Telemedicin i akut patientbehandling – fra 112 opkald til akutafdeling
Tidsskrift: akut ()

DANSK TIDSSKRİFT

## Resume af afhandlinger

## Telemedicin i akut patientbehandling - fra 112 opkald til akutafdeling

## Abstract

Afhandlingen undersøger ved tre interventionsstudier væsentlige problematikker i forhold til anvendelsen af telemedicinske løsninger med formål at optimere akutte patientforløb fra 112 opkald til modtagelsen af patienten i en akutafdeling. De tre telemedicinske modaliteter, der blev anvendt er 1) telekonsultation mellem ambulance og akutmedicinsk vagtcentral, 2) transmission af præ-hospital patientdata fra ambulancer til akutafdeling og  3) visning af geografisk informationssystem data for ambulancer i akutafdeling. Patientpopulationen spænder fra de potentielt mindst syge til de sværest syge og tilskadekomne og anvendelsen af telemedicin undersøges både kvantitativt og kvalitativt fra et rent sundhedsfagligt og organisatorisk perspektiv samt fra et patientperspektiv.

## Formål

Studie  I:  At  undersøge  om  telekonsultation  mellem læge ved AMK vagtcentral og ambulancepersonale om patienter med ikke-alvorlige tilstande kunne øge antallet  af  patienter,  der  færdigbehandles på stedet præhospitalt. Og om denne metode er sikker. Studie II: At undersøge om anvendelsen af et elektronisk patient journal system til transmission af vitale parameter,  elektrokardiogram  og  chat-kommunikation  fra ambulance  til  en  akutafdeling  forbedrer  kvalitet  og processer i en akutafdeling vurderet ved indikatorer så som tid til komplet triagering, tid til lægekontakt og indlæggelsestid.

Studie  III:  At  undersøge  om  præhospital  geografisk informationsdata anvendt i en akutafdeling reducerer ventetid  og  sene  aktiveringer  for  modtagende  traumehold og akutte medicinske modtagehold ved modtagelsen af alvorligt tilskadekomne eller alvorligt syge patienter. Og at undersøge sygeplejerskers opfattelse af  geografisk  informationssystem-datas  indflydelse

handling

Overlæge

Nøgleord

Telemedicine

tem

Prehospital

2018 Vol. 1 Resumeer af afhandling

Nikolaj Raaber Overlæge

Fælles Akut Afdeling Aarhus Universitets Hospital

## Nøgleord

Telemedicine Teleconsultation

Electronic patient care report Geographical information system

Prehospital

Emergency medical services Emergency department

Kontaktinformation

e-mail: nikolajraaber@gmail.com

## Introduktion

Denne afhandling omhandler akut patientbehandling både præhospitalt og in-hospitalt og samarbejdet og kommunikationen imellem den præhospitale og den in-hospitale  del  af  sundhedsvæsenets  akutberedskab.

I  2007 blev en ekstensiv reform af det danske præog in-hospitale akutberedskab påbegyndt. Som følge heraf  blev  antallet  af  hospitaler,  der  modtog  akutte patienter  halveret,  og  akutafdelinger  blev  etableret som nye afdelinger til modtagelse, behandling og diagnosticering af akutte patienter. Disse organisatoriske forandringer medførte en række anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen med henblik på at sikre optimal behandling for akutte patienter både præ- og in-hospitalt og i overgangen mellem den præ- og in-hospitale del af sundhedsvæsenet. Det blev blandt andet anbefalet at undersøge, hvorledes telemedicin kunne spille en rolle, og hvordan de 'akut medicinsk koordination'  (AMK)  vagtcentraler  kunne  tage  mere  aktivt del i den akutte patientbehandling.

på patientmodtagelse, ressourceudnyttelse og workflow for alle patient kategorier indbragt til akutafdelingen med ambulance.

## Metoder

Vi  udførte  tre  interventionsstudier  for  at  undersøge anvendeligheden og effekten af telemedicin anvendt i den akutte patientbehandling præhospitalt såvel som in-hospitalt.

Studie  I:  Var  et  før-og-efter-studie.  Studiet  inkluderede alle ikke-kritisk syge patienter i Region Midtjylland, som modtog en ambulance efter en 1-1-2 opringning. Vi bemandede AMK vagtcentralen med en læge  døgnet  rundt.  Telekonsultation  mellem  lægen og ambulancer blev udført med fokus på, om behandling  på  hospital  var  nødvendig, og om det var passende og sikkert at færdigbehandle patienten på stedet.

Studie II: Blev udført som en prospektiv ikke-randomiseret  kontrolleret  undersøgelse.  Ambulancer  blev udstyret  med  et  elektronisk  patient-journal-system, der muliggjorde overførsel af information om patienten, vitale parametre og live-chat til en akutafdeling. Vi sammenlignede transporter, hvor den elektroniske patientjournal blev anvendt med transporter, hvor den ikke blev anvendt.

Studie III: Var et 'mixed-methods' studie og inkluderede både kvantitative og kvalitative elementer. Præhospitale geografisk informationssystem-data blev gjort tilgængelige i en akutafdeling. Den kvantitative del blev udført som et før-og-efter studie, hvor alle  kritisk  syge  eller  svært  tilskadekomne  patienter blev inkluderet. Vi undersøgte om ventetiden for de akutte medicinske modtagehold og traume hold, der modtog disse patienter i akutafdelingen, blev reduceret.  Den  kvalitative  del  bestod  af  semistrukturerede interviews og spørgeskemaundersøgelser udført blandt de koordinerende sygeplejersker i akutafdelingen med henblik på at undersøge deres opfattelse af patientmodtagelsen,  ressource-udnyttelse  og  workflow ved modtagelsen af alle patientkategorier.

## Resultater

Studie I: Vi fandt at telekonsultation mellem læge ved akut AMK vagtcentralen og ambulance medførte, at flere patienter blev færdigbehandlet på stedet, og at denne fremgangsmåde synes sikker og med høj patienttilfredshed.

Studie II: Anvendelsen af et elektronisk præhospital patient-journal-system til transmission af vitale parametre og chat-kommunikation mellem ambulance og akutafdeling medførte ikke ændringer i kvalitets- og procesindikatorer som f.eks. tiden til komplet triage, tiden til lægekontakt, tiden til første radiologiske undersøgelse og indlæggelsestid.

Studie III: Tilgængelighed af præhospitale geografisk informationsdata  vedrørende  patienter  transporteret til en akutafdeling med ambulance havde ingen indflydelse på median ventetid for de traume- og akutmedicinske modtagehold, der modtog kritisk syge eller  svært  tilskadekomne  patienter,  men  antallet  af lange ventetider over ti minutter blev reduceret. Sygeplejerskerne syntes, at visningen af geografisk informationssystem-data forbedrede patientmodtagelsen, ressourceudnyttelsen og workflow for både kritisk syge og ikke-kritisk syge patienter.

## Konklusion

Telemedicin  har  åbenlyse  anvendelsesmuligheder, der kan lede til forbedret behandling af akutte patienter  og  facilitere  en  mere  sikker  overgang  fra  det præhospitale til det in-hospitale miljø, samtidig med at ressourceudnyttelsen optimeres. På samme måde som den teknologiske udvikling fortsætter med at accelerere, vil de potentielle gevinster ved telemedicinske løsninger øges. Det er dog vigtigt at holde sig for øje,  at  telemedicin  ikke  er  en  ny  behandlingsform, men en måde at levere sundhedsydelser på, og at effekterne af telemedicin bør undersøges lige så kritisk som ethvert andet nyt medikoteknisk udstyr, nye procedurer eller medicin.

## Referencer

1. Raaber N, Bøtker MT, Riddervold IS, Christensen EF, Emmertsen NC, Grøfte T, Kirkegaard H. Telemedicine-based physician consultation results in more patients treated and released by ambulance personnel, Eur J Emerg Med. 2016 Oct 17.
2. Raaber N, Duvald I, Riddervold I, Christensen EF, Kirkegaard H, Geographic information system data from ambulances applied in the emergency department: effects on patient reception, Scand J Trauma Resusc Emerg Med. 2016 Mar 31;24:39. doi: 10.1186/s13049-016-0232-5.
3. Nikolaj Raaber, Ingunn Riddervold, Erika F Christensen, Thorbjørn Grøfte, and Hans Kirkegaard, Prenotification of the emergency department by transmission of prehospital electronic patient data: effects on operational performance, In press.