Forord
Forfattere: Redaktionen Kultur og klasse
Tidsskrift: kok (1988-01-16)

## Forord

'Fiktionssamfundet' ser  ud til at blive virkelighed. Når vi har overstået det nadvendige arbejde, er vi på kulturens marked med dets overvzldende tilbud om forbrug. Det råber efter resterne af vor opmzrksomhed og interesse: billeder, bager,  musik,  teater -enten den rene vare eller praktisk omsat til  TV-programmer, så vi  kan blive i lznestolen. Fiktionsforskningen må falge med, og netop nu er der grade i systemerne.  De  centrale  internationale  stramninger:  fransk  struk--turalisme, amerikansk dekonstruktion, psykoanalyse, receptionszstetik  inspirerer  til  mere end blot friske ideer i analyser af enkeltvzrker. Også dansk litteraturforskning arbejder igen systematisk med at udvikle 'tekst'analysens teoretiske  grundlag.

Beskzeftigelsen med  poetik  har altid vzret et  hovedanliggende  for Kultur € 3 Klasse. Det  var  szrlig tydeligt  de farste  7  årgange,  hvor begrebet figurerede som tidsskriftets navn, men redaktionen har også siden  haft  balancen  mellem  teoretisk  innovation  og konkrete vzrkanalyser  for  aje.  I  dette  nummer  bringer  vi  tre  starre  artikler  af skribenter,  der  hver  for  sig  har  arbejdet  en  årrzkke  med  centrale fiktionsteoretiske problemstillinger. -

Torben Kragh Grodal bemzerker i Emotion,  narration,  illusion og distance den  strukturelle  tekstanalyses  manglende  evne  til  at gare  rede  for teksten som proces. Greimas' statiske  betydningssystem  forklarer ikke de narrative og receptive aspekter ved fortzllingen som f.eks. diskursens  ombrydning  af  tidsstrukturen  og  lzserens  f~lelsesmzssige bearbejdning  af  tekstens  betydningspotentiale.  Tekster  er  ikke  primzrt et instrument for interesselas  erkendelse; som andet sprog er fiktion snarere subjekternes symbolske handlen  og et middel  til omsztning af falelser. Torben  Grodal finder i Bremonds gren-model en tidlig fremstilling af grundlaget for identifikatorisk Izseroplevelse, og det viderefares med Wolfgang Isers begreb om lzsning som konstruktion af betydning. I en kompliceret diskussion forbindes narrationen med  den  sekundzre  bearbejdning  i  den  freudianske  drammeteori; lzseren investerer sit begzr i fiktionsvzrket, hvorved det tilfredsstilles i sociale former, fordi fiktionens genrer mimer samfundets institutioner: krimigenren har taget form efter ordensud~velsen, kzrlighedshistorien  efter normerne  for pardannelse osv.

Peter Larsen vil i Musik og moderne billedjktioner udvide montageteorien til at omfatte flersporede, samvirkende forl~b, specielt de tre signifiant-komplekser,  som  en  spillefilm  består  aE  billeder,  tale,  musik. Med  udgangspunkt  i Christian  Metz'  og Roland Barthes' billedsemiotik vises det, hvordan  betydning ikke kun skabes ved  montagens metonymiske og metaforiske sammenstilling af elementer i de enkelte kzeder,  men  i  h ~ j grad  imellem  kzederne.  I  artiklens anden  halvdel eksemplificeres teorier og begreber med en analyse af åbningsscenen i Hawks' Sternwood mysteriet, og szrlig musikkens forskellige funktioner som atmosfzreskaber, f~lelsesintensivator og handlingsmimiker trzkkes frem. Disse funktioner ligger dog netop ikke i musikkens eget forl ~ b , men opstår i dens samspil med  de andre udtrykskzder. De forankrer gensidigt hinanden og skaber dermed filmens betydningsfelt.

I b   Bondebjerg diskuterer i Den elektroniskejiktion den nyere massekulturforsknings kritik af Frankfurterskolens  elitzre kultursyn. TV-produkter som Dallas og Dollars er naturligvis kommercielle fiduser, men de involverer alligevel seernes fantasi og f~lelser, Artiklens hovedafsnit er herefter en stor analyse af Edgar Reitz'  16 timer lange serie: Heimat, som blev vist i dansk T V  for et par szsoner siden. Reitz ville bevidst  erstatte Dallas/Dollars-zstetikkens  klicheer  og signalzstetik med  det  symboliseringsarbejde,  der  samler  fantasi og  erfaring. En detaljeret analyse blotlzegger Heimats avancerede folkelighed i kreativ kameraf~ring, naturbeskrivelse,  fortzlleform osv.

FBr Smen Schous anmeldelse afJohan  @ordJensens  nye bog om postmodernismen:  Det  tredje  bringer  vi  afslutningen  på Jens F. Jensens artikel  i  sidste  nummer: De sidste  moderne -de f0rste  postmoderne  med noter til  hele  artiklen samt litteraturliste.

Red.