Samproduktion, offentlige tiltag og  servicebrugernes motivation til at deltage
Forfattere: Morten Jakobsen, Mette Kjærgaard Thomsen
Tidsskrift: politica (2015-05-11)

Morten Jakobsen og Mette Kjærgaard Thomsen

## Samproduktion, offentlige tiltag og servicebrugernes motivation til at deltage

Offentlige serviceydelser tilvejebringes ofte via samproduktion, dvs. gennem et miks af input fra offentligt ansatte og de brugere, som modtager serviceydelserne. Eftersom brugernes bidrag kan føre til en forbedring af kvaliteten og mængden af  de  offentlige  serviceydelser,  bliver  der  i  stigende  omfang  iværksat  offentlige samproduktionstiltag, som har til formål at øge brugernes bidrag. På baggrund af den eksisterende forskning ved vi meget lidt om, hvilken effekt sådanne tiltag har på servicebrugernes motivation til at samproducere. Ved brug af et empirisk eksempel fra folkeskoleområdet tester vi effekten af et samproduktionstiltag på forældrenes intrinsiske og ekstrinsiske motivation. Hovedresultatet er, at samproduktionstiltaget navnlig for lavtuddannede forældre har en negativ effekt på deres intrinsiske  motivation.  Dette  resultat  understreger  vigtigheden  af,  at  offentlige myndigheder, som iværksætter tiltag af denne art, er opmærksomme på eventuelle utilsigtede motivationseffekter, som kan betyde, at den tilsigtede adfærdsændring ikke indfries.

Begrebet samproduktion (på engelsk: coproduction )  refererer  til  en  situation, hvor offentlige serviceydelser såsom uddannelse, sundhed og sikkerhed tilvejebringes via et miks af input fra forskellige aktører (Parks et al., 1981). Ofte vil  dette  miks  af  input  blive  leveret  af  offentligt  ansatte  og  de  brugere,  der modtager serviceydelserne. Eksempler på samproduktion, som defineret i dette studie, er, når forældre laver lektier med deres barn, så barnet får større udbytte af undervisningen i skolen, eller når en patient laver fysisk genoptræning efter en operation udført af det offentlige. I praksis tilvejebringes mange typer offentlige serviceydelser således via en proces, hvor brugerne, der er målet for en service, selv bidrager med input. Brugernes bidrag kan føre til en række gevinster. Disse omfatter blandt andet en øget produktion af offentlige serviceydelser, forbedret kvalitet i ydelserne, en mere efficient tilvejebringelse af ydelserne og på længere sigt måske tillige en højere grad af velfærd for de servicebrugere, som bidrager til produktionen af en given service (Alford, 2009; Jakobsen og Andersen, 2013; Vamstad, 2012).

Der kan derfor være god mening i, at det offentlige via samproduktionstiltag forsøger at øge brugernes bidrag, og særligt i de tilfælde hvor en lille ekstra indsats fra brugeren øger effektiviteten af den offentlige service og brugerens eget udbytte betydeligt. En af grundantagelserne i litteraturen om samproduktion er, at brugernes motivation til at bidrage er afgørende for, om de faktisk leverer et input (Alford, 2002, 2009; Jakobsen, 2013; Rosentraub og Sharp, 1981). De få eksisterende empiriske studier af effekten af samproduktionstiltag har imidlertid fokuseret på påvirkningen på brugernes evne til at bidrage og deres deltagelse i samproduktion (Jakobsen, 2013; Jakobsen og Andersen, 2013). Der findes således meget lidt viden om, hvorvidt sådanne tiltag påvirker brugernes motivation. Det er overraskende set i lyset af, at der fra politiske side ofte iværksættes indsatser, som sigter mod at motivere brugerne til at øge deres bidrag. Eksempelvis kan det offentlige forsøge at opmuntre forældre til at læse sammen med deres barn ved at skabe bevidsthed om, at læsning i hjemmet har betydning for barnets sproglige udvikling. På samme måde bliver patienter ofte forsøgt opmuntret til selv at lave genoptræning efter en operation udført af det offentlige.

Formålet med denne artikel er at undersøge, hvorvidt samproduktionstiltag, som opmuntrer servicebrugerne til at deltage, påvirker deres motivation til at  bidrage  til  samproduktionen. Tidligere studier fra motivationslitteraturen har argumenteret for, at individets intrinsiske motivation til at involvere sig i en given aktivitet kan reduceres, hvis de mødes med regler eller incitamenter, der svækker deres oplevelse af selvbestemmelse og følelse af kompetence (Frey, 1997; Ryan og Deci, 2000a). Artiklen videreudvikler det teoretiske argument bag disse studier til ikke blot at gælde regler og incitamenter, men også opmuntringer til at deltage i produktionen af serviceydelser leveret af det offentlige. Vi argumenterer for, at såfremt offentlige samproduktionstiltag opfattes som en kontrollerende foranstaltning og dermed svækker brugernes oplevelse af selvbestemmelse og/eller følelse af kompetence, vil tiltaget reducere brugernes intrinsiske motivation til at bidrage og dermed føre til, at den tilsigtede adfærdsændring i mindre grad indfries. Argumentet illustreres via et empirisk eksempel  fra  folkeskoleområdet,  hvor  et  samproduktionstiltag  blev  iværksat for at øge forældrenes bidrag til udvikling af deres skolebørns læsefærdigheder. Samproduktionstiltaget bestod af en informationspjece, som opmuntrede forældrene til at læse dagligt sammen med deres børn samt gav dem konkrete råd til, hvordan de kunne understøtte udviklingen af deres barns sprog og læsning. Effekten af samproduktionstiltaget på forældrenes motivation blev undersøgt via et randomiseret felteksperiment.

Artiklen indleder med en kort introduktion til begrebet samproduktion og de  samfundsmæssige gevinster, som er forbundet hermed. Herefter diskuteres  offentlige  samproduktionstiltag,  der  forsøger  at  øge  brugernes  deltagelse i  samproduktion.  Dernæst  introduceres  motivationsteori,  som  anvendes  til at udvikle det teoretiske argument til at forstå, hvordan opmuntringer til at samproducere kan påvirke brugernes motivation til at samproducere. Efterfølgende præsenteres det empiriske eksempel, og afslutningsvis diskuteres analyseresultaterne og implikationerne af resultaterne.

## Hvad er samproduktion?

Begrebet samproduktion blev udviklet i slutningen af 1970'erne og begyndelsen af 1980'erne og blev oprindelig defineret som 'et miks af input fra både offentligt ansatte og borgere til tilvejebringelsen af offentlige services' (Parks et al., 1981: 1002). Dette kan ske via et koordineret samarbejde mellem brugerne og de offentligt ansatte, eller ved at brugerne og de offentligt ansatte uafhængigt af hinanden bidrager til at tilvejebringe en given serviceydelse (Parks et al., 1981). I dette studie anvendes denne klassiske forståelse af samproduktion, hvor det primært er servicebrugeren eller dennes familiemedlemmer, som har glæde af den serviceydelse, som de selv bidrager til. Eksempler på denne form for samproduktion er, når forældre laver lektier med deres barn, når en patient laver fysisk genoptræning, eller når pårørende hjælper til på et plejehjem, hvor deres forældre bor. Samproduktion i dette studie omfatter således ikke tilfælde, hvor offentlige serviceydelser tilvejebringes via input fra frivillige og organisationer, eller tilfælde hvor der produceres kollektive offentlige serviceydelser som fx indsamling og sortering af affald.

Som tidligere  nævnt  er  det  et  centralt  argument  i  litteraturen,  at  brugernes deltagelse i samproduktion blandt andet kan bidrage til en forbedring af mængden og kvaliteten af de offentlige serviceydelser (Alford, 2009; Jakobsen og Andersen, 2013; Vamstad, 2012). Disse forbedringer forventes især, når de input,  som  brugerne  leverer,  bidrager  til  at  øge  effekten  af  de  offentligt  ansattes input. I sådanne tilfælde er input fra de offentligt ansatte og brugerne komplementære, dvs. en type input er særlig nyttig, såfremt den anden type input også er til stede (se Ostrom, 1996; Jakobsen og Andersen, 2013). Hvis fx en operation har en bedre effekt, såfremt patienten genoptræner, vil kirugens input således være mere effektivt, hvis patienten også leverer input i form af genoptræning.

## Samproduktionstiltag fra det offentlige

Som følge af gevinsterne ved samproduktion er der gode grunde til at igangsætte  samproduktionstiltag fra det offentliges side.  En  række  forskere  inden for litteraturen har argumenteret for, at samproduktionstiltag bør sigte mod at påvirke de faktorer, som er afgørende for, om brugerne bidrager til den offentlige serviceproduktion. Især to faktorer anses for vigtige i denne henseende, nemlig hvorvidt brugerne er i besiddelse af motivation og evne til at bidrage (Alford, 2002, 2009; Jakobsen, 2013; Porter, 2012; van Eijk and Steen, 2014). I forhold til evnen til at bidrage er det ofte mangel på viden, færdigheder eller materialer, som er årsag til, at visse brugere kun deltager i begrænset omfang. Tilsvarende har niveauet af motivation betydning for brugernes omfang af deltagelse.  Størstedelen  af  samproduktionslitteraturen sondrer ikke mellem forskellige motivationsformer (se dog Alford, 2009). De få eksisterende empiriske studier af effekten af samproduktionstiltag har især undersøgt påvirkningen på brugernes evne til at bidrage samt deres deltagelse i samproduktion (Jakobsen, 2013; Jakobsen og Andersen, 2013). Der er derfor begrænset empirisk viden om, hvorvidt  sådanne  tiltag  påvirker  brugernes  motivation  til  at  bidrage  til samproduktionen, herunder om forskellige motivationsformer påvirkes i positiv eller negativ retning (en undtagelse er Nesbit og Milthers, 2013). Motivationsteorien, som præsenteres i det følgende afsnit, sondrer mellem forskellige motivationsformer og de mekanismer, der påvirker dem.

Først  er  det  dog  vigtigt  at  redegøre  for,  hvad  der  kendetegner  offentlige samproduktionstiltag. Som regel er samproduktionstiltag baseret på et princip om frivillig deltagelse, hvor det offentlige som minimum forsøger at opmuntre servicebrugere  og  borgere  til  en  bestemt  adfærd.  Det  kan  eksempelvis  være ved  at  bibringe  brugerne  information  om  vigtigheden  af  deres  bidrag  samt generelle  opmuntringer  til  deltagelse  i  samproduktion  (Alford,  2009;  Brudney, 1983; Rosentraub og Sharp, 1981). Ofte vil samproduktionstiltag dog også have et andet formål end at motivere, nemlig at forbedre brugernes evne til at bidrage. Det kan eksempelvis være ved at give råd, vejledning eller redskaber (Alford, 2009; Brudney, 1983; Percy, 1984; Sharp, 1980). Et eksempel på et konkret samproduktionstiltag er, når skoler forsøger at opmuntre forældre til at læse sammen med deres børn ved at skabe øget bevidsthed om, at læsning i hjemmet har betydning for børnenes sproglige udvikling eksempelvis via uddeling af en informationspjece eller en bogpakke. Et andet eksempel er, når sundhedsvæsenet forsøger at opmuntre patienter til selv at lave genoptræning efter en operation udført af det offentlige.

Hvordan påvirker regler og incitamenter individets motivation? Som første skridt til at skabe en bedre forståelse for, hvordan samproduktionstiltag kan påvirke brugernes motivation, præsenteres først argumenter fra motivationslitteraturen, som har udviklet teorier om, hvordan brug af regler og incitamenter over for individer kan reducere eller øge deres motivation. I den del af motivationslitteraturen, som vi trækker på, sondres der mellem intrinsisk og ekstrinsisk motivation. Intrinsisk motivation refererer til, at en person udfører  en  aktivitet,  fordi  vedkommende  finder  aktiviteten  interessant  i  sig selv, hvorimod ekstrinsisk motivation betyder, at en person er motiveret af de konsekvenser, der er ved at udføre/ikke udføre en aktivitet i form af belønning eller undgå en straf (se Gagne og Deci, 2005: 331). Når forældre eksempelvis bidrager til produktionen af serviceydelser på skoleområdet ved at lave lektier med deres barn, fordi de finder det interessant, så er de drevet af deres intrinsiske motivation. I de tilfælde, hvor forældre laver lektier med deres barn med henblik på, at barnet kan opnå gode karakterer, så det fremstår godt, eller fordi bestemte sociale normer foreskriver lektielæsning med barnet, så er de drevet af deres ekstrinsiske motivation.

På baggrund af en række eksperimenter foreslog Deci (1971), at incitamenter i form af konkrete belønninger såsom penge for at udføre en given aktivitet kan reducere individets intrinsiske motivation til at udføre aktiviteten. Positiv verbal kommunikation og feedback til individet i forhold til en aktivitet viste sig derimod at have en positiv effekt på den intrinsiske motivation (Deci, Koestner og Ryan, 1999). Efterfølgende har en række forskere med Ryan og Deci i spidsen udviklet selvbestemmelsesteorien til at forstå den type effekt, hvor modtagerens intrinsiske motivation til at udføre en handling reduceres eller øges af et ydre forsøg på adfærdsregulering såsom brugen af belønninger, verbal kommunikation, feedback eller regler. Argumentet i selvbestemmelsesteorien er, at individet har behov for at opleve selvbestemmelse, 1 føle sig kompetent samt stå i relation til andre, så det føler, at det hører til, og at stimuleringen af disse behov er afgørende for, hvordan den intrinsiske motivation påvirkes (Deci, Koestner og Ryan, 1999; Ryan og Deci, 2000a). De tidlige formuleringer af teorien har især fokuseret på selvbestemmelse og kompetence. Hvis et individ oplever, at en ydre adfærdsregulering går imod opfyldelsen af individets behov for at opleve selvbestemmelse, dvs. individets oplevelse af at det har et valg i en given situation frem for at være underlagt andres vilje, vil den intrinsiske motivation reduceres (Ryan og Deci, 2000a). Ligeledes vil en ydre adfærdsregulering, der går imod opfyldelsen af individets behov for at føle sig kompetent til at udføre  en  aktivitet,  reducere  den  intrinsiske  motivation.  Omvendt  vil  en  ydre adfærdsregulering, som tilfredsstiller oplevelsen af selvbestemmelse og følelsen af kompetence, øge den intrinsiske motivation. Det skal dog understreges, at en tilfredsstillelse af individets behov for at føle sig kompetent ikke vil øge den intrinsiske motivation, medmindre individets behov for at opleve selvbestemmelse samtidig er tilfredsstillet (Ryan og Deci, 2000a; Ryan og Deci, 2000b).

Efterfølgende har Frey (1997) sat dele af ovenstående teori ind i en økonomisk ramme, hvilket han benævner motivation crowding -teorien. Sammenlignet med selvbestemmelsesteorien inddrager motivation crowding-teorien kun to  af  de  tre  behovsmekanismer  fra  selvbestemmelsesteorien,  nemlig  selvbestemmelse og selvværd (Andersen og Pedersen, 2014). Ifølge motivation crowding-teorien vil økonomiske belønninger eller reguleringssystemer, som opfattes som en kontrollerende foranstaltning, fortrænge den intrinsiske motivation ( crowding out ). Argumentet er her, at individets selvbestemmelse og selvværd svækkes, når den eksterne regulering opfattes som kontrollerende. Omvendt vil  en  ekstern  adfærdsregulering,  som  opfattes  som  understøttende,  øge  den intrinsiske motivation ( crowding in ), da individets selvværd og selvbestemmelse styrkes (Frey, 1997). Ydermere er der blevet argumenteret for, at effekten af adfærdsreguleringen på den samlede motivation afhænger af forholdet mellem den positive effekt på den ekstrinsiske motivation og crowding-effekten (Weibel, Rost og Osterloh, 2010). Hvis effekterne på de to motivationsformer går i samme retning, vil den samlede motivation stige, mens modsatrettede effekter i værste fald kan føre til, at den samlede motivation reduceres, således at den ydre adfærdsregulering resulterer i et lavere niveau af den tilsigtede adfærd.

## Hvordan påvirker samproduktionstiltag brugernes motivation?

Selvom de præsenterede motivationsteorier fokuserer på effekten af stærkere instrumenter, såsom regler og incitamenter, til at regulere individers adfærd, end dem der typisk anvendes til at fremme brugernes samproduktion, vil vi argumentere for, at disse teorier kan anvendes til at belyse effekten af samproduktionstiltag  på  servicebrugernes  motivation.  Med  baggrund  i  selvbestemmelsesteorien er det i forhold til at forstå effekten af et samproduktionstiltag på brugernes intrinsiske motivation afgørende, om tiltaget går imod individets opfyldelse af de tre basale behov (selvbestemmelse, kompetence og relation til andre, se ovenfor). Er det tilfældet, vil den intrinsiske motivation reduceres. I forlængelse heraf vil effekten på den intrinsiske motivation ifølge motivation crowding teorien afhænge af, om individet opfatter et samproduktionstiltag som kontrollerende eller understøttende. Selv om det almindeligvis er frivilligt for brugerne, om de vil deltage i et samproduktionstiltag, kan et tiltag opfattes som en kontrollerende foranstaltning, der svækker individets oplevelse af at være selvbestemmende og/eller signalerer, at individet er inkompetent. Det kan eksempelvis tænkes at gælde for tiltag, som råder brugerne fra eller til en bestemt adfærd, som afviger væsentligt fra vedkommendes gængse adfærd og/ eller  værdier.  Jo  mere  kontrollerende et samproduktionstiltag opfattes, desto mere må tiltaget forventes at fortrænge brugernes intrinsiske motivation til at bidrage til samproduktionen. Som nævnt vil effekten på den samlede motivation afhænge af forholdet mellem den positive effekt på den ekstrinsiske motivation og en eventuel forøgelse eller reduktion af den intrinsiske motivation.

Såfremt en eventuel negativ effekt på den intrinsiske motivation overstiger den positive effekt på den ekstrinsiske motivation, kan det føre til en lavere grad af  deltagelse  i  samproduktion.  Eftersom  brugernes  deltagelse  også  afhænger af deres evne til at bidrage, vil påvirkningen herpå være en anden væsentlig faktor, som der bør tages højde for i forhold til at forstå effekten på deltagelse i samproduktion. Et tiltag, som har særligt fokus på at forbedre brugernes evne til at bidrage, kan på den ene side svække individets oplevelse af selvbestemmelse og på den anden side styrke dets følelse af at være kompetent, og dermed have modsatrettede effekter på den intrinsiske motivation (Deci, Koestner og Ryan, 1999).

Et centralt spørgsmål inden for samproduktionslitteraturen er, hvorvidt alle brugere i samme omfang påvirkes af offentlige samproduktionstiltag. Hidtidige  studier  har  argumenteret  teoretisk  for  samt  påvist  empirisk,  at  højtuddannede og økonomisk velstillede brugere er mere tilbøjelige til at deltage i den offentlige serviceproduktion, formentlig fordi de oftere besidder viden og færdigheder, som er nødvendige for at kunne deltage (Brudney, 1983; Jakobsen og Andersen, 2013; Rosentraub og Sharp, 1981; Warren, Rosentraub og Harlow, 1984). På den baggrund argumenterer flere forskere for, at samproduktionstiltag vil have den største effekt på ressourcestærke brugere (Brudney, 1983; Rosentraub og Sharp, 1981; Warren, Rosentraub og Harlow, 1984). På den anden side argumenterer to nyere studier for, at samproduktionstiltag, som er designet til at fjerne de barrierer, som forhindrer ressourcesvage brugere i at  samproducere,  især  vil  have  en  positiv  effekt  på  disse  brugeres  deltagelse (Jakobsen og Andersen, 2013; Jakobsen, 2013). Det er således afgørende for effekten  på  brugernes  intrinsiske  motivation,  om  og  hvordan  tiltag  påvirker forskellige  gruppers  oplevelse  af  selvbestemmelse  og  følelse  af  kompetence. Som følge af at lavtuddannede ofte er mindre tilbøjelige til at samproducere (Ostrom, 1996; Warren, Rosentraub og Harlow, 1984), kan der argumenteres for,  at  lavtuddannede brugere, sammenlignet med højtuddannede brugere, i højere grad vil opfatte samproduktionstiltag, der råder til eller fra en bestemt adfærd, som en svækkelse af deres selvbestemmende og/eller et signal om, at de er inkompetente. Er det tilfældet, vil især lavtuddannede opfatte tiltaget som en kontrollerende foranstaltning, og deres intrinsiske motivation vil efterfølgende reduceres, mens højtuddannedes intrinsiske motivation må forventes at forblive uforandret. I det følgende afsnit præsenteres det empiriske eksempel, som vi bruger til at teste effekten af et samproduktionstiltag på brugernes motivation.

## Et empirisk eksempel: forskningsdesign og data

Vi undersøger effekten af et samproduktionstiltag på brugernes motivation ved at anvende et randomiseret felteksperiment på folkeskoleområdet, som er gennemført i samarbejde med Aarhus Kommune. 2  Styrken ved dette forskningsdesign er, at det kan løse potentielle endogenitetsproblemer i undersøgelser af effekten af et offentligt samproduktionstiltag. I studier, der bygger på observationsdata, er der eksempelvis endogenitetsproblemer forårsaget af selvselektion, nemlig at bestemte typer servicebrugere vælger at deltage i offentlige indsatser. Der kan også være problemer med at fastslå kausalitetsretningen, idet iværksættelse af offentlige indsatser, som har til formål at øge brugerdeltagelse, som regel er hyppigere i de sammenhænge, hvor brugernes deltagelse er mindst. Derudover giver forskningsdesignet mulighed for at adskille effekten af forskellige offentlige tiltag fra hinanden. Grunden til, at felteksperimentet er velegnet til at løse førnævnte endogenitetsproblemer, er, at man på langt mere sikker grund kan bestemme effekten af en indsats, når det er helt tilfældigt, hvem der udsættes/ikke udsættes for et samproduktionstiltag. En anden væsentlig styrke ved et randomiseret felteksperiment er, at det foregår i den virkelige verden, idet indsatsen implementeres af den offentlige forvaltning selv. Som nævnt baseres undersøgelsen på data fra folkeskoleområdet. Denne case er valgt af to grunde. For det første er folkeskolen et område, hvor forældre i høj grad bidrager til udviklingen af barnets faglige færdigheder. For det andet bliver der i stigende omfang iværksat offentlige samproduktionstiltag på skoleområdet, som har til formål at tilskynde forældre til at involvere sig mere i deres barns skolegang. Sådanne tiltag kan omfatte dialog med forældre, omdeling af informationspjecer eller mere omfattende indsatser.

Undersøgelsespopulationen for studiet bestod af 1.438 familier til børn indskrevet i 1. til 3. klasse på ti folkeskoler i Aarhus Kommune. 3 For at undgå kontamination, dvs. at familierne i de to eksperimentelle grupper kommunikerede med og påvirkede hinanden, anvendtes klyngerandomisering, hvor skoleklasser (n = 81), frem for familier, blev tilfældigt udtrukket til enten en indsats- eller kontrolgruppe. Først blev skoleklasserne på de ti deltagende skoler stratificeret efter skole og klassetrin, og dernæst blev skoleklasserne tilfældigt udtrukket ved lodtrækning til de to eksperimentelle grupper. Det betyder, at hvis en klasse blev udtrukket til indsatsgruppen, så omfattede det alle familier til børn i den pågældende klasse. Randomiseringen resulterede i, at 726 familier blev placeret i indsatsgruppen, og 712 familier i kontrolgruppen. Vores balancetest for  randomiseringen  bekræfter  desuden  antagelsen  om,  at  randomiseringen skaber balancerede grupper. 4

Samproduktionstiltaget bestod af en simpel indsats i form af en informationspjece, som blev sendt til familierne i indsatsgruppen. Pjecen var udviklet i  samarbejde  med  Aarhus  Kommune,  deriblandt  pædagogiske  medarbejdere som var specialiserede i udvikling af børns sprog og læsning samt medarbejdere med erfaring i at udvikle informationsmateriale. I overensstemmelse med den teoretiske litteratur havde pjecen til at formål at øge forældrenes motivation og viden. Eksempelvis forsøgte pjecen at opmuntre forældrene til at læse dagligt med deres barn ved at skabe en større bevidsthed om, at læsning i fællesskab med barnet har betydning for udvikling af barnets sprog og læsning. Derudover gav pjecen konkrete råd til, hvordan forældre kunne understøtte udviklingen af deres barns sprog og læsning ved at stille spørgsmål og engagere barnet i forbindelse med læsningen. Endelig var pjecen bevidst skrevet i et letlæseligt sprog, så flest mulige familier kunne få gavn af pjecen. Pjecen blev sendt med post til familierne med skolen og kommunen som afsender, som det er normal praksis i forvaltningen. Dette styrker den økologiske validitet samt minimerer potentielle  hawthorne-effekter,  dvs.  det  forhold  at  individer  ændrer  adfærd, fordi  de  er  bevidste  om,  at  de  medvirker  i  et  eksperiment  og  bliver  målt  på (Adair, 1984).

Spørgeskemaundersøgelsen til måling af effekten af indsatsen blev gennemført i november og december 2012. Spørgeskemaet blev besvaret af én forælder i  husholdningen. I de tilfælde hvor forældrene var skilt, blev spørgeskemaet sendt til barnets mor. Spørgeskemaet kunne besvares elektronisk eller ved at udfylde  en  tilsendt  papirversion  (ca.  70  pct.  af  de  besvarede  spørgeskemaer blev besvaret på papir). Forældrene besvarede spørgeskemaet otte til 30 dage efter,  at  pjecen  var  udsendt,  og  den  gennemsnitlige  responstid  var  18  dage. Den samlede svarprocent var 64, og der var ingen signifikant forskel på svarprocenten i de to eksperimentelle grupper (p = 0,17). Spørgeskemaet indeholdt i alt seks items til måling af effekten af samproduktionstiltaget på forældrenes motivation. Konkret blev forældre bedt om at angive graden af enighed med seks forskellige udsagn, som belyser deres motivation til at læse sammen med deres barn. Tabel 1 viser en faktoranalyse for de seks items. Som det fremgår af  faktoranalysen,  kan  der  identificeres  to  faktorer  med  egenværdier  over  1 og  relativt  høje  faktorloadings.  På  baggrund  af  faktoranalysen  er  der  blevet konstrueret et refleksivt indeks for den intrinsiske motivation bestående af de tre spørgsmål, som loader højt på denne dimension. Derudover er der blevet konstrueret et refleksivt indeks for den ekstrinsiske motivation, som dog kun består  af  to  spørgsmål,  da  faktorloading  for  et  af  udsagnene  til  at  indfange denne dimension er meget lav. Cronbachs Alpha for begge indeks er omkring 0,70, hvilket peger på, at reliabiliteten af indeksene er højt. Indeksene er kon- struerede  som additive indeks og dernæst skaleret fra 0-10. Jo højere værdi, desto større er motivationen.

Tabel 1 : Faktoranalyse for items til måling af motivation

|                                                                                                                        | Faktor 1 Intrinsisk motivation   | Faktor 2 Ekstrinsisk motivation   |
|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|----------------------------------|-----------------------------------|
| 1. Jeg føler en stor personlig tilfredsstillelse, når jeg læser sammen med mit barn (vendt om)                         | 0,66                             | -0,06                             |
| 2. Jeg mener ikke, at det hjælper mit barn i skolen, at vi læser sammen derhjemme                                      | 0,21                             | -0,29                             |
| 3. Jeg glæder mig altid til at læse sammen med mit barn (vendt om)                                                     | 0,67                             | -0,12                             |
| 4. Jeg læser sammen med mit barn for at undgå kritik fra lærerne eller skolen (vendt om)                               | -0,12                            | 0,65                              |
| 5. Jeg synes, det er kedeligt at læse med mit barn                                                                     | 0,55                             | -0,34                             |
| 6. Jeg er bange for at blive set skævt til af de andre forældre, hvis jeg ikke læser med mit barn derhjemme (vendt om) | -0,14                            | 0,64                              |
| Egenværdier                                                                                                            | 1,26                             | 1,04                              |
| Cronbachs Alpha for indeks                                                                                             | 0,71                             | 0,69                              |

Note:  Udtrækningsmetode:  Principal  faktoranalyse.  Rotationsmetode:  Varimax.  Respondenterne blev stillet følgende spørgsmål: Hvor enig/uenig er du i følgende udsagn? Svarkategorier: Meget enig, enig, hverken eller, uenig og meget uenig.

Som vi tidligere har argumenteret for, vil et samproduktionstiltag, som opfattes  som  en  kontrollerende foranstaltning, bidrage til at svække individets oplevelse af selvbestemmelse og/eller følelse af kompetence og som følge heraf reducere den intrinsiske motivation til at bidrage. I vores undersøgelse indgår ikke mål for oplevelse af selvbestemmelse, men derimod fire items som belyser,  om forældrene opfatter situationer, hvor de modtager informationsmateriale fra kommunen eller skolen angående, hvordan de kan hjælpe deres barn i skolen som kontrollerende eller understøttende. I de tilfælde, hvor forældrene opfatter informationsmateriale som kontrollerende, vil vi forvente, at deres oplevelse af selvbestemmelse samtidig er lavere. En svaghed ved disse items er, at vi ikke spørger specifikt til den informationspjece, som forældrene i indsatsgruppen har modtaget. Omvendt er det en styrke, at vi ved at spørge generelt til opfattelsen af situationer, hvor forældre modtager informationsmateriale fra det offentlige, opnår svar fra alle familier, uanset hvilken eksperimentel gruppe de tilhører, og dermed kan udtale os om kausale effekter. Som nævnt er pjecen udviklet i samarbejde med Aarhus Kommune, hvilket betyder, at pjecen er meget lig den type pjecer, som kommunen omdeler til familier med børn i  skolealderen.  Desuden er omdeling af informationspjecer til forældre, som forsøger at opmuntre til en bestemt adfærd, et instrument som ofte anvendes af offentlige myndigheder. Vi forventer derfor, at alle forældre kan relatere sig til en situation, hvor de modtager informationsmateriale fra det offentlige, og dermed tilkendegive hvordan de opfatter situationen. Tabel 2 viser en faktoranalyse for de fire items. Som det fremgår af faktoranalysen, kan der identificeres to faktorer med egenværdier over 1 og høje faktorloadings (minimum 0,69). På baggrund af faktoranalysen er der blevet konstrueret to refleksive indeks, som indfanger, i hvilket omfang indsatser med informationsmateriale opfattes som henholdsvis kontrollerende eller understøttende. Indeksene består af de to Note:  Udtrækningsmetode:  Principal  faktoranalyse.  Rotationsmetode:  Varimax.  Respondenterne blev stillet følgende spørgsmål: Følgende udsagn handler om situationer, hvor du modtager informationsmateriale fra kommunen eller skolen om, hvordan du kan hjælpe dit barn i skolen. Hvor enig/uenig er du i udsagnene? Svarkategorier: Meget enig, enig, hverken eller, uenig og meget uenig.

Tabel 2 : Faktoranalyse for items til måling af opfattelse af indsatser med informationsmateriale

|                            |                                                                                                                                                             | Faktor 1 Understøttende opfattelse   | Faktor 2 Kontrollerende opfattelse   |
|----------------------------|-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------|--------------------------------------|
| 1.                         | Den form for informationsmateriale er med til at understøtte min interesse for at hjælpe mit barn                                                           | 0,72                                 | 0,20                                 |
| 2.                         | Den form for informationsmateriale giver mig en følelse af, at man ikke tror, jeg er i stand til at hjælpe mit barn i forhold til dets skolegang (vendt om) | 0,24                                 | 0,70                                 |
| 3.                         | Den form for informationsmateriale opmuntrer mig på en god måde til at engagere mig i mit barns skolegang                                                   | 0,72                                 | 0,28                                 |
| 4.                         | Den form for informationsmateriale virker som en form for kontrol fra det offentliges side (vendt om)                                                       | 0,26                                 | 0,69                                 |
| Egenværdier                | Egenværdier                                                                                                                                                 | 1,16                                 | 1,08                                 |
| Cronbachs Alpha for indeks | Cronbachs Alpha for indeks                                                                                                                                  | 0,81                                 | 0,79                                 |

spørgsmål, som loader højest på den pågældende dimension. Cronbachs Alpha for begge indeks er omkring 0,80, hvilket peger på, at reliabiliteten af indeksene er højt. Igen er indeksene lavet som additive indeks og dernæst skaleret fra 0-10. Jo højere værdi, desto mere kontrollerende/understøttende opfattes en indsats.

Ud over de omtalte items til måling af effekten af indsatsen blev der i forbindelse  med  spørgeskemaundersøgelsen  indsamlet  baggrundskarakteristika  for forældre og børn. Analyseresultater for effekten af indsatsen er estimeret ved brug af OLS regression. Analyserne inkluderer ud over en dikotom variabel for interventionen (ref. kontrolgruppe) dummyvariabler for skolespecifikke klassetrin (såkaldt skolespecifikke klassetrin fixed effects) og klyngerobuste standardfejl for de 81 klasser. Som udgangspunkt er alle estimerede effekter baseret på intention-to-treatprincippet, dvs. at alle familier omfattet af undersøgelsen, og som deltog i spørgeskemaundersøgelsen, er inkluderet i analysen. Det gælder, uanset om familien i spørgeskemaundersøgelsen har svaret nej til at have modtaget materialet, på trods af at de indgår i indsatsgruppen eller vice versa. Analyser viser, at 77 pct. af familierne i indsatsgruppen svarede, at de havde modtaget pjecen, mens 11 pct. af familierne i kontrolgruppen tilkendegav det samme. Størstedelen af familierne i indsatsgruppen kan således erindre, at de har modtaget pjecen.

## Resultater

I tabel 3 starter vi med at undersøge sammenhængen mellem forældrenes opfattelse af indsatser som kontrollerende og deres intrinsiske motivation (model 1), 5 samt  hvordan  forældrenes  intrinsiske  og  ekstrinsiske  motivation  samvarierer med deres samproduktion, som er målt ved, hvor ofte forældrene læser højt for barnet 6 (model 2-4). Af model 1 i tabel 3 fremgår det, at der er støtte til forventningen om, at jo mere forældre opfatter indsatser med informationsmaterialer som kontrollerende, desto mindre er deres intrinsiske motivation. Endvidere ses det af model 2 og 4 i tabel 3, at forældrenes intrinsiske motivation som forventet har en signifikant positiv sammenhæng med forældrenes samproduktion. Sammenhængen er endvidere relativt stærk. Eksempelvis er der ved gennemsnittet på indekset for den intrinsiske motivation ca. 27 pct. af forældrene, som angiver, at de eller deres partner læser højt for deres barn 'hver dag', mens dette er tilfældet for ca. 45 pct. af forældrenes med den maksimale score på indekset for den intrinsiske motivation. Modsat vores forventning har forældrenes ekstrinsiske motivation ikke en signifikant positiv sammenhæng med deres samproduktion, når der kontrolleres for den intrinsiske motivation Note: + p &lt; 0,10, * p &lt; 0,05, ** p &lt; 0,01. Tosidet signifikanstest. Model 1 er estimeret ved OLS regression.  Model  2-4  er  estimeret  ved  ordered  logistisk  regression.  Analysen  indeholder de forældre, der var med i indsatsgruppen. I samtlige modeller kontrolleres der for forælderens uddannelse, beskæftigelsesstatus, indvandrerbaggrund, civil status, køn og antal børn i husstanden.

Tabel 3 :  Sammenhæng mellem kontrollerende opfattelse og motivation samt motivation og samproduktion

|                           | (1) Intrinsisk motivation   | (1) Intrinsisk motivation   | (2) Samproduktion (læse med barn)   | (2) Samproduktion (læse med barn)   | (3) Samproduktion (læse med barn) (læse   | (3) Samproduktion (læse med barn) (læse   | (4) Samproduktion med barn)   | (4) Samproduktion med barn)   |
|---------------------------|-----------------------------|-----------------------------|-------------------------------------|-------------------------------------|-------------------------------------------|-------------------------------------------|-------------------------------|-------------------------------|
| Kontrollerende opfattelse | -0,08*                      | (0,04)                      |                                     |                                     |                                           |                                           |                               |                               |
| Intrinsisk motivation     |                             |                             | 0,43**                              | (0,07)                              |                                           |                                           | 0,40**                        | (0,07)                        |
| Ekstrinsisk motivation    |                             |                             |                                     |                                     | -0,18**                                   | (0,05)                                    | -0,08                         | (0,05)                        |
| Konstant                  | 7,20**                      | (0,49)                      |                                     |                                     |                                           |                                           |                               |                               |
| Justeret R 2              | 0,02                        |                             |                                     |                                     |                                           |                                           |                               |                               |
| Pseudo R 2                |                             |                             |                                     | 0,07                                |                                           | 0,04                                      |                               | 0,07                          |
| N                         | 397                         |                             |                                     | 409                                 |                                           | 408                                       |                               | 404                           |

i model 4. Analyserne i tabel 3 understreger dermed vigtigheden af den intrinsiske motivation for brugernes deltagelse i samproduktion. 7

I model 1 i tabel 4 undersøges effekten af indsatsen på forældrenes intrinsiske motivation for alle forældre. Der ses i model 1 en signifikant negativ effekt på 0,05-niveau af indsatsen på forældrenes intrinsiske motivation. Effekten er på -0,23, hvilket svarer til cirka 0,15 standardafvigelser på indekset, der måler den intrinsiske motivation, hvilket er en svag effekt. Selvom den ekstrinsiske motivation tilsyneladende ikke har betydning for deltagelse i samproduktion, tester vi, om effekten af indsatsen er positiv, som vi vil forvente ud fra de teoretiske argumenter. I model 3 ses en positiv effekt på den ekstrinsiske motivation på 0,20, som dog kun er signifikant på 0,10-niveau (p = 0,056). Effekten er svag, da den svarer til cirka 0,10 standardafvigelser på indekset, der måler den ekstrinsiske  motivation.  Det  tyder  således  på,  at  den  negative  effekt  på  den intrinsiske motivation udlignes af en positiv effekt på den ekstrinsiske motivation. Yderligere analyser, som ikke er præsenteret i tabel 4, viser, at effekten af indsatsen på et samlet mål for motivation, hvor spørgsmålene for begge motivationsformer er samlet i ét indeks, er insignifikant.

Tabel 4 : Effekten af samproduktionstiltaget på intrinsisk og ekstrinsisk motivation

| (4)   | Ekstrinsisk motivation   | 0,61 + (0,36)                                                                                      | 0,38 (0,31)   |        | -0,13 (0,32) 0,05 (0,30)   | -0,78 (0,51)      | -0,31 (0,46)                             |                                                | -0,63 (0,42)                             | 1,11** (0,35)   | 0,00         | 843   |
|-------|--------------------------|----------------------------------------------------------------------------------------------------|---------------|--------|----------------------------|-------------------|------------------------------------------|------------------------------------------------|------------------------------------------|-----------------|--------------|-------|
| (3)   | Ekstrinsisk motivation   | 0,20 + (0,10)                                                                                      |               |        |                            |                   |                                          |                                                |                                          | 1,10** (0,26)   | 0,00         | 843   |
| (2)   | Intrinsisk motivation    | -0,75** (0,24)                                                                                     | 0,13          | (0,34) | 0,08 (0,21) -0,29          | (0,23) 0,39       | (0,46)                                   | 0,58* (0,27)                                   | 0,76* (0,32)                             | 8,57** (0,20)   | 0,03         | 838   |
| (1)   | Intrinsisk motivation    | -0,23* (0,10)                                                                                      |               |        |                            |                   |                                          |                                                |                                          | 8,44** (0,11)   | 0,02         | 838   |
|       |                          | Samproduktionstiltag (ref.: kontrolgruppe Højeste uddannelse (ref.: ingen videregående uddannelse) | videregående  | Kort   | Mellemlang videregående    | Lang videregående | Samproduktionstiltag x kort videregående | Samproduktionstiltag x mellemlang videregående | Samproduktionstiltag x lang videregående | Konstant        | Justeret R 2 | N     |

Note: + p &lt; 0,10, * p &lt; 0,05, ** p &lt; 0,01. Tosidet signifikanstest. Alle modeller er estimeret ved OLS regression og inkluderer dummyvariabler for skolespecifikke klassetrin. Klyngerobuste standardfejl på klasseniveau i parentes. De afhængige variabler er indeks fra 0-10.

I model 2 i tabel 4 tester vi, om effekten på den intrinsiske motivation er større for lavtuddannede end for højtuddannede forældre ved at interagere variablen for forældrenes højest fuldførte uddannelse med variablen for indsatsen.  Resultaterne viser, at effekten på den intrinsiske motivation er betinget af  forældrenes  uddannelsesniveau.  Konkret  er  effekten  for  forældre  med  en mellemlang eller lang videregående uddannelse signifikant mindre negativ end for forældre uden en videregående uddannelse. Ydermere ses det, at den marginale effekt på den intrinsiske motivation for forældre uden en videregående uddannelse er -0,75 og signifikant på 0,01-niveau. Det svarer til cirka en halv standardafvigelse  på  den  afhængige  variabel,  hvilket  er  en  ganske  betydelig effekt. Yderligere analyser (ikke medtaget) viser, at marginaleffekten for de øvrige uddannelsesgrupper er insignifikant. Den negative effekt på den intrinsiske  motivation i  model 1 er således navnlig drevet af en betydelig negativ effekt for forældre uden en videregående uddannelse. I model 4 i tabel 4 testes det,  om effekten på den ekstrinsiske motivation er større for lavtuddannede end for højtuddannede forældre. Vi finder ingen tegn på, at effekten på den ekstrinsiske motivation er signifikant større for forældre uden en videregående uddannelse end for forældre med en mellemlang eller lang videregående uddannelse, når vi ser på interaktionsleddene. Beregning af marginale effekter for forældre med forskellig uddannelsesbaggrund viser imidlertid, at kun den marginale effekt på den ekstrinsiske motivation for forældre uden en videregående uddannelse er signifikant på 0,10-niveau, hvilket svarer til cirka en tredjedel standardafvigelse på den afhængige variabel. Marginaleffekten for de øvrige uddannelsesgrupper er derimod insignifikant. Når vi anvender et samlet mål for motivation, er marginaleffekten for forældre uden en videregående uddannelse insignifikant.

I lyset af den negative effekt af indsatsen på den intrinsiske motivation vil vi ud fra de teoretiske argumenter forvente, at indsatsen har medført, at forældrene i indsatsgruppen opfatter indsatser med informationsmateriale som mere kontrollerende end forældrene i kontrolgruppen. Resultaterne for effekten på en kontrollerende opfattelse er præsenteret i tabel 5. I model 1 i tabel 5, som viser effekten for alle forældre, ses det, at forældre, som har modtaget pjecen, opfatter  indsatser  med  informationsmateriale  som  mere  kontrollerende,  end forældre som ikke har modtaget pjecen. Når vi undersøger effekten på en understøttende opfattelse (ikke præsenteret), finder vi ikke en signifikant effekt af indsatsen. 8 I model 2 i tabel 5 fremgår det endvidere, at effekten er signifikant større for forældre uden en videregående uddannelse end for forældre med en kort eller lang videregående uddannelse. Desuden er den marginale effekt for forældre uden en videregående uddannelse signifikant ved 0,01-niveau, og ko- Note: + p &lt; 0,10, * p &lt; 0,05, ** p &lt; 0,01. Tosidet signifikanstest. Alle modeller er estimeret ved OLS regression og inkluderer dummyvariabler for skolespecifikke klassetrin. Klyngerobuste standardfejl på klasseniveau i parentes. Den afhængige variabel er et indeks fra 0-10.

Tabel 5 : Effekten af samproduktionstiltaget på kontrollerende opfattelse

|                                                          | (1) Kontrollerende opfattelse   | (1) Kontrollerende opfattelse   | (2) Kontrollerende opfattelse   | (2) Kontrollerende opfattelse   |
|----------------------------------------------------------|---------------------------------|---------------------------------|---------------------------------|---------------------------------|
| Samproduktionstiltag (ref.: kontrolgruppe)               | 0,23 +                          | (0,13)                          | 1,01**                          | (0,38)                          |
| Højeste uddannelse (ref.: ingen videregående uddannelse) |                                 |                                 |                                 |                                 |
| Kort videregående                                        |                                 |                                 | 0,00                            | (0,39)                          |
| Mellemlang videregående                                  |                                 |                                 | 0,15                            | (0,28)                          |
| Lang videregående                                        |                                 |                                 | 0,42                            | (0,33)                          |
| Samproduktionstiltag x kort videregående                 |                                 |                                 | -0,99 +                         | (0,52)                          |
| Samproduktionstiltag x mellemlang videregå- ende         |                                 |                                 | -0,74                           | (0,46)                          |
| Samproduktionstiltag x lang videregående                 |                                 |                                 | -1,12*                          | (0,48)                          |
| Konstant                                                 | 2,18**                          | (0,35)                          | 1,94**                          | (0,44)                          |
| Justeret R 2                                             | 0,05                            | 0,05                            | 0,06                            | 0,06                            |
| N                                                        | 808                             | 808                             | 808                             | 808                             |

efficienten er 1,01, hvilket svarer til en effekt på 0,48 standardafvigelser på den afhængige variabel. Samlet set peger analyserne i tabel 5 på, at den negative effekt på den intrinsiske motivation hos lavtuddannede forældre blandt andet skal forklares med, at indsatsen for denne gruppe har medført, at de opfatter indsatser med informationsmateriale som mere kontrollerende.

## Diskussion

Den offentlige forvaltning iværksætter i stigende omfang samproduktionstiltag,  der  på  forskellig  vis  har  til  hensigt  at  øge  de  input,  som  brugerne  selv bidrager med, når de modtager en given serviceydelse. Spørgsmålet er imidlertid, hvilken effekt sådanne indsatser har på servicebrugernes motivation til at samproducere. Med udgangspunkt i motivationsteori argumenterede vi i dette studie for, at såfremt et samproduktionstiltag opfattes som en kontrollerende foranstaltning og dermed svækker brugernes oplevelse af selvbestemmelse og/ eller følelsen af kompetence, vil indsatsen reducere brugernes intrinsiske motivation  og  dermed  føre  til,  at  den  tilsigtede  adfærdsændring  i  mindre  grad indfries. Eksistensen af sådanne effekter understøttes af det empiriske eksem- pel fra folkeskoleområdet, hvor et samproduktionstiltag blev rettet mod forældrene. Indsatsen bestod af en informationspjece, som opmuntrede forældre til at læse dagligt sammen med deres børn samt gav dem konkrete råd til, hvordan de kunne understøtte udviklingen af deres barns sprog og læsning. De indledende analyser viste, at kun den intrinsiske motivation havde en signifikant positiv sammenhæng med forældrenes deltagelse i samproduktion. Analyser af effekten af samproduktionstiltaget viste, at navnlig for lavtuddannede forældre havde  indsatsen  en  signifikant  negativ  effekt  på  den  intrinsiske  motivation. Yderligere analyser pegede på, at dette blandt andet forklares med, at samproduktionstiltaget for denne gruppe har medført, at de opfatter indsatser med informationsmateriale som mere kontrollerende.

Resultaterne i dette studie bidrager med viden på området i to henseender, som er relevant  for  fremtidige  studier.  For  det  første  bidrager  studiet  til  en bedre forståelse af mekanismerne bag effekten af samproduktionstiltag på brugernes adfærd. I lyset af at vores analyser viste, at kun den intrinsiske motivation havde en signifikant positiv sammenhæng med deltagelse i samproduktion samt en signifikant negativ effekt af den iværksatte indsats på den intrinsiske motivation, vil vi på baggrund af motivationslitteraturen forvente en negativ effekt på brugernes deltagelse i samproduktion. Et andet studie fra samme projekt finder dog ingen signifikant effekt af indsatsen på forældrenes deltagelse i  samproduktion (Thomsen og Jakobsen, under udg.). Som argumenteret for tidligere er påvirkningen på brugernes evne til at bidrage en anden væsentlig faktor i forhold at forstå effekten af samproduktionstiltag på brugernes deltagelse i samproduktion. Et tredje studie fra samme projekt finder imidlertid en signifikant positiv effekt af indsatsen på forældrenes objektive viden (Jakobsen og Serritzlew, under udg.), som ofte anvendes som en indikator for evnen til at bidrage (Alford, 2009). En supplerende analyse (ikke præsenteret) viser desuden en signifikant positiv signifikant sammenhæng mellem forældrenes objektive viden og deres deltagelse i samproduktion i indsatsgruppen. Det tyder således på, at det er modsatrettede effekter af indsatsen på forældrenes intrinsiske motivation og evne til at bidrage, som er skyld i, at indsatsen ikke førte til den tilsigtede adfærdsændring. Der er imidlertid behov for at få undersøgt spørgsmål af denne art i fremtidige studier.

For det andet understreger studiet vigtigheden af, at offentlige myndigheder er opmærksomme på at udforme tiltagene således, at de undgår at reducere den intrinsiske motivation og dermed risikoen for, at den tilsigtede adfærdsændring ikke indfries. Et væsentligt forhold i den henseende kan være, hvordan opmuntringen til at samproducere bliver overleveret til brugeren. I dette studie blev en  informationspjece  anvendt.  Det  er  muligt,  at  effekten  på  den  intrinsiske motivation havde været en anden, hvis informationen til forældrene var blevet overleveret mundtligt af eksempelvis barnets lærer eller på anden vis. Et andet væsentligt  forhold  kan  være,  hvordan  en  informationspjece  frames.  Jo  mere kontrollerende  kommunikationsformen er i form af sprogbrug såsom 'skal' og 'bør', desto større reduktion i den intrinsiske motivation vil man forvente (Deci, Ryan og Koestner, 1999). Disse spørgsmål bør ligeledes undersøges i fremtidige studier. Implikationen af de præsenterede argumenter og det empiriske eksempel er således ikke, at samproduktionstiltag generelt bør opgives. Offentlige myndigheder skal dog være opmærksomme på, at selv nok så velmenende opmuntringer til brugerne om at deltage i samproduktionen af offentlige serviceydelser tilsyneladende kan fortrænge brugernes intrinsiske motivation og dermed betyde, at den tilsigtede adfærdsændring i mindre grad indfries.

## Noter

1. Senere  studier  anvender  i  stedet  betegnelsen  autonomi  (Ryan  og  Deci,  2000a 2000b). I Deci et al. (1999) sættes lighedstegn mellem oplevelsen af selvbestemmelse og autonomi.
2.  Eksperimentet blev desuden gennemført i samarbejde med Line S. Nesbit, Maiken K. Milthers og Søren Serritzlew. De to førstnævnte har anvendt eksperimentet i deres speciale (se Nesbit og Milthers, 2013). Eksperimentet anvendes ligeledes i Jakobsen og Serritzlew (under udg.) samt Thomsen og Jakobsen (under udg.)
3.  De ti folkeskoler er karakteriseret ved at have over 400 elever og blev forud for forsøget kontaktet og spurgt, om de ville deltage. Der var yderligere to skoler, der tilmeldte sig, men som ikke opfyldte førnævnte kriterie, og de er derfor ikke inkluderet i analyserne. Robusthedsanalyser viser, at konklusionerne ikke ændres, såfremt de to skoler inkluderes i analyserne.
4.   Af pladshensyn er balancetesten udeladt, men analysen kan ses i Thomsen og Jakobsen (under udg.).
5.  Grundet vores teoretiske fokus på sammenhængen mellem opfattelse af indsatsen og intrinsisk motivation, er sammenhængen mellem opfattelse af indsatsen og ekstrinsisk motivation ikke vist i tabel 3.
6.  Samproduktion er målt ved følgende spørgsmål: 'Hvor ofte læser du eller din partner højt for barnet?' (svarkategorier: Aldrig, én gang om måneden, én gang om ugen, flere gange om ugen, hver dag og ved ikke). Konklusionerne i tabel 3 er de samme, hvis kontrolgruppen inddrages i analyserne.
7. Korrelationen mellem de to motivationsformer er 0,28 (Pearsons r).
8.  Som nævnt indgår der i denne undersøgelse ikke et mål for oplevelse af selvbestemmelse, og vi undersøger derfor effekten af indsatsen på en kontrollerende (understøttende) opfattelse, der som argumenteret for er tæt forbundet med oplevet

selvbestemmelse (Frey, 1997). En række studier baseret på selvbestemmelsesteorien argumenterer for, at effekten af adfærdsreguleringen på den intrinsiske motivation går via oplevet selvbestemmelse (Reeve og Deci, 1996; Reeve, Nix og Hamm, 2003; Ryan og Deci, 2000a). På den baggrund mener vi, at det giver mening at undersøge effekten af indsatsen på en kontrollerende (understøttende) opfattelse.

## Litteratur

- Adair, John G. (1984). The Hawthorne effect: A reconsideration of the methodological artifact. Journal of Applied Psychology 69 (2): 334-345.
- Alford, John (2002). Why do public-sector clients coproduce? Toward a contingency theory. Administration &amp; Society 34 (1): 32-56.
- Alford, John (2009). Engaging Public Sector Clients: From Service-Delivery to Co-production . Houndmills, UK: Palgrave Macmillan.
- Andersen, Lotte B. og Lene H. Pedersen (2014). Styring og motivation i den offentlige sektor. København: DJØF.
- Brudney, James L. (1983). The evaluation of coproduction programs. Policy Studies Journal 12 (2): 376-385.
- Deci, Edward L. 1971. Effects of externally mediated rewards on intrinsic motivation. Journal of Personality and Social Psychology 18 (1): 105-115.
- Deci, Edward L., Richard Koestner og Richard M. Ryan (1999). A meta-analytic review of experiments examining the effects of extrinsic rewards on intrinsic motivation. Psychological Bulletin 125 (6): 627-668.
- Frey, Bruno S. (1997). Not Just for the Money: An Economic Theory of Personal Motivation . Cheltenham, UK: Edward Elgar.
- Gagne, Marylene og Edward L. Deci (2005). Self-determination theory and work motivation. Journal of Orgazational Behavior 26 (4): 331-362.
- Jakobsen, Morten (2013). Can government initiatives increase citizen coproduction? Results of a randomized field experiment. Journal of Public Administration Research and Theory 23 (1): 27-54.
- Jakobsen, Morten og Simon C. Andersen (2013). Coproduction and equity in public service delivery. Public Administration Review 73 (5): 704-713.
- Jakobsen, Morten og Søren Serritzlew (under udg.). Can government educate citizens? A field experiment on knowledge effects of information provision. International Journal of Public Administration.
- Nesbit, Line S. og Maiken K. Milthers (2013). Motivation for coproduction. Et eksperimentelt studie af information som motivationsfremmende redskab . Speciale. Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet.
- Ostrom, Elinor (1996). Crossing the great divide: coproduction, synergy, and development. World Development 24 (6): 1073-1087.

- Parks, Roger B., Paula C. Baker, Larry Kiser, Ronald Oakerson, Elinor Ostrom, Vincent Ostrom, Stephen L. Percy, Martha B. Vandivort, Gordan P. Whitaker og Rich Wilson (1981). Consumers as coproducers of public services - some economic and institutional considerations. Policy Studies Journal 9 (7): 1001-1011.
- Percy, Stephen L. (1984). Citizen participation in the coproduction of urban services. Urban Affairs Review 19 (4): 431-446.
- Porter, David O. (2012). Co-production and network structures in public education, pp.  145-168 i Victor Pestoff, Taco Brandsen og Bram Verschuere (red.), New Public Governance, the Third Sector, and Co-Production. New York: Routledge.
- Rosentraub, Mark S. og Elaine B. Sharp (1981). Consumers as producers of social services: coproduction and the level of social services. Southern Review of Public Administration 4 (4): 502-539.
- Reeve, Johnmarshall og Edward L. Deci (1996). Elements of the competitive situation that affect intrinsic motivation. Personality and Social Psychology Bulletin 22 (1): 24-33.
- Reeve, Johnmarshall, Glen Nix og Diane Hamm (2003). Testing models of the experience of self-determination in intrinsic motivation and the conundrum of choice. Journal of Educational Psychology 95 (2): 375-392.
- Ryan, Richard M. og Edward L. Deci (2000a). Intrinsic and extrinsic motivations: classic definitions and new directions. Contemporary Educational Psychology 25 (1): 54-67.
- Ryan, Richard M. og Edward L. Deci (2000b). Self-determination theory and the facilitation of intrinsic motivation, social development, and well-being. American Psychologist 55 (1): 68-78.
- Sharp, Elaine B. (1980). Toward a new understanding of urban services and citizen participation: The coproduction concept. The American Review of Public Administration 14 (2): 105-118.
- Thomsen, Mette K. og Morten Jakobsen (under udg.). Influencing citizen coproduction  by  sending  encouragement  and  advice:  a  field  experiment. International Public Management Journal.
- Vamstad, Johan (2012). Co-production and service quality: a new perspective for the Swedish welfare state, pp. 297-316 i Victor Pestoff, Taco Brandsen og Bram Verschuere (red.), New Public Governance, the Third Sector, and Co-Production . New York: Routledge.
- van Eijk, Carola J. A. og Trui P. S. Steen (2014). Why people co-produce: Analysing citizens' perceptions on co-planning engagement in health care services. Public Management Review 16 (3): 358-382.
- Warren, Robert, Mark S. Rosentraub og Karen S. Harlow (1984). Coproduction, equity, and the distribution of safety. Urban Affairs Review 19 (4): 447-464.

Weibel, Antoinette, Katja Rost og Margit Osterloh (2010). Pay for performance in the public sector-benefits and (hidden) costs. Journal of Public Administration Research and Theory 20 (2): 387-412.