giver heller ikke information om de patienter, der afsluttes på stedet uden hospitalskontakt. Til trods for disse svagheder giver dette studie noget af det mest komplette billede man har af præhospitale patienter i Danmark. Det er uklart hvad årsagen til 1-1-2-kontakter for patienter med uspecifikke  symptomer er. Studiet lægger op til at undersøge om alternative tilbud  måske  kan  hjælpe  disse patienter.

Forfatterne har siden artiklens publicering undersøgt populationen yderligere ved at se på udviklingen af trends over tid i perioden på 8 år. Der blev her set en stigning i antallet af ambulancepatienter, andelen af kvinder og ældre, skader og uspecifikke diagnoser. Derudover  en  væsentlig  stigning  i  komorbiditet  og fald i 1- og 30-dags mortalitet.

## Referencer

1. Christensen EF, Larsen TM, Jensen FB, et al Diagnosis and mortality in prehospital emergency patients transported to hospital: a population-based and registry-based cohort study BMJ Open 2016;6:e011558. doi: 10.1136/bmjopen-2016011558