Introduktionsstillinger i Akutmedicin i Danmark - En gennemgang af de lokale uddannelsesprogrammer
Tidsskrift: akut ()

## 2023 Vol. 6 Original-, udviklings-, og kvalitets artikler

Forfatter:

Lasse Paludan Bentsen

Medforfattere:

Charlotte Green

Kontaktinformation: Odense Universitets Hospital Lasse.paludan.bentsen@rsyd. dk

Charlotte@greenhesel.dk

Nøgleord: Uddannelse, Introduktionsuddannelse, Akutmedicin, Kompetencer

## Introduktionsstillinger i Akutmedicin i Danmark -En gennemgang af introduktionsuddannelsens uddannelsesprogrammer

Bentsen et al.

## Abstrakt

BAGGRUND  Akutmedicin er det yngste lægefaglige speciale i Danmark, oprettet i 2018.  Uddannelsen  består  af  en  1-årig  introduktionsuddannelse  og  en  5-årig hoveduddannelse. Introduktionsuddannelsen i akutmedicin er opbygget med kompetencer i forhold til elementer fra særligt specialerne intern medicin, kirurgi og ortopædkirurgi.  Uddannelsesprogrammerne  kan  være  forskelligt  struktureret  med henblik  på  opnåelsen  af  målbeskrivelsens  krav.    Formålet  med  studiet  var  at undersøge de forskellige strukturer i uddannelsesprogrammerne for introduktionsuddannelsen i Akutmedicin i Danmark.

METODE Alle uddannelsesprogrammer blev indhentet fra de tre videreuddannelsesregioner i Danmark i marts 2020. Vi gennemgik alle programmerne  og  indsamlede  følgende  data:  Tid  i  hvert  hovedspeciale,  kurser  i uddannelsen, mulighed for træning af teamlederrollen ved kritisk syge patienter samt uddannelse i point-of-care ultralyd (POCUS).

RESULTATER  20  af 21 akutafdelinger i Danmark har uddannelseslæger i introduktionsuddannelsen i akutmedicin. Nogle afdelinger er rene akutmedicinske afdelinger, andre har struktureret uddannelsen ved at lægge specificeret oplæringstid i andre specialer. 7 af 20 har forud specificeret tid i kirurgi. 10 af 20 programmer har specificeret tid i håndtering af ortopædkirurgiske skader, hvor det ikke er del af den akutmedicinske del. 14 af 20 programmer angiver mulighed for at deltage i kurser såsom  Advanced  Life  Support.  Kun  3  af  20  programmer  angiver  mulighed  for yderligere uddannelse i POCUS, ud over den obligatoriske uddannelse i ultralydsvejledt  perifert  venekateter.  7  af  20  programmer  angiver  mulighed  for  at deltage i primær vurdering og behandling af kritisk syge patienter som teamleder eller observatør.

KONKLUSION   Uddannelsesprogrammer i Danmark for introduktionsuddannelsen i Akutmedicin varierer meget, både i forhold til tid i eget eller andre specialer, antal og type af tilbudte kurser, uddannelse i POCUS og træning i teamlederrollen.

## Introduktion

Akutmedicin har været et speciale i USA i over 50 år.(1) Det var med inspiration fra netop USA og UK, at Dansk Selskab for Akutmedicin (DASEM) i 2006 blev oprettet med henblik på at afdække behovet for et akutspeciale i Danmark og herunder også en speciallægeuddannelse i Akutmedicin(2)    På  daværende  tidspunkt  blev  akutte patienter  modtaget  i  ca.  40  forskellige  skadestuer  og akutsygehuse. Sundhedsstyrelsen udgav i 2007 en rapport med anbefalinger til en styrket akutstruktur(3) Rapporten betød, at antallet af modtagelser i årene efter blev  skåret  til  i  alt  21  fælles  akutmodtagelser(4,  5) Samtidig  vedtog  man  planerne  for  byggerier  af  nye tidssvarende sygehuse, der i forlængelse af anbefalingerne  var  indrettet  ud  fra  tanken  om  fælles akutmodtagelser  og  samtidig  indrettet  med  markant færre sengepladser. Det var forventningen, at moderniseringen  i  modtagelsen  af  de  akutte  patienter kunne forkorte indlæggelsestiden. Oprettelsen af Akutmedicin var derfor et centralt led i denne effektivisering.

På trods af denne omfattende omstrukturering og mål om styrket  akutstruktur,  er  organiseringen  af  de  danske akutafdelinger meget heterogen.(5)

Specialet Akutmedicin blev politisk godkendt til oprettelse  i  sommeren  2017,  og  i  februar  2018  blev specialet oprettet ved udgivelse af BEK  nr. 96 af 02/02/2018.(6) Kort efter lå målbeskrivelsen til den nye speciallægeuddannelse klar(7) Sundhedsstyrelsen har efterfølgende udgivet nye anbefalinger for organiseringen af den  akutte sundhedsindsats, hvor

et al:

Introduktionsstillinger

i

Akutmedicin

i

netop specialet Akutmedicin angives at have en fremadrettet nøglerolle.(8)

Uddannelsen består i dag af 1 års introduktionsuddannelse, efterfulgt af 5 års hoveduddannelsesforløb, fordelt på både perifert og centralt sygehus og er således opbygget præcist som landets øvrige 38 lægelige speciallægeuddannelser.(9) Målbeskrivelsen har en række læringsmål og kompetencer beskrevet som minimumskrav.

Formålet med at bygge en national uddannelse op ved målbeskrivelser med minimumskompetencer er at sikre et  ensartet  kompetenceniveau  og  uddannelseskvalitet, uanset hvor i landet lægen måtte gennemføre uddannelsen. Grundet  den  forskellige opbygning  af afdelingerne,  har  uddannelsen  fået  et  meget  varieret udtryk i de fem regioner, herunder forskellig varighed og type af fokuserede ophold/andre ansættelser end akutafdeling, for at de lokale forhold  kan  matche uddannelsesmålene.

Sammensætningen  af  introduktionsstillinger i  Akutmedicin  ligger  på  de  enkelte  akutafdelinger,  som  skal udarbejde et program, der matcher uddannelsesmålene. Uddannelsesprogrammerne  godkendes  i  de  regionale uddannelsesråd. Kompetencekortene er, lige som målbeskrivelsen,  ens  for  alle  introduktionslæger,  men udmøntningen  af  det  konkrete  indhold  kan  variere meget fra sygehus til sygehus afhængig af lokale forhold. Dette studie undersøger om forskellene i introduktionsuddannelserne i landets akutafdelinger.(10) Der er aktuelt  ingen  hoveduddannelsesforløb  i  Akutmedicin, der  dækker  flere  regioner.  Herved  får  opbygningen  af uddannelsen  betydning  for  overførbarheden  mellem

Danmark

-

En gennemgang af introduktionsuddannelsens regionerne. Med introduktionsstillingen i fokus undersøges det, hvor store forskellene er, og det diskuteres hvilke udfordringer det kan medføre.

Formålet med dette studie er at undersøge forskelle og fællestræk i tilrettelæggelsen af introduktionsuddannelse i Akutmedicin på landets 21 akutmodtagelser.

## Metode

Vi rekvirerede alle uddannelsesprogrammer for akutmedicinske introduktionsstillinger i marts 2020 gennem de tre Videreuddannelsesregioner. Såfremt disse ikke var at finde på hjemmesiden, blev Videreuddannelsessekretariaterne kontaktet med henblik på at få tilsendt uddannelsesprogrammerne.

Alle uddannelsesprogrammer blev gennemlæst og følgende data udtrukket:

-  Antal  måneder  i  uddannelse  i  de  enkelte  specialeområder, opdelt på hhv. samlet akutmedicinsk modtagelse, intern medicin, kirurgi eller ortopædkirurgi. -  Antal  kurser  og  hvilke  kurser,  hvorvidt  om  disse  var frivillige eller 'obligatoriske', samt lægens mulighed for yderligere kurser ved ansøgning. Der er kun et obligatorisk  kursus  i  introduktionsstillingen,  vejlederkurset, men de enkelte regioner vælger nogle steder selv at  stille  krav  om  yderligere  kurser,  og  kalder  dem "obligatoriske".

- Brug af simulationstræning som en del af introduktionsuddannelsen.

-  Uddannelse  i  ultralyd,  herunder  hvilke  typer  undersøgelser, der blev undervist i, samt hvordan uddannelsen blev  tilbudt,  via  kursus,  klinisk  oplæring  og  eventuel certificering.

al:

Introduktionsstillinger

i

Akutmedicin

i

-  Tildeling  af  ansvar/oplæring  i  teamlederrollen  ved ustabile patienter.

-  Forskningsopgaver i afdelingen, herunder om det var frivilligt eller en forventet del af uddannelsen.

Data er sammenlignet i en kvantitativ beskrivelse, men der  er  ikke  foretaget  beregninger  i  forbindelse  med fremstillingen og præsentationen af data. Udtrukne data er præsenteret både i tekst og ved præsentation af grafer/ tabeller.

## Resultater

Vi har inddraget uddannelsesprogrammer fra 20 ud af de 21 forskellige akutmodtagelser fordelt på alle tre videreuddannelsesregioner i undersøgelsen. Akutmodtagelsen på Aalborg Universitetshospital, Thisted er ikke medtaget, da de ved dataudtræk ikke havde introduktionslæger  i  Akutmedicin.  Siden  udtræk  og gennemgang af uddannelsesprogrammerne i marts 2020, har Svendborg ikke længere introduktionslæger i Akutmedicin under uddannelse, men fremgår fortsat af de gennemgåede resultater.

## Tid i Akutmedicin

Alle introduktionslæger  i akutmedicin  bliver, ifølge uddannelsesprogrammerne, ansat i akutafdelingen. Akutafdelingernes  forskellige  opbygning  medfører,  at varigheden  af  uddannelsestid  i  de  fire  hovedspecialer Akutmedicin, Intern medicin, Kirurgi og Ortopædkirurgi som indgår i uddannelsesprogrammerne, varierer meget (Tabel  1).  I  13  af  20  uddannelsesprogrammer  angives tjeneste, hvor intern medicinske og kirurgiske patienter modtages fælles. For ti ud af 20 uddannelsesprogrammer er der ikke specificeret oplæringstid til ortopædkirurgiske patienter.

Danmark

-

En gennemgang af introduktionsuddannelsens et al:

TABEL 1: Tid i primære specialområder opgivet i hele måneder

| Tid i specialeområder   |   Akutmedicin | Intern Medicin   | Abdominal   | Ortopædkirugi   |
|-------------------------|---------------|------------------|-------------|-----------------|
| Videreuddannelsen Øst   |               |                  |             |                 |
| Bispebjerg              |            12 | *                | *           | *               |
| Herlev                  |             9 | *                | *           | 3               |
| Hillerød                |             8 | *                | 2           | 2               |
| Holbæk                  |            12 | *                | *           | *               |
| Hvidovre                |             6 | *                | 3           | 3               |
| Køge                    |            12 | *                | *           | *               |
| Nykøbing Falster        |            12 | *                | *           | *               |
| Slagelse                |            12 | *                | *           | *               |
| Videreuddannelsen Syd   |               |                  |             |                 |
| Esbjerg                 |             6 | *                | 3           | 3               |
| Kolding                 |             6 | *                | 3           | 3               |
| Odense                  |             6 | *                | 3           | 3               |
| Svendborg               |             4 | 6***             | 1**         | 1**             |
| Aabenraa                |             6 | 6                | 3           | 3               |
| Videreuddannelsen Nord  |               |                  |             |                 |
| Herning                 |            12 | *                | *           | *               |
| Hjørring                |            11 | *                | *           | 1               |
| Horsens                 |            12 | *                | *           | *               |
| Randers                 |            12 | *                | *           | *               |
| Viborg                  |            12 | *                | *           | *               |
| Aalborg                 |            12 | *                | *           | 3 uger          |
| Aarhus                  |            12 | *                | *           | *               |

Introduktionsstillinger

i

Akutmedicin

i

Danmark

-

En gennemgang af introduktionsuddannelsens Her  angives  i  nogle  programmer,  at  der  er  tale  om akutafdeling, hvor ortopædkirurgi foregår som del af et samlet indtag sammen med den resterende patientpopulation,  men  i  nogle  programmer  benævnes ortopædkirurgi ikke selvstændigt, og dermed heller ikke hvorledes kompetencekort I7 konkret opnås.

Alene uddannelsesprogrammerne i Region Syddanmark specificerer  en  tidsperiode  i  hvert  af  tre  oprindelige specialeområder, da regionens akutmodtagelser organisatorisk har fastholdt en søjleopdeling og dermed ikke  tilbyder  en  fælles  akutafdeling  med  adgang  til blandet patientindtag.  Programmet for akutafdelingen i Aalborg  Universitetshospital,  Aalborg  angiver  3  ugers fokuseret  ophold  til  oplæring  i  skadestuekompetencer. Seks afdelinger af 20 reserverer 3 måneder til erhvervelse af ortopædkirurgiske færdigheder inden for målbeskrivelsen. Der er således stor forskel i tilbuddet.

## Kursustilbud

Halvdelen  af  afdelingerne  angiver  forventninger  om deltagelse  i  specifikke  kurser  ud  over  det  obligatoriske vejledningskursus, som en fast del af deres introduktionsuddannelse  i  Akutmedicin.  14  afdelinger angiver muligheden for at søge yderligere kurser inden for  et  begrænset  antal  dage.    De  tilbudte  kurser  er overvejende inden for emnet genoplivning.

## Simulationstræning

Få afdelinger beskriver praksis for simulationstræning i forbindelse med introduktionsuddannelsen. Oftest beskrives det som teamtræning eller træning i hjertestops kald,  hvoraf  mange  afdelinger  slet  ikke  specificerer området.

## Ultralyd

Tre  afdelinger  tilbyder  klinisk  oplæring  i  yderligere ultralydsprocedurer ud over det obligatoriske læringsmål om kompetence til anlæggelse af ultralydsvejledt perifert venekateter.  Et  enkelt  uddannelsessted  angiver  både supplerende kursus og klinisk oplæring i ultralyd. Oplæring i ultralydsprocedurer indgår i målbeskrivelsen for hoveduddannelsen. Tre fjerdedele af afdelingerne har ikke supplerende tilbud om oplæring i ultralydsundersøgelser/procedurer ud over minimumskravet  beskrevet  i  kompetencekort  I4.  Den supplerende ultralydsoplæring/kursus spænder fra vurdering  af  ascites  til  et  omfattende  flerdagskursus  i akutmedicinsk  ultralyd  med  certificering,  afhængig  af ansættelsessted.

## Teamlederrollen

Klinisk oplæring i teamlederfunktionen er meget forskellig  beskrevet  i  programmerne  (Tabel  2),  selvom den må anses for en helt central kompetence i Akutmedicin.  Uddannelsen til teamleder knytter sig til kompetencekort I4 (Den ustabile patient). Fem afdelinger anfører mulighed for deltagelse i traumekald/medicinske  nødkald  med  mulighed  for,  at introduktionslægen  trænes  i  at  være  teamleder  under supervision. Yderligere syv afdelinger angiver mulighed for at deltage i hjælpefunktion under disse typer af kald. Resterende  afdelinger  angiver  ikke  uddannelseslægens deltagelse  i  akutte  kald  til  den  ustabile  patient,  men angiver at oplæring forventes opnået udelukkende gennem lokal teamtræning/simulation.

TABEL 2: Kompetencekort I6, ustabile patienter

| Ustabile patienter (Kompetencekort I6)   | Teamleder             | Hjælpefunktion   | Observatør   | Ikke angivet         |
|------------------------------------------|-----------------------|------------------|--------------|----------------------|
| Videreuddannelsen Øst                    |                       |                  |              |                      |
| Bispebjerg                               |                       |                  |              | x                    |
| Herlev                                   |                       | x                |              |                      |
| Hillerød                                 |                       |                  |              | x                    |
| Holbæk                                   |                       |                  |              |                      |
| Hvidovre                                 |                       |                  |              |                      |
| Køge                                     |                       |                  |              | x                    |
| Nykøbing Falster                         |                       |                  |              | x                    |
| Slagelse                                 |                       |                  |              |                      |
| Videreuddannelsen Syd                    |                       |                  |              |                      |
| Esbjerg                                  |                       |                  |              | x (Akutkaldstræning) |
| Kolding                                  | x (Under supervision) | x                |              |                      |
| Odense                                   | x (Under supervision) | x                |              |                      |
| Svendborg                                |                       |                  |              | x                    |
| Aabenraa                                 |                       |                  |              |                      |
| Videreuddannelsen Nord                   |                       |                  |              |                      |
| Herning                                  | x (Under supervision) | x                |              |                      |
| Hjørring                                 |                       | x                |              |                      |
| Horsens                                  | x                     | x                |              | x                    |
| Randers                                  |                       |                  |              | x                    |
| Viborg                                   |                       |                  |              |                      |
| Aalborg                                  | x                     | x                |              |                      |
| Aarhus                                   |                       |                  |              | x                    |

al:

Introduktionsstillinger

i

Akutmedicin

i

-

En gennemgang af

## Speciallæge bemanding

Uddannelsesprogrammerne  giver  ikke  mulighed  for  et præcist  overblik  over  dækningen  af  akutmedicinske speciallæger  på  de  forskellige  afdelinger.  Antallet  må forventes at være meget varierende aktuelt, da uddannelsen  er ny, og de aktuelle akutmedicinske speciallæger er uddannet via meritforløb. Ved opslag i det danske autorisationsregister pr. 21-11-2022 er der aktuelt 138 speciallæger i Akutmedicin, flertallet med dobbeltspeciale.

## Forskning

En afdeling angiver forskningsmuligheder som pseudoobligatorisk, hvor man forventer, at uddannelseslægen deltager i forskningsaktivitet på afdelingen.  To  afdelinger  har  ingen  forventninger  til forskningsinvolvering og de resterende afdelinger angiver, at der er mulighed for frivillig deltagelse, såfremt uddannelseslægen måtte ønske dette.

## Diskussion

I dette studie har vi beskrevet de forskellige afdelingers uddannelsesprogrammer til introduktionsstilling i Akutmedicin.  Uddannelsen  bærer  fortsat  præg  af  store regionale forskelle, i organisering af akutafdelingerne, og dermed i opbygningen af uddannelsen.

Dette  kan  resultere  i  over-  eller  undereksponering  af forskellige patientgrupper i forbindelse med introduktionsuddannelsen og øger risikoen for at uddannelsen i højere grad afspejler de regionale forskelligheder end fagets faglige profil, og øger risikoen for, at uddannelsen ikke er overførbar mellem regionerne. Det giver udfordringer ved behov for ansættelser på tværs af regioner og for at skabe identitet

et al:

Introduktionsstillinger

i

Akutmedicin

i

og fælles retning i specialet fremadrettet, når den faglige profil tolkes uensartet.

I et nyt speciale må det forventes, at specialet ikke kan oplæres udelukkende ved uddannelse tilbudt af speciallæger i Akutmedicin, således at der må trækkes på kompetence fra tilstødende specialer, der har haft modtageopgaven tidligere. Det medfører et stort behov for koordinering og aftaler lokalt på de enkelte uddannelsessteder. Det intern medicinske område fylder naturligt  en  betydelig  del,  da  det  historisk  har  været Intern medicin, der har forestået modtagelsen af de fleste akutte  patienter.  Omstillingen  til  Akutmedicin  er  en proces,  hvor  specialerne  skal  arbejde  tæt  sammen  i  de første år, hvor Akutmedicin  skal overtage dele af opgaverne  fra  en  række  specialer,  ikke  kun  Intern medicin, men også ortopædkirurgi og kirurgi. Specialerne forskellige fokus stiller store krav til uddannelse og organiseringen, ikke mindst i Introduktionsstillingen, hvor faget reelt skal præsenteres for  de  uddannelsessøgende  læger,  så  de  har  et  godt grundlag at træffe deres specialevalgsbeslutning på. Størstedelen af akutlægernes arbejde spænder over modtagelse, teamledelse og organisatorisk styring af en akutmodtagelse på tværs af organsystemer og symptomer,(9) hvorfor snævert fokus på øvrige specialers tilgang  vil    medføre  et  skævt  indblik  i  hvad  specialet Akutmedicin  indebærer.  Derfor  er  introstillingen  og tilgangen til den så afgørende for specialet.

Ved  angivelsen  af  de  enkelte  specialeområder,  er  det påfaldende at 10 afdelinger ikke specificerer oplæringen i håndtering af skadestue patienter, fraset som en del af det samlede patientindtag. Enkelte afdelinger nævner slet ikke området i uddannelsesprogrammet, hvilket

Danmark

-

En gennemgang af introduktionsuddannelsens udfordrer vurderingen af om denne kompetence reelt set tilbydes til den påkrævede minimumskompetence, som svarer til andre afdelinger. Den store forskel på tidsperioden  i  de  ortopædkirurgiske  funktioner,  fra  3 uger til 3 måneder, risikerer at medføre en stor diskrepans i kompetenceniveauet ved start i hoveduddannelsen,  hvor  der  skal  opnås  kompetencer indenfor traumemodtagelse, øget ekspertise i skadestue arbejdet og selvstændig skadestueledelse, der er en central akutmedicinsk kompetence.

En stor variation i tilbud af kurser kan medføre uensartet kompetenceniveau blandt læger, der søger hoveduddannelse.  Særligt  kan  der  være  en  udfordring, hvis ansøgere fra anden region vurderes mindre kvalificerede  til  hoveduddannelse,  på  grund  af  ikke opnået pseudo-obligatorisk kursus.

Simulationstræning er sparsomt beskrevet i uddannelsesprogrammerne,  på  trods  af  at  dette  er  en veldokumenteret træningsmetode i Akutmedicin til oplæring i håndtering af f.eks. hjertestop og traumemodtagelse.(11) Det er dermed  vanskeligt at vurdere, hvordan simulationstræning anvendes i praksis i  afdelingerne.  Simulationstræning  kan  have  en  stor

## FAKTABOKS

- Uddannelsen i Akutmedicin er oprettet i 2018. Den er stadig meget ny og præget af de enkelte afdelingers forskellige organisering
- Vi gennemgår alle uddannelsesprogrammer for introduktionsuddannelsen i Akutmedicin med særligt fokus på tid for ophold i eget eller andre specialer, mulighed for oplæring af håndtering af ustabile patienter og brug af ultralyd i klinikken. Alle fokusområder varierer meget fra afdeling til afdeling.
- Artiklen kan medvirke til belysning af forskelle i uddannelserne, med henblik på fremadrettet udvikling og forbedring af introduktionsuddannelsen i Akutmedicin.

et

al:

Introduktionsstillinger

i

Akutmedicin

i

Danmark

-

En

gennemgang

af

introduktionsuddannelsens

berettigelse  i  Akutmedicin,  for  at  styrke  personalets kompetencer.(11, 12) Man kan med fordel tydeliggøre, hvordan  simulationstræning  anvendes  i  uddannelsen, særligt da metoden kan bidrage til at udjævne forskelle mellem uddannelsesafdelingerne.

Oplæringen  i  ultralyd  er  forskellig,  hvilket  kan  have konsekvenser for faget i forhold til tidlig eksponering af specialets forskellige kliniske kompetencer, samt mulighed for at øvre basale ultralydsteknikker forud for fremadrettet opkvalificering i hoveduddannelsen. Dette kan ligeledes medføre skæv kompetenceprofil hos ansøgerne til hoveduddannelsen, potentielt medførende risiko for at kvalificerede ansøgere fravælges til uddannelsesstillingerne på denne baggrund. Danske akutafdelinger har et stort fokus på ultralydskompetencer hos akutmedicinerne(13) og derfor  er  ultralydsundersøgelser  en  særdeles  relevant eksponering som et af specialets faste arbejdsredskaber. Har man som læge ikke ønske om et job, der indebærer ultralydsundersøgelsesteknikker som en del af opgaven, synes akutmedicin ikke oplagt. Målbeskrivelsens eneste krav i introduktionsuddannelsen er anlæggelse af perifær vaskulær adgang,(9) men point-of-care ultralyd

(POCUS) kan være nyttigt redskab hos den akutte patient og det var derfor ønskeligt, om introduktionslæger blev eksponeret for POCUS i den daglige klinik.(14-16) Det må  forventes, at introduktionslæger i Akutmedicin ønsker  at  tilegne  sig  denne  kompetence  og  eksponeres klart herfor med  tydelig beskrivelse af afdelingens tilbud.(17, 18)

Vejen  til  opnåelse  af  kompetence  i  teamlederrollen beskrives meget forskelligt i uddannelsesprogrammerne. Det repræsenterer en væsentlig udfordring, da modtagelse, stabilisering og behandling af ustabile kritisk syge patienter, herunder teamledelse, er kernekompetencen  i  Akutmedicin.(9,  11,  19-22)  Det vurderes at være centralt, at introduktionslægerne eksponeres  for  denne  arbejdsopgave,  indebærende  fra mindre hold med læge og sygeplejerske til multidisciplinær teamledelse, uden dog at kompetencen skal mestres før afslutning af hoveduddannelsen.

Forskellene i oplæring i fagets centrale dele er problematiske,  hvis  forståelsen  af  en  ustabil  patient  er forskellig på den enkelte afdeling, og afhænger af brugen af triagerings systemer til identificering af disse(23,24).(23,  24)  Det  må  forventes,  at  de  enkelte uddannelsessteder har fokus på at oplære uddannelseslægerne i teamlederrollen som en integreret del af  introduktionsuddannelsen.(9,  25)  En  relevant eksponering i behandling af ustabile patienter i introduktionsuddannelsen, giver bedre indblik i hvad der forventes af en speciallæge i Akutmedicin.(20, 26)

Da uddannelsesprogrammerne ikke beskriver dækning af speciallæger i de enkelte afdelinger, er det ikke muligt at vurdere om afdelingerne har en speciallægebemanding,

al:

Introduktionsstillinger

i

Akutmedicin

i

som tilsikrer at uddannelseslægerne eksponeres for den akutmedicinske  tankegang.  Det  kan  ligeledes  udfordre uddannelseslægernes  tilknytning  til  specialet,  hvis  de ikke har akutmedicinske rollemodeller at relatere til.

Organisering med  akutmedicinske speciallæger som bærende  i  akutafdelinger  har  vist  positive  effekter  på patientbehandlingen  i  dansk  kontekst,  (5,  27)  samt  i Norge. (28) Ud fra vores kendskab, er der aktuelt ikke evalueret på kompetencesammensætningen af akutmedicinske speciallæger i Danmark, ej heller hvordan manglende kompetencer kan influere på uddannelsen af kommende speciallæger.

Samlet set er det ud fra nuværende viden svært at vurdere om uddannelsesprogrammerne giver ensartede kompetencer og tilgang til specialets hovedelementer hos introduktionslægerne efter endt introduktionsuddannelse  pga.  den  store  diversitet  i  opbygningen  af uddannelsen og usikkerhed om vejledernes akutmedicinske kompetencer. Dette kan medføre at en lokal tolkning af minimums-kompetencernes indhold og mål, ikke er ensartet nationalt og herved udfordrer den enkelte uddannelseslæges vidensog kvalifikationsniveau i det videre uddannelsesforløb.

Forfatterne foreslår en snarlig revision af målbeskrivelsen og en stærkere national styring af uddannelserne  i  de  første  10  år.  Det  kunne  være  en arbejdsgruppe i regi af det videnskabelige selskab, der ud over de regionale videreuddannelsesråd foretog en samlet vurdering af afdelingernes uddannelsesprogrammer. Den fortsat  store  diversitet  i  opbygning  og  bemanding  af afdelinger stiller større krav til koordinering af uddannelsen  nationalt,  så  der  opnås  en  konsensus  om, hvordan uddannelsesmålene opnås. En forskel mellem 3

Danmark

-

En gennemgang af introduktionsuddannelsens uger og 3 måneder på opnåelsen af skadestuekompetencer  synes  stor,  og  ligeledes  betyder forskelle i adgang til eksponering og initial oplæring af behandling  af  kernekompetencen  vedrørende  ustabile patienter en potentiel uensartethed i uddannelsen nationalt.  Politiske  krav  til  opbygning  og  bemanding  i modtagelserne  vil  være  velkomne  som  kvalitetsløft  for både  patientbehandling,  -sikkerhed  og  uddannelse  til speciallæge.  Det  er  afgørende  for  uddannelsen,  at  de specifikke akutmedicinske funktioner, eksempelvis teamledelse  og  grundlæggende  behandling  af  ustabile patienter  samt  anvendelsen  af  POCUS,  introduceres tidligst muligt, da interessen for netop disse områder er centrale  for  varetagelsen  af  speciallægeopgaven  senere, og kræver løbende eksponering og dygtiggørelse. Der kan overvejes national beslutning om indførsel af en ensrettet kursusrække,    eksempelvis  Emergency  Medicine  Core Competencies,(29)  hvor  kursisterne  eksponeres  for  en lang række akutmedicinske emner, herunder den differential diagnostiske tankegang. . Ligeledes bør simulationstræning indgå i alle afdelingers portefølje og være  konkret  beskrevet,  da  det  er  en  stærk  metode  til udligning  af  forskelle  i  tilbudte  kliniske  muligheder foruden den bedste måde at træne sjældne tilstande på, der  er  en  nødvendighed  i  akutmedicin.(30)  En  større ensartethed i uddannelsesprogrammernes krav og kompetencer må forventes at medføre større eksponering for de grundlæggende lægefærdigheder i akutmedicinsk behandling, uagtet organisering.

## Konklusion

Introduktionsuddannelsen i Akutmedicin er meget forskellig tilrettelagt ift.  hvilke  patienter,  man  som uddannelseslæge  eksponeres  for,  hvilke  kurser,  der  er tilgængelige og ikke mindst oplæring og eksponering for fagets  centrale  akutmedicinske  opgaver  i  forhold  til modtagelse og stabilisering af den ustabile patient. Mange områder  er  underbelyst  i  uddannelsesprogrammerne, hvorfor  der  kan  være  behov  for  opdatering  af  disse  til ensartede nationale standarder, for at sikre de akutmedicinske introduktionslæger et reelt ensartet minimumskompetenceniveau.

## Referencer

1. Petersen DB. 40 År Med Akutmedicin. Ugeskrift for Laeger. 2009. URL: https://ugeskriftet.dk/debat/40aar-med-akutmedicin. [Access date: 28th February 2022].
2. Yngre Danske Akutmedicinere. Akutmedicins historie  [URL: https://akutmedicineren.dk/akutmedicin-kortfortalt/. [Access date: 24th March 2022]
3. Sundhedsstyrelsen. Styrket akutberedskab Planlægningsgrundlag for det regionale sundhedsvæsen. 2007. Report No.: 9788776765224. [Access date: 15th April 2022].
4. Danske Regioner, Sundhedsstyrelsen, Sundheds- og Ældreministeriet. De Danske Akutmodtagelser Status 2016. 2016. Report No.: 5798000362055. [Access date: 11th March 2022].
5. Moellekaer A, Duvald I, Obel B, Madsen B, Eskildsen J, Kirkegaard H. The organization of Danish emergency departments. European Journal of Emergency Medicine. 2020:295-300. DOI: 10.1097/MEJ.0000000000000554.
6. Bekendtgørelse om uddannelse af speciallaeger BEK nr. 96 af 02/02/2018, (2018). URL: https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2018/96. [Access date: 22nd November 2022].
7. Ugeskrift for L. Akutspecialet er en realitet. 2018. URL: https://ugeskriftet.dk/nyhed/akutspecialet-eren-realitet. [Access date: 20th March 2022].

et

al:

Introduktionsstillinger

i

Akutmedicin

i

Danmark

-

En

gennemgang

af

introduktionsuddannelsens

8. Sundhedsstyrelsen. Anbefalinger for organisering af den akutte sundhedsindsats - Planlægningsgrundlag for de kommende 10 år. 2020.
9. Sundhedsstyrelsen, Dansk Selskab for Akutmedicin. Målbeskrivelse for speciallægeuddannelsen i Akutmedicin [Program Description for specialist training in Emergency Medicine]. 2018. URL: https://www.sst.dk/da/uddannelse/speciallaeger/maal beskrivelser/~/media/D360CC27E61F42E0A1313243 32EA72D6.ashx. [Access date: 20th March 2022].
10. Ugeskrift for L. Akutmedicinsk speciale er samspilsramt, men unge læger er begejstrede. 2019. URL: https://ugeskriftet.dk/nyhed/akutmedicinskspeciale-er-samspilsramt-men-unge-laeger-erbegejstrede. [Access date: 20th March 2022].
11. Weile J, Nebsbjerg MA, Ovesen SH, Paltved C, Ingeman ML. Simulation-based team training in time-critical clinical presentations in emergency medicine and critical care: a review of the literature. Advances in Simulation. 2021;6(1). DOI: 10.1186/s41077-021-00154-4.
12. Bloch SA, Bloch AJ. Simulation training based on observation with minimal participation improves paediatric emergency medicine knowledge, skills and confidence. Emerg Med J. 2015;32(3):195-202. DOI: 10.1136/emermed-2013-202995.
13. Arvig MD, Laursen CB, Weile JB, Tiwald G, Graumann O. Point of care-UL-skanning i danske akutafdelinger. 2021:1-11.
14. Ross M, Brown M, McLaughlin K, Atkinson P, Thompson J, Powelson S, et al. Emergency physician-performed ultrasound to diagnose cholelithiasis: A systematic review. Academic Emergency Medicine. 2011;18(3):227-35. DOI: 10.1111/j.1553-2712.2011.01012.x.
15. Benabbas R, Hanna M, Shah J, Sinert R. Diagnostic Accuracy of History, Physical Examination, Laboratory Tests, and Point-of-care Ultrasound for Pediatric Acute Appendicitis in the Emergency Department: A Systematic Review and Metaanalysis. Academic Emergency Medicine. 2017;24(5):523-51. DOI: 10.1111/acem.13181.
16. Riishede M, Lassen AT, Baatrup G, Pietersen PI, Jacobsen N, Jeschke KN, et al. Point-of-care ultrasound of the heart and lungs in patients with respiratory failure: a pragmatic randomized controlled multicenter trial. Scandinavian Journal of Trauma, Resuscitation and Emergency Medicine. 2021;29(1). DOI: 10.1186/s13049-021-00872-8.
17. Pietersen PI, Jørgensen R, Graumann O, Konge L, Skaarup SH, Lawaetz Schultz HH, et al. Training Thoracic Ultrasound Skills: A Randomized Controlled Trial of Simulation-Based Training versus Training on Healthy Volunteers. Respiration. 2021;100(1):34-43. DOI: 10.1159/000509298.
18. Laursen CB, Nielsen K, Riishede M, Tiwald G, Møllekær A, Aagaard R, et al. A framework for implementation, education, research and clinical use of ultrasound in emergency departments by the Danish Society for Emergency Medicine. Scandinavian Journal of Trauma, Resuscitation and Emergency Medicine. 2014;22(1). DOI: 10.1186/1757-7241-22-25.
19. Salas E, Rosen MA, King H. Managing teams managing crises: Principles of teamwork to improve patient safety in the emergency room and beyond. Theoretical Issues in Ergonomics Science. 2007;8(5):381-94. DOI: 10.1080/14639220701317764.
20. Posth S, Worsøe M, Lassen AT. Medical trigger teams for severely ill medical patients in the Emergency Department. Scandinavian Journal of Trauma, Resuscitation and Emergency Medicine. 2015;23(S1):A51-A. DOI: 10.1186/1757-7241-23-s1a51.
21. Rosenman ED, Branzetti JB, Fernandez R. Assessing Team Leadership in Emergency Medicine: The Milestones and Beyond. Journal of graduate medical education2016. p. 332-40. 10.4300/JGME-D-1500400.1 DOI|.
22. Posth S, Froberg L, Bak S, Jensen LO, Brabrand M, Lassen A. Trigger team activation in the emergency department at a tertiary university hospital. 2021;68(11):1-8.
23. Hudson P, Ekholm J, Johnson M, Langdon R. Early identification and management of the unstable adult

- patient in the emergency department. Journal of Clinical Nursing. 2015;24(21-22):3138-46. DOI: 10.1111/jocn.12916.
24. Kongensgaard FT, Fløjstrup M, Lassen A, Dahlin J, Brabrand M. Are 5-level triage systems improved by using a symptom based approach? -a Danish cohort study. Scandinavian Journal of Trauma, Resuscitation and Emergency Medicine. 2022;30(1). DOI: 10.1186/s13049-022-01016-2.
25. Nissen KD, Christiansen CD, Harder L, Jessen M, Mackenhauer J. Kvalitet og udvikling - Første nationale uddannelsesdag i akutmedicin: Resultat af gennemgang af kompetencerne fra introduktionsuddannelsen. Dansk Tidsskrift for Akutmedicin. 2018;2:160-1.
26. Brabrand M, Folkestad L, Brodersen JB. Patients treated by a medical trigger team at Sydvestjysk Sygehus Esbjerg. Scandinavian Journal of Trauma, Resuscitation and Emergency Medicine. 2015;23(S1):7241-. DOI: 10.1186/1757-7241-23-s1a43.

al:

Introduktionsstillinger

i

Akutmedicin

i

Danmark

-

27. Moellekaer A, Kirkegaard H, Vest-Hansen B, Duvald I, Eskildsen J, Obel B, et al. Risk of death within 7 days of discharge from emergency departments with different organizational models. European Journal of Emergency Medicine. 2020;27(1):27-32. DOI: 10.1097/MEJ.0000000000000596.
28. Ofstad EH, Stoknes BD, Dale J, Bjørnsen LPB-W, Sørslett B. Effekter av økt legefaglig kompetanse i akuttmottak. Dansk Tidsskrift for Akutmedicin. 2021;4(1):3-9. DOI: 10.7146/akut.v4i1.121305.
29. Lund Center for Emergency M. Emergency Medicine Core Competencies Course  [URL: https://lucem.info/emcc-2/.
30. Hildreth AF, Maggio LA, Iteen A, Wojahn AL, Cook DA, Battista A. Technology-enhanced simulation in emergency medicine: Updated systematic review and meta-analysis 1991-2021. AEM Educ Train. 2023;7(2):e10848. DOI: 10.1002/aet2.10848.

En gennemgang af introduktionsuddannelsens