Forord
Forfattere: Sine Agergaard
Tidsskrift: forumforidraet (2007-07-01)

## Forord

Til  tider  gør  idrætsorganisationsfolk  eller andet  godtfolk  sig  til  talsmænd  for,  at idrætten ikke skal opfylde bestemte politiske dagsordner eller reduceres til at være et middel i en storpolitisk kamp. Om end disse  standpunkter  er  prisværdige  og  tjener som  moralske  opråb,  er  det  desillusionerende  og  dog  forskningsmæssigt  interessante udgangspunkt for nærværende årbog, at idræt ikke har nogen neutral og politisk uafhængig  status,  men  derimod  er  indfiltret  i  en  række  magtkampe.  Det  være  sig kampe i forbindelse med specifikke idrætsaktiviteter,  hvilket  første  afsnit  af  denne årbog illustrerer gennem en række artikler om,  hvordan  fodbold  har  bidraget  til  udviklingen af nationalisme og national identitet.  Andre  idrætspolitiske  kampe  bliver udkæmpet indenfor regionale og nationale enheder,  som  en  række  artikler  om  kommunal,  national  og  nordisk  idrætspolitik viser  i  årbogens  andet  afsnit.  Derudover udspiller  der  sig  storpolitiske  kampe  på tværs  af  nationer,  hvilket  årbogens  tredje afsnit eksemplificerer ved hjælp af artikler, som bl.a. behandler landskampen mellem Tibet og Grønland i 2001. Endelig kan enkelte personer eller hold blive genstand for mediemæssig og organisationspolitisk diskussion, hvilket illustreres i årbogens fjerde afsnit gennem en række artikler, der behandler  en  række  offentlige  debatter  om Anja Andersen og Slagelse Dream Team.

Årbogens tema Idræt, nation og politik dækker over et uhyre stort forskningsområde. Fire undertemaer er udvalgt, som på forskellig vis konkretiserer den overordnede tematik.

Det  første  afsnit fodbold  og  national identitet indeholder  en  række  casestudier af,  hvordan  fodboldsporten  bidrager  til dannelsen af nationalisme og national identitet. Per Jørgensen beskriver, hvordan opbygningen af dansk national identitet afspejlede  sig  i  medierne  under  OL-fodboldturneringerne  i  perioden  1908-1968. Endvidere beskriver Thorbjörn Andersson, hvordan en folkelig form for svensk nationalisme voksede i mellemkrigstiden i forbindelse med afviklingen af en række fodboldlandskampe mellem Danmark og Sverige. Frode Fretland inddrager byplanlægningspolitik  i  diskussionen  af  forholdet mellem  idræt  og  national  identitet.  Han sætter fremvæksten i den organiserede fodbold i  Norge i  forbindelse  med  etableringen af en række fodboldbaner i Oslo. Derudover  beskriver  Jørn  Hansen,  hvordan fodbold  fik  betydning  for  udbredelsen  af danske idrætsforeninger i Nordslesvig/ Sønderjylland før 1920 samt for den nationale identitetsdannelse i Tønder efter 1920 og frem til 1945.

Det andet afsnit idrætspolitik; regionalt og nationalt behandler idrætspolitiske forhold  såvel  på  kommunalt  som  nationalt plan  i  Danmark,  samt  i  den  nordiske  region. Bjarne Ibsen lægger ud med en præ- sentation  fra  en  dugfrisk  undersøgelse  af kommunal idrætspolitik i Danmark. Ligeledes friske resultater fra et forskningsprogram med titlen svensk idrottsmodell i upplösning præsenterer  Paul  Sjöblom,  som endvidere  udpeger  en  række  fællestræk ved nordisk idrætspolitik.  Når  det  gælder idrætspolitiske kampe i Danmark er eliteidrætslovgivningen særlig interessant. I artiklen Let the games begin beskriver Evald Iversen og Lasse Taagaard Jensen det nationale idrætspolitiske spil omkring udviklingen af eliteidrætsloven i 1984 og 2004.

Årbogens  tredje  afsnit  har  fået  titlen idræt, nation og politik - perspektiver på Grønland . I dette afsnit formidles to nyere studier af grønlandsk kropskultur og idrætspolitik set fra danske perspektiver. Solveig Skovmose Vinther beskriver, hvordan grønlandsk  kropskultur  fremstår  i  danske koloniale og postkoloniale tekster. Artiklen viser bl.a., hvordan danske repræsentationer  af  fodboldkampen  mellem  Tibet  og Grønland i 2001 fokuserer på den tibetanske-kinesiske dimension og dermed undviger diskussionen om Grønlands manglende selvstændighed som nation. Samme landskamp og dens idrætspolitiske overtoner er baggrunden for Rune Ryelund Mortensens artikel,  som  er  baseret  i  mediernes  dækning  af  kampen,  interviews  med  centrale aktører og dokumenter fremskaffet via aktindsigt  i  Udenrigsministeriets  korrespondance med grønlandske, tibetanske og kinesiske organisationer og aktører.

Som  et  fjerde  afsnit  i  årbogen  har  vi valgt  at  sætte  fokus  på  en  række  aktuelle debatter  om  Anja  Andersen  og  Slagelse Dream Team. I forlængelse af Anja Andersens  varslede  afgang  som  træner  for  Slagelse Dream Team melder diskussionen sig om, hvilken betydning hun og holdet har haft  for  Slagelse  Kommune.  Rune  Lundberg  skriver  om  dette  på  baggrund  af  et igangværende arbejde på Sydvestsjællands Museum med at dokumentere historikken bag Slagelse Dream Team. I forlængelse af den  såkaldte  Anja  Andersen-sag,  som  i første  omgang  medførte  en  hård  karantænestraf til Anja Andersen, anlægger Jens Bertel Rasmussen et juridisk perspektiv på idrætsorganisationernes sagsbehandling. Artiklen behandler diskussionen om, hvorvidt et idrætsforbund som DIF skal have sit selvstændige  idrætsretslige  system,  eller hvorvidt idrættens udøvere, ledere og trænere  skal  dømmes  af  de  civile  domstole. Sine Agergaard  og  Line Vindbæk Andersen  tager  udgangspunkt  i  debatten  om, hvorvidt  importen  af  mange  udenlandske spillere  til  klubber  som  Slagelse  FH  og Aalborg  DH  skader  dansk  kvindehåndbold.  De  præsenterer  dels  en  opgørelse over antallet af udenlandske  spillere i dansk kvindehåndbold, dels en diskussion af,  hvilke  virksomhedsteoretiske  fordele og ulemper der følger med integrationen af mange  udenlandske  spillere  i  en  dansk håndboldklub.

Afslutningsvis bringes der i årbogen anmeldelser  af  ph.d.-afhandlinger,  som  har idrætshistorisk  relevans  og  relevans  for årbogens  tema.  Ove  Korsgaard  anmelder Anne Lykke Poulsens afhandling  om dansk  kvindegymnastik.  Henning  Eichberg anmelder Nils Asle Bergsgards og Pål Augestads afhandlinger, som på forskellig vis  analyserer  norsk  idrætspolitik.  Sidst følger  Bo  Vestergård  Madsens  mindeord for nyligt afdøde Helle Gotved, hvis liv var et  langt  stykke  idrætshistorie  i  det  Gymnastikhus,  som  hun  overtog  efter  sin  far N. H. Rasmussen.

I årbogen har vi, som undertitlen nordiske  komparationer antyder,  opprioriteret det nordiske perspektiv ved bl.a. at inddrage svenske og norske forfattere. Det er vores håb, at læsningen af de forskellige ar- tikler giver mulighed for at se særtræk ved de enkelte landes idrætspolitik og nationsopbygning såvel som ligheder på tværs af de  nordiske  lande.  Det  komparative  perspektiv  fortjener  endnu  større  belysning  i fremtiden.

Årbogens  forfatterliste  tæller  en  række fortrinsvis  yngre  idrætsforskere  fra  Danmark,  Norge  og  Sverige;  herunder  flere som  for  nyligt  er  disputeret  med  deres ph.d.-afhandlinger. Årbogen formidler også  materiale  indsamlet  af  studerende  ved de tre idrætsuddannelser ved Århus, Syddansk  og  Københavns  Universitet.  Disse studerende har nemlig arbejdet med områder, der relaterer sig til årbogens tema og har været sparsomt belyst i idrætsforskningen.

Afslutningsvist  skal  der  lyde  en  tak  til bestyrelsen  i  Dansk  Idrætshistorisk  Forening - Krop og Kultur, som har dannet forum for ideudviklingen af årbogen. Tak til mine kollegaer  i  redaktionsgruppen Anne Lykke Poulsen og Solveig Skovmose Vinther. Tak til forfatterne for deres bidrag og revideringer. Tak  til  referees  for  gennemlæsninger  og  konstruktive  kommentarer. Sidst,  men  ikke  mindst,  tak  til  Kulturministeriets  Udvalg  for  Idrætsforskning  for støtte til udgivelsen af årbogen.

Århus, december 2006 Sine Agergaard