Prikken over F’et
Forfattere: Julie Foged Kristensen
Tidsskrift: periskop (2025-12-04)

PERISKOP

PERISKOP

NR. 34/2025

FORUM FOR KUNSTHISTORISK DEBAT

TABTE SAMLINGER OG FORSVUNDNE VÆRKER

Periskop: Forum for kunsthistorisk debat Nr. 34, 2025

'Tabte samlinger og forsvundne værker'

Titel: Prikken over F'et: Jacob Fosies grafiksamling Forfatter(e): Julie Foged Kristensen Sidetal: 24-31 Dato: 04.12.2025

DOI: 10.7146/periskop.v2025i34.162364

## Prikken over F'et: Jacob Fosies grafi  ksamling

Den  Kongelige  Kobberstiksamling,  der  rummer  Statens  Museum  for  Kunsts samling af værker på papir, har de seneste år været igennem et stort registreringsarbejde, hvor samlingens blade af grafi  k og tegninger er blevet beskrevet digitalt. Fra  2019  til  2024  var  jeg  en  del  af  projektet,  og  sammen  med  et  team  af  registratorer gennemgik vi en stor del af Kobberstiksamlingens mere end 200.000 værker, 1  særligt af den ældre, udenlandske grafi  k, som udgør samlingens kerne.

Blandt den ældre grafi  k begyndte jeg at lægge mærke til en bestemt påskrift, der med mellemrum dukkede op. Påskriften var lille og gnidret, skrevet i hånden med blæk, og jeg var ikke sikker på, hvad der stod, eller om det var den samme fra gang til gang. Det lignede et F , men af og til med en prik over den vertikale streg, der ledte tankerne hen på et monogram. F'et kunne være helt diskret, skrevet med lysebrunt blæk og gemt i en mørk plet ved trykkets kant; andre gange stort og prangende eller placeret et sted i motivet, hvor det ikke var til at overse [2] . Ofte fulgtes F'et af skiftende numre samt et bogstav placeret i nederste højre hjørne, begge dele skrevet direkte på værkets recto, dvs. forside, med samme blæk og hånd.

## Jacob Fosie

I  mange  ældre  grafi  ksamlinger  fi  ndes  såkaldte  samlermærker.  Det  kan  være skrevne eller stemplede monogrammer, navne eller symboler, som samlere har brugt til at mærke deres blade med. Det var oplagt, at F'et skulle forstås som et sådant mærke. Men F'et var hverken at fi  nde i Frits Lugts (1884-1970) omfattende fortegnelse Les marques de Collections de Dessins et d'Estampes fra 19211956, 2  hvor en stor del af de europæiske grafi  ksamleres samlermærker ellers er kortlagt, eller i Kobberstiksamlingens egne arkiver og dokumenter.   Kun et enkelt sted,  i  et  lille  katalog  til  udstillingen Borgerkunst på  Københavns  Bymuseum, henvises til tidligere inspektør i Kobberstiksamlingen, Jan Garff  , at organisten og tegnelæreren Jacob Fosie (1679-1763) 'ejede en samling grafi  ske blade', og at  disse  'kan  identifi  ceres  ved  hjælp  af ejermærket  JF'  (Aasted  og  Westengaard 1977, 14). 3

[1] Hendrick Goltzius: Neptun , ca. 1594. Clairobscur-træsnit, 347 x 261 mm. Statens Museum for Kunst. Foto: SMK Foto / Jakob Skou-Hansen.

Jacob  Fosie  boede  med  sin  familie på  Østergade  centralt  i  København.  Han interesserede  sig  for  kunst,  mekanik  og sprog og skulle have ejet et godt bibliotek (Westengaard  1890,  16).  Han  menes  at have  modtaget  maleundervisning  af  bl.a. hofmaler Hendrik Krock (1671-1738) og  blev  i  1741  ansat  som  tegnelærer  ved Søkadetakademiet i København. Han gav  desuden  gratis  tegneundervisning  i sit  hjem  fl   ere  gange  om  ugen  (Aasted  og Westengaard 1977, 10-11). Jacob Fosie blev særligt  optaget  af  den  grafi  ske  metode, og  omkring 1740 fi  k  han  en  introduktion til  teknikken  af  søoffi ceren  F .L.  Norden (1708-1742),  hvorefter  han  fi  k  hentet  en trykpresse  og  sværte  hjem  fra  Holland (10).  I  1743  udgav  han  sin  første  bog, Lære-Klude  [...] ,  der  var  illustreret  med raderinger udført af ham selv, hans børn og elever, og senere, i 1753, Tegne-ABC [...] med  øvelser  i  tegnekunst. 4 I  Kobberstiksamlingen  fi  ndes  en  lille  håndfuld  raderinger af Jacob Fosie, bl.a. et landskab, der er signeret i pladen med et monogram lig det  lille  mærke  med  blæk [3] .  Det  håndskrevne  F,  eller  nærmere  IF,  har  altså tilsyneladende fungeret som Jacob Fosies samlermærke,  og  bladene  med  mærket har udgjort hans private samling af grafi  k.

[2] Detalje af Jan Harmensz. Muller, efter Bartholomeus Spranger: Perseus udrustes af Minerva og Merkur , 1604. Kobberstik, 574 x 412 mm. Statens Museum for Kunst. Foto: SMK Foto / Jakob Skou-Hansen.

## Samlingen

I  takt  med registreringen begyndte jeg at indføre de grafi  ske blade med Jacob Fosies samlermærke i en registrant. Gennem stikprøver og mere systematiske gennemgange i Kobberstiksamlingens mapper endte jeg med en liste på godt 200 blade. Registranten tegner et billede af en samling, der fra 1600-tallet og frem til starten af 1700-tallet. For langt størstedelen af bladene er der tale om såkaldte vedutter  ('udsigter'),  allegoriske  og  dekorative  stik  af  en  bred  vifte  af  grafi  kere som Israël Silvestre, Marcus de Bye [4] , Giorgio Ghisi, Antonio Tempesta, Wenceslaus Hollar og Stefano della Bella. Mens de fl  este blade ikke er præget af  større  sjældenhed  eller  kvalitet,  springer  nogle  i  øjnene:  På  et  stort,  ovalt farvetræsnit af Neptun ridende på en delfi  n, udført af den nederlandske grafi  ker Hendrick Goltzius (1558-1617), gemmer Jacob Fosies lysebrune blækmærke sig ved trykkets rand, næsten helt usynligt i bølgerne [1] .  Ligeledes er mærket at fi   nde på 11 ud af de 18 blade, der udgør Jacques Callots (1592-1635) barske serie Krigens rædsler fra 1633, et hovedværk i grafi  khistorien [5] .

På fl   ere blade er der i direkte forlængelse af Jacob Fosies samlermærke anført en form for løbenummer. Fx på Jan Harmensz. Mullers (1571-1628) kobberstik af Perseus, der udrustes til kamp. Her ses det til dato største og smukkest placerede F.49.1

[3] Jacob Fosie: Landskab , 1740'erne? Radering, 122 x 217 mm. Inv.nr. KKS16167, Statens Museum for Kunst. Foto: SMK Foto / Jakob Skou-Hansen.

[4] Marcus de Bye, efter Paulus Potter, udgivet af Nicolaes Visscher (II): To liggende køer , anden halvdel af 1600-tallet. Radering, 116 x 149 mm. Statens Museum for Kunst. Foto: SMK Foto / Jakob Skou-Hansen.

mærke på en blank plet ved Merkurs fod: IF.18 [2] . Det foreløbigt højest observerede nummer er IF.293, og man kan derfor formode, at samlingen mindst må have rummet dette antal blade. Der er dog fl  ere eksempler på blade med enslydende numre, bl.a. en række prospekter fra Paris i sidste halvdel af 1600-tallet, udført af forskellige kunstnere, hvor hele tre blade er mærket IF.89. Nogle tryk bærer desuden et bogstav i bladets nederste højre hjørne. Modsat løbenumrene henviser bogstaverne tilsyneladende til en organisering af genremæssig eller tematisk art. Blade mærket med Z [6] har således, på tværs af grafi  kere og serier, at gøre med landskaber, E hovedsageligt med opstalter og ornamentik, mens en række arkitekturstik og prospekter er mærket med bogstavet K. Ingen af de to systemer er dog konsekvente eller helt entydige, og der fi  ndes således adskillige blade, der er mærket med kun én af delene - eller slet ikke - ud over Jacob Fosies monogram.

457

## I opløsning

Ved siden af Jacob Fosies mærke optræder typisk også kunstkammerforvalter Lorenz Spenglers (1720-1807) let genkendelige samlermærke L.S. (Lugt 19211956, nr. 1763). Lorenz Spengler ejede en kunstsamling med bl.a. 2.441 grafi  ske blade,  der  alle  blev  erhvervet  til  Den  Kongelige  Kobberstiksamling  i  1810 (Fischer og Bøgh Rasmussen 1998, 17). Gennem tiden er Kobberstiksamlingen

6

Trael ox. Cum Pril. Reg

A la fin ces Voleurs infames et perdus,

Comme fruits malheureux a cet arbrependus

blevet ordnet og omordnet fl  ere gange, særligt i årene op til 1835, hvor den blev endeligt udskilt fra Det Kongelige Bibliotek. I den forbindelse påbegyndte den senere inspektør Just Mathias Thiele (1795-1874) arbejdet med at ommontere bladene fra den ældre del af samlingen efter de principper og kunstnerhierarkier, der fulgte med Adam von Bartschs (1757-1821) oversigtsværk Le Peintre-graveur (Fischer og Bøgh Rasmussen 1998, 20-21).

Med de mange sammenfald mellem de to samlermærker må hele eller dele af  Jacob  Fosies  samling  på  et  tidspunkt  være  overgået  til  Lorenz  Spengler  og gennem denne siden indoptaget i Kobberstiksamlingen, hvor bladene efterfølgende er  blevet  spredt.  Registreringen  af  Kobberstiksamlingen  er  i  skrivende stund endnu ikke afsluttet, ligesom registranten over Jacob Fosies samling heller ikke kan regnes for komplet. Det er vanskeligt at sige, om samtlige blade fra Jacob Fosies samling er at fi  nde i Kobberstiksamlingen i dag, eller om bestemte emner kan være skilt ud til anden side eller gået tabt. For ganske nylig er bl.a. en bog med originalgrafi  k af Jacques Callot dukket op i Kobberstiksamlingens bogskabe med påskriften 'Jacques Fosie' på titelbladet. 5  En del af Jacob Fosies bogsamling kan på den måde også, ved siden af de løse blade, på et tidspunkt have fundet vej ind i Kobberstiksamlingens magasiner.

## En lille samling i den store samling

Som både bogen og de mange enkeltblade illustrerer, er Jacob Fosies samling langtfra gået tabt, men er i årtier gået upåagtet hen i mængden af Kobberstik-

[5] Jacques Callot, udgivet af Israel Henriet: Afstraff   else ved hængning , (1633). Radering, 83 x 188 mm. Statens Museum for Kunst. Foto: SMK Foto / Jakob Skou-Hansen.

[6] Ubekendt kunstner, udgivet af Baltazar Moncornet: Johannes Døberen i ødemarken , første halvdel af 1600-tallet? Radering og kobberstik, 93 x 135 mm. Statens Museum for Kunst. Foto: SMK Foto / Jakob Skou-Hansen.

samlingens store antal grafi  ske blade. Ved at løfte Jacob Fosies samling op til overfl   aden, først og fremmest gennem den rette registrering, får vi ikke alene et billede af, hvordan en sådan grafi  ksamling kan have tegnet sig i dansk kontekst i første halvdel af 1700-tallet, 6  men også en kilde til det kunstneriske og kulturelle miljø omkring Jacob Fosie, hans undervisning og elever.

I Kobberstiksamlingen fi  ndes således ikke bare en række tryk af Jacob Fosie, men også fl  ere stykker grafi  k og tegninger udført af dennes datter, Johanna Fosie (1726-1764). 7 Hun  fremhæves  bl.a.  i  Frederik  Christian  Schønaus  (1728-1772) Samling af Danske Lærde Fruentimmer , som den eneste kvinde 'uden Modsigelie iblandt sit Kiøn', der i tiden mestrer tegnekunsten (Schønau 1753, fortale, upag.). Som kunsthistoriker Anna Lena Lindberg (1939-) pointerer, har undervisning i hjemmet været et af de bærende principper for de tidlige kvindelige kunstneres muligheder (Lindberg 2017, 111). For Johanna Fosies vedkommende kan dette også have involveret adgangen til grafi  ske blade, idet hun typisk brugte stukne forlæg til sine motiver (Aasted og Westengaard 1977, 14-15). Jacob Fosies grafi  ksamling kan på den måde præsentere en del af den helt konkrete billedverden, som Johanna Fosie havde adgang til under sin uddannelse og tidlige kunstneriske år i hjemmet.

## Litteratur

Bartsch, Adam von. 1803-1821. Le Peintre-graveur. Wien.

- Fischer, Chris. 1993. 'Den Kongelige Kobberstiksamling. En kort historisk oversigt'. I Øjenlyst. 53 tegninger fra Den Kongelige Kobberstiksamling , redigeret af Chris Fischer, Jan Garff   m.fl  ., 9-13. København: Statens Museum for Kunst.
- Fischer, Chris og Mikael Bøgh Rasmussen. 1998. 'Grafi  kken i Den Kongelige Kobberstiksamling. En historisk oversigt'. I Øjenlyst II. 76 grafi  ske blade fra Den Kongelige Kobberstiksamling , redigeret af Chris Fischer og Jan Würtz Frandsen, 9-42. København: Statens Museum for Kunst.
- Lindberg, Anna Lena. 2017. 'Remarkable women artists. Flower painting and professional changes in Copenhagen, c. 1690-1790'. I Early Professional Women in Northern Europe, c. 1650-1850, redigeret af Johanna Maria Ilmakunnas, Seija Marjatta Rahikainen og Kirsi Vainio-Korhonen, 91-114. New York: Routledge.
- Lugt, Frits. 1921-1956. Les marques de Collections de Dessins et d'Estampes. Amsterdam og Haag. Schønau, Frederik Christian. 1753. Samling af Danske Lærde Fruentimmer . København.
- Svenningsen, Jesper. 2023. Samlingssteder. Udenlandsk billedkunst i danske samlermiljøer 16901840 . Aarhus: Aarhus Universitetsforlag.
- Westengaard, Otto. 1890. Oplysninger om familien Westengaard . København.
- Aasted, Susanne og Erik Westengaard. 1977. Borgerkunst - hos familien Fosie på Østergade omkring 1750 . København: Københavns Bymuseum.

www.marquesdecollections.fr (sidst tilgået 21. april 2025).

www.smk.dk/section/om-smk  (sidst tilgået 21. april 2025).

## Noter

- 1 Traditionelt har man anset Kobberstiksamlingen alene for at indeholde ca. 238.000 blade (Fischer 1993, 13), men da bestanden både er vanskelig at opgøre, og digitaliseringen i Kobberstiksamlingen fortsat er i gang, må antallet af blade i samlingen derfor tages med forbehold.
- 2 Fortegnelsen fi  ndes også som digitalt opslagsværk: www.marquesdecollections.fr
- 3 En stor tak til Jesper Svenningsen for at grave dybt i sin bogreol og gøre opmærksom på udstillingskataloget og henvisningen til Jacob Fosies samlermærke heri.
- 4 De fulde titler på Jacob Fosies udgivelser er hhv.: Lære-Klude eller Prøver paa Kaaber, Slibe, Grunde, Naale, Etz-Vand, Sverte, Viske, Lade og Trykke fra Aar 1741 til Aar 1743 og Tegne-ABC eller Adskillige Streger at øve Synet og Haanden efter for unge Mennesker af begge Kiøn .
- 5 Se Les images de tous les saincts et saintes de l'annee , illustreret af Jacques Callot, udgivet af Israel Henriet, Paris 1636, inv.nr. KKSbog6621.
- 6 Se også Jesper Svenningsens (2023, 269-296) fortegnelse over danske samlere frem til midten af 1800-tallet.
- 7 Kobberstikket af den hellige familie bærer Lorenz Spenglers samlermærke og er altså lig Jacob Fosies grafi  ksamling på et tidspunkt blevet indlemmet i dennes samling.