Introduktion
Forfattere: Kurt Christensen
Tidsskrift: dttk (19-03-2021)

## INTRODUKTION

Det er en glæde for os i redaktionen at kunne præsentere dette første nummer af DTTK i 2021. Inden jeg sædvanen tro præsenterer de tre videnskabelige artikler, vil jeg først henlede opmærksomheden på, at vi med dette nummer tager første skridt i et projekt, som vi tror vil have mange af vore læseres interesse, nemlig en præsentation af centrale teologiske forfatterskaber.

De fleste af os registrerer givetvis, at der inden for de forskellige teologiske fagområder med jævne mellemrum bliver udgivet bøger af forfattere, som mange læsere øjensynligt finder stor glæde ved at læse. Og via læsning af enkelte bøger, boganmeldelser og debatter får vi da også ofte en vis fornemmelse af, hvad de pågældende forfatterskaber drejer sig om.

Denne fornemmelse har vi ønsket at give mere fast grund under fødderne ved at præsentere en række forfatterskaber eller centrale dele  af  forfatterskaber.  Den  slags  præsentationer  kan  selvfølgelig hverken gøres helt udtømmende eller helt objektivt, men det er vores målsætning, at de trods alt vil være rimeligt dækkende, nøgterne og afbalancerede. Som det fremgår, begynder vi med Magnus Malms forfatterskab. Og planen er i de næste numre at fortsætte med Timothy J. Keller og Kevin Vanhoozer. Og så modtager vi i redaktionen i øvrigt gerne forslag til andre aktuelle og vægtige forfatterskaber, som kunne fortjene en præsentation.

Og så til de videnskabelige artikler i dette nummer. Vi begynder med  den  praktiske  teologi,  hvor  Kirsten  Donskov  Felter  i  artiklen »Nærværende, deltagende og til stede. Frem mod en nutidig teologi om  præsters  kald  og  embede«  konstaterer,  at  teologien  om  embedet i dansk folkekirkelig tradition ofte har nedtonet betydningen af præstens person. Med udgangspunkt i en empirisk undersøgelse af danske præsters opfattelse af deres embede og arbejde gør Felter sig imidlertid til talsmand for en rehabilitering af kaldet som kategori til at beskrive præstetjenesten i en nutidig sammenhæng.

Fra tid til anden møder vi spørgsmålet om forholdet mellem bibelsyn og bibeltolkning. Denne problemstilling har vi i redaktionen anset for at være både vigtig og spændende. Og vi kan nu konstatere, at Knut Alfsvåg med artiklen »Bibelsyn og bibeltolkning - om virkelighedsforståelsens betydning for bibellesningen« har løftet temaet op på et plan, som efter mit skøn vil give os alle noget at tænke over, hvilket bibelsyn vi nu end mener at repræsentere.

Det  er  slet  ikke  blot  præster,  som  møder  mennesker  i  krise  og svære livssituationer. Det kan vi alle gøre, og personer ansat i sundhedsvæsenet  gør  det  hele  tiden.  Disse  kriser  vil  ganske  ofte  have åndelig-eksistentielle og trosmæssige dimensioner, som vi kan være usikre på, hvordan vi skal håndtere. I artiklen »'At holde noget helligt' -  religionspsykologiske  perspektiver  på,  hvordan  fagprofessionelle kan drage omsorg for og understøtte kriseramte menneskers åndelighed  og  tro«  skildrer  Dorte  Toudal  Viftrup,  Allan  Køster  og  Niels Christian Hvidt praksisnær religionspsykologisk viden til fagprofessionelle (bredt forstået), der ønsker at drage omsorg for kriseramte menneskers åndelige og trosmæssige behov. Dette sker både gennem præsentation af modellen »Search for the Sacred« og forskellige religionspsykologiske begreber og via interviews med kriseramte troende mennesker.

Ud over den allerede  nævnte  artikel  om  Magnus  Malms  forfatterskab rummer afdelingen for perspektivartikler Lasse Holmgaard Iversens »Formidling af Bibelen til børn og teenagere«. Her anbefales kirken især at fokusere på to ting: 1. At forklare, hvad Bibelen er for en bog. Og 2, at give hjælp til, at man kan danne sine egne erfaringer med Bibelen.

I denne afdeling møder vi endelig også Lisa Rom Boye, der i artiklen »Internationale studerende« beskriver KFS' vigtige arbejde med henblik på at bringe evangeliet til de ca. 10 % af samtlige studerende i Danmark, som kommer fra udlandet. Det er et arbejde, skriver Lisa Rom Boye, hvor man ikke mindst i et corona-år skal være god til at få øje på succeshistorier, og hvor tålmodighed er en dyd. Men det er også en artikel og et arbejde, som kan være til inspiration for alle os, som for længst har lagt studentertiden bag os.

Afslutningsvis finder vi en række boganmeldelser

God læselyst

Kurt Christensen, ansv. red.