Nina Javette Koefoed og Bo Kristian Holm (red.): Pligt og omsorg – velfærdsstatens lutherske rødder (Gads Forlag, 2021)
Forfattere: Brian K. Hansen
Tidsskrift: dttk (07-07-2022)

## PLIGT OG OMSORG - VELFÆRDSSTATENS LUTHERSKE RØDDER

## NINA JAVETTE KOEFOED OG BO KRISTIAN HOLM (RED.) GADS FORLAG, 2021 320 SIDER

## Anmeldt af Brian K. Hansen

Bogen  er  en  formidling  af  resultaterne fra forskningsprojektet Lutherdom og dansk  samfundsudvikling og  indeholder bidrag fra fem forskere tilknyttet Aarhus Universitet, som ud fra teologiske, historiske,  kulturelle  og  samfundsvidenskabelige  perspektiver  beskæftiger  sig  med den  danske  velfærdsstats  lutherske  rødder.  Det  er  en  flot  udgivelse,  som  er  rigt illustreret.  I  indledningen  beskriver  de to  redaktører  bogens  formål  på  følgende måde: »I denne bog vil vi undersøge, hvordan den nye forståelse af gudsforholdet og de sociale forestillinger om gensidighed har påvirket det danske samfund. Vi spørger, om den teologisk baserede moralfilosofi om gensidighed og menneskers pligt over for hinanden etablerede spor og sociale  forestillinger,  der  kan  bidrage  til at forklare nogle af de samfundsmæssige logikker,  som  den  danske  velfærdsstat blev grundlagt på» (s. 19-20). Læg mærke til  forsigtigheden i formuleringen af ambitionen:  » bidrage til at  forklare nogle  af

…« (min kursivering). Denne respekt for kompleksiteten af faktorer og processer i den historiske udvikling er generelt kendetegnende  for  bogen  (jf.  eksempelvis også formuleringerne på s. 20 og 272).

Efter  indledningen  begynder  bogen med  Luther  og  reformation  og  bevæger sig så fremad i tid over ortodoksi og enevælde,  pietisme  og  oplysningstid  og frem til grundloven og slutteligt kvinders stemmeret. Man har bevidst valgt ikke at fokusere  på  de  seneste  100  år,  som  har været mest i fokus inden for forskningen på  området,  og  i  stedet  koncentreret  sig om  de  foregående  århundreders  udvikling  (s.  272).  Til  sidst  rundes  af  med  en afslutning  og  derefter  følger  en  grundig gennemgang af den litteratur, der ligger til  grund  for  de  enkelte  kapitler,  og  som samtidig kan fungere som inspiration til videre læsning.

Forfatterne har forskellige faglige baggrunde.  Bogen  præsenter  teologiske analyser,  der  beskæftiger  sig  med,  hvor- dan  den  lutherske  teologi  fik  betydning for det danske samfund blandt andet gennem  toregimentelæren,  trestandslæren, den Augsburgske Bekendelse, Luthers lille katekismus og forklaringerne til denne samt  gennem  modificeringen  af  antikke herskeridealer.  Man  finder  også  et  samfundsvidenskabeligt  perspektiv  med  fokus på arbejdsetik og med inddragelse af klassiske sociologiske værker af Weber og Durkheim. Og så formidles der indsigter fra  historiske  studier  med  fokus  på  den lutherske husstand, forsørgelse af fattige og på transformationen af den lutherske samfundsmodel  i  forbindelse  med  etableringen af demokratiet i løbet af det 19. århundrede.

Med  fem forskere med  forskellige faglige  baggrunde  som  forfattere  til  de forskellige  kapitler  bliver  der,  ikke  overraskende, en vis ujævnhed i læseoplevelsen. Men omvendt er de forskellige faglige perspektiver også en væsentlig del af bogens styrke, da det giver en nuanceret og mangefacetteret  analyse  af  udviklingen. Det er ikke en bog præget af lette årsagsforklaringer,  men  derimod  af  grundige analyser, som forstår og respekterer den kompleksitet, der er forbundet med lange historiske processer, som dem, der er tale om i forbindelse med de udviklingslinjer, som bogen beskæftiger sig med.

Det er ikke ualmindeligt at opleve debatindlæg, der vil give Luther og luthersk teologi  æren  for  at  være  ophav  til  snart sagt  enten  alt  godt  eller  alt  skidt  i  vores nuværende samfund. Her befinder fremstillingen  i  denne  bog  sig  et  andet  sted, ligesom det generelt også er tilfældet med forskningen på området i dag. Eksempel- vis lægges der vægt på, at reformationen ikke  er  et  entydigt  fænomen,  og  på  den dobbelte  arv  fra  den  lutherske  reformation,  der  både  indeholder  en  linje,  der peger i retning af hierarkiske struktur, og en, der peger i retning af lighedstænkning og demokrati (s. 53).

Forfatternes  har  som  nævnt  forskellige  faglige  baggrunde,  og  nogle  steder kunne  man  have  ønsket  sig  lidt  større præcision  i  forhold  til  formuleringer  angående teologi, ligesom der nok også skal være teologer, som har brug for at trække vejret en ekstra gang efter at have læst ordene »nadver« og »managementkoncept« i samme sætning (s. 173). Til gengæld kan man glæde sig over at blive beriget med forskellige faglige indsigter og perspektiver.

Man kan naturligvis være uenig i nogle af de forskellige analyser og konklusioner - det er jeg selv i et vist omfang - ligesom nogle af forfatterne fortaber sig lidt rigeligt  i  deres  specifikke  emne  og  godt kunne have holdt et strammere fokus på kapitlets bidrag til den samlede fremstilling.  Det  ændrer  dog  ikke  ved,  at  det  er spændende med bogens fokus på de lange historiske  udviklingslinjer  og  givende  at læse bidrag fra forskere, der arbejder med emnet med afsæt i deres forskellige faglige baggrunde. Samtidig er der tydeligvis også  gjort  en  indsats  for  at  binde  bogen sammen.  Dette  vidner  ikke  kun  indledningen og afslutningen om, men også det forhold, at de forskellige forfattere løbende  henviser  til,  hvordan  omtalte  forhold er nærmere beskrevet i andre kapitler, og er  opmærksomme på at bygge videre på eksempelvis den teologiske fremstilling i kapitel 1. Samtidig løber eksempelvis en opmærksomhed  på  trestandslærens  betydning som en rød tråd igennem mange kapitler. Det kunne have været interessant med et bidrag fra en økonom, men det kan man få andre steder, f.eks. i udgivelser af Jørn  Henrik  Petersen  (som  ovenikøbet også  har  en  doktorgrad  i  historie).  For helhedens skyld vil det også være væsentligt at supplere sin læsning af bogen med udgivelser, der beskæftiger sig mere med, hvordan fremvæksten af kirkelige bevægelser og forskellige diakonale institutioner i 1800-tallet også var vigtige på vejen fra den lutherske reformation til velfærdsstaten.  Et  sådant  fokus  på  ikke-statslige aktører vil være et godt bidrag til den kritiske refleksion over bogens konklusioner.