Split voting ved de simultane valg i 2001
Forfattere: Ulrik Kjær
Tidsskrift: politica (2003-01-01)

## Ulrik Kjær

## ved de simultane valg i 2001

Kommunale valgresultater forklares normalt ved de politiske partiers landspolitiske vælger­ tilslutning i kombination med lokale forhold. Omfanget og karakteren af split voting er en af de indikatorer, der kan belyse sammenhængen mellem lokale og nationale valgresultater. Ved de simultane valg den 20.11.2001 var  omfanget af split voting betragteligt, og surveydata indsamlet ved en exit  poll undersøgelse på to afstemningssteder i henholdsvis Svendborg og Vissenbjerg viser blandt andet, at de enkelte kommuners partisystemer (  og især indslaget af lokallister) har betydning for udbredelsen af split voting, at nogle  partier  har mere loyale væl­ gere end andre, og at split voting kan gøre udslaget, når borgmesterposterne skal fordeles.  1

## Hvorfor studere split voting?

Da statsminister Poul Nyrup Rasmussen udskrev folketingsvalg til den 20.11.2001, stod han for en nyskabelse i dansk politik. Kommunalvalgloven havde nemlig allerede foreskrevet, at der skulle afholdes valg til landets 14 amtsråd og 275 kommunalbestyrelser denne dag, og der skulle således for første gang stemmes til alle tre politiske organer samtidig. Afholdelsen af simultane valg blev modtaget med blandede følelser hos to af valgenes centrale aktører, nemlig de politiske partiers aktivister, som står for store dele af valgkampsaktiviteteme, og hos de valgansvarlige i kommunerne, som har ansvaret for selve valghandlingen. Store som små spørgsmål føg gennem luften i dagene umiddelbart efter valgudskrivelsen. Fra bekymringer for, at folketingsvalget mediemæssigt ville kvæle kommunalvalget, til frygt for, at man ikke kunne nå at producere stemmeurner nok. Hensigtsmæssigheden i afholdelsen af simultane valg skal ikke behandles her, men set fra forskningens synsvinkel åbnede det nogle muligheder, som ellers ikke eksisterer.

split voting? fald to begrundelser. For det første kan det være med til at bidrage til diskussionen af vælgeradfærden navnlig på det lokale niveau. De kommunale valg i Danmark har været studeret (Elklit og Pedersen, 1995; Elklit og Buch Jensen, 1997; Kjær, 2000; Buch, 2001), men koblingen til det nationale politiske niveau er et af de

split  voting. 2 Split voting straight voting same visit to the polling booth" (Rallings og Trasher, 1998: 111), eller "if in marking a ballot a voter endorses the candidates of two different parties" (Rose, 2000: 311). Hvis man modsat stemmer på det samme parti ved flere valg, benævnes det partier har været forskellig ved folketings-, amtråds-, og kommunalvalget, og derfor er der vælgere, som har stemt forskelligt til mindst to af valgene.? Spørgsmålet er imidlertid, hvor mange der på denne måde har valgt at splitte deres stemmer, hvem det er, der splitter deres stemmer, og hvorfor de gør det? Denne artikel vil forsøge at bidrage til besvarelsen heraf.

split voting felter, hvor man på den ene side erkender en betydning, men omvendt ikke er kommet så langt med en beskrivelse af sammenhængen (se dog Frandsen, 1998). På den ene side hævdes det, at de lokale valg ikke kan ses isoleret fra de partimæssige præferencer, vælgerne har ved de nationale valg. Hvis de nationale partier og politikere klarer sig godt eller skidt, vil det have en afsmittende effekt på de kommunale valgresultater - så taler man om, at den nationale valgvind blæser over kommunerne (Thomsen, 1997). Men omvendt lyder en væsentlig konklusion, at kommunale valg ikke "bare" skal ses som kampen mellem de nationale partier i mindre målestok. På det kommunale plan har man et andet partisystem, andre typer af politikere, en anden mediestruktur osv., og det er med til at skabe et rum for lokale kan der forhåbentlig leveres et bidrag til forklaringen af de kommunale valgresultater og mere generelt en kommentar til sammenhængen mellem de forskellige politiske niveauer for vælgeradfærdens vedkommende.

split voting split voting split voting debatten om de politiske partier og den loyalitet, som vælgerne viser (eller maske netop ikke altid viser) dem. Hvorvidt vælgerne er trofaste eller troløse over for deres parti vurderes som oftest ud fra volatiliteten, dvs. hvor mange vælgere der of the erosion of partisanship" (Bowler og Denemark, 1993: 20), og at "the level of ticket-splitting is ... a potentially important measure of the stability and health

of the ... party system" (McAllister og Darcy, 1992: 697).

split  voting split voting split voting 4 hængen mellem lokal og national stemmeadfærd som partiloyalitet. Den "rå" andel af vælgere, som splitter deres stemmer, vil imidlertid nok udgøre et lidt for skal indgå, bør det være på baggrund af en mere nuanceret beskrivelse af fænome-

## Hvordan studeres

split voting exit poll­ artikel vil først og fremmest basere sig på en undersøgelse, som gennemførtes 1)

skal kort redegøres for valget af fremgangsmåde.

split  voting For det første er det valgt at anvende surveydata. Man kan godt sige noget om relation til kommunal-, amts- og folketingsvalg. Problemet ved en sådan tilgang er imidlertid, at det giver et nettoniveau for andelen af vælgere, der splitter deres stemmer, mens et eventuelt større bruttoniveau sløres (Campbell og Miller, 1957:

split voting af Kimball, 1998: 535). En yderligere begrundelse for at analysere på individniveau er, at der ikke er sikkerhed for, at det er de samme personer, som har valgt eller haft mulighed for at stemme ved de forskellige valg, samt at hensigten her er at ind-

statistik (Campbell og Miller, 1957: 293; Feigert, 1979: 477).

split

voting, mer mellem to forskellige partier til kommunal- og folketingsvalg, på denne vis estimeret til 30 pct. (Mouritzen, 1997: 290). Til trods for, at der altså her er tale om et bruttotal, som baserer sıg pa individdata, kan der opstılles mindst tre krıtıkpunkter mod en sadan maling. Det er netop disse krıtıkpunkter, de resterende tre at de fire ovennævnte metodiske valg forsøger at imødekomme.

split voting split voting, For det andet er det nemlig valgt at lave denne undersøgelse på baggrund af de simultane valg i 2001. Ved kommunalvalget i 1993 og 1997 var det tre år siden, der havde været folketingsvalg, og ved at bruge et sådant "ældre" folketingsvalg som sammenligningsgrundlag, risikerer man at overvurdere andelen af vælgere, der splitter deres stemmer. Man vil nemlig også i gruppen af vælgere, der splitter deres stemmer, få inkluderet de personer, som i den mellemliggende periode har vandret i det partipolitiske landskab og skiftet parti (Johansson, 1987: 326; Buch, 2001: 78). I den ovennævnte opgørelse (Mouritzen, 1997) er der derfor anvendt et hypotetisk folketingsvalg som sammenligningsgrundlag, idet respondenterne er blevet spurgt, hvad de ville stemme, hvis der var folketingsvalg i morgen. At sammenholde en faktisk stemmeafgivning (i dette tilfælde til kommunalvalget) med en hypotetisk (folketingsvalget) er ikke optimalt, idet det kan frygtes, at niveauet gere vil bringe den hypotetiske folketingsstemme i overensstemmelse med den idet der er vælgere, som anvender de simultane valg til at "afprøve" et partiskift ved at stemme på det "gamle" parti ved det ene, og det "nye" parti ved det andet valg (Johansson, Nilsson og Strömberg, 2001: 87).

exit split voting at respondenterne udspørges umiddelbart efter, at de har forladt afstemningsstedet (Kjær, 1999). Denne fremgangsmåde er valgt for at undgå at anvende erindringsikke bare et hypotetisk folketingsvalg, men også stemmeafgivning ved det senest afholdte folketingsvalg, har kunnet rense tallet for de personer, der er i gang med et generelt partiskift (Buch, 2001: 79). Men at spørge til en stemmeafgivning, der ligger tre år tilbage i tid, kan måske være problematisk i denne sammenhæng. Ikke alle kan huske, hvad de stemte, og der kan være en tendens til at man i højere grad, end der er belæg for, angiver, at man stemte det samme, som man ville have gjort i dag (Johansson, 1987: 327). Også i en undersøgelse som valgundersøgelsen 2001 (  omtalt i Elklit, 2002), hvor man altså har data fra simultane valg, kan der være problemer  med at anvende erindringsdata. Respondenterne kender i udspørgnings­ øjeblikket det  endelige  valgresultat (  og  i øvrigt  også  resultatet  af  regerings­ forhandlinger, eventuelle første løftebrud/indfrielser etc.), og man kan frygte, at nogle springer over på vinderens side, for at kunne  være med i sejren, eller på taberens af medlidenhed, de såkaldte bandwagonog underdog-effekter (Ceci og Kain, 1982). Exit poll-metoden har dog også sine svagheder (Kjær, 1999), først og fremmest er det på grund af spørgesituationen på selve afstemningsstedet ikke muligt at inkludere lige så mange spørgsmål, som i et telefoninterview eller ved en besøgsbus (Kjær og Petersen, 2003  ).

For det fjerde er denne undersøgelse af split  voting gennemført som et case­ studium. De hidtidige undersøgelser af fænomenet har baseret sig på landsdæk­ kende surveys, men derved overser man, at kommunerne har ganske forskellige partisystemer. Ikke alle de landsdækkende partier stiller op i alle kommuner ved kommunalvalgene, ligesom der opstiller en del lokallister  ved de kommunale valg, som er særegne fra kommune til kommune, og disse forhold må antages at påvirke niveauet af split voting. I denne undersøgelse er det derfor valgt at fokusere på to udvalgte casekommuner, Svendborg og Vissenbjerg, selv om det efterfølgende kan blive vanskeligere at generalisere resultaterne til hele landet. Men pointen er netop at  søge at få mange respondenter i nogle få kommuner, og forholde sig til den kontekst, der i hvert fald i relation til partisystemet antages at være forskellig (  og betydende) i de enkelte danske kommuner.

## Niveauet af spliJ voting

Der er dog et centralt spørgsmål til fænomenet split voting, som casestudiet ikke egner sig til at besvare, nemlig hvor udbredt split voting er i Danmark som helhed. Derfor skal der til dette formål inddrages et supplerende datasæt, som er "lands­ dækkende", idet det er indsamlet blandt et geografisk repræsentativt udsnit af vælgerbefolkningen. 5 På baggrund heraf er der i tabel  1  opgjort en  fordeling i relation til overensstemmelsen i vælgernes partivalg ved henholdsvis folketings-, amtsråds- og kommunalvalg (kun vælgere, som har stemt ved alle tre valg er in­ kluderet 6 ).

Tabel 1 viser, at næsten halvdelen af vælgerne (44 pct.) splittede deres stem­ mer, idet de ikke stemte på samme parti ved alle tre valg (række 2+3+4+5). Hvis der kun  fokuseres på folketingsvalget  og kommunalvalget var det 36 pct., der splittede deres stemme (række 2+3+5), mens 28 pct. stemte forskelligt til folke­ tingsvalget og amtsrådsvalget. 7 Disse tal viser, at omfanget af split voting ved de simultane valg i 2001 var betydeligt. De 36 pct., der deler deres stemmer mellem folketings- og kommunalvalg, er mere end i den ovenfor nævnte måling på 30 pct. og en del mere end de ligeledes nævnte 20 pct., som skulle tage højde for anven­ delsen af et hypotetisk folketingsvalg (Buch, 2001: 79).

Som sagt vil det imidlertid ikke på baggrund af dette landsdækkende datasæt være muligt at foretage mere detaljerede analyser af split voting - der er for få

Overensstemmelse mellem partivalg ved folketingsvalg (FY-parti), amtsrådsvalg (AV-parti) og kommunalvalg (KV-parti) a ved de simultane valg den 20.11.2001. Landsdækkende undersøgelse.b Pct. (N=2.762)

| 1. FY-parti= AV-parti= KV-parti                      |   56 |
|------------------------------------------------------|------|
| 2. (FY-parti= AV-parti) -:i:- KV-parti               |   16 |
| 3. FY-parti * (AV-parti= KV-parti)                   |   11 |
| 4. (FY-parti= KV-parti) :I= AV-parti                 |      |
| 5. FY-parti ":F AV-parti -:i:- KV-parti ":F FY-parti |      |
| I alt                                                |      |

Noter: a. Kun vælgere, der har stemt ved alle tre valg, er inkluderet. I række 1 er inkluderet de vælgere, som har stemt på samme parti ved alle tre valg, i række 2 de vælgere, som har stemt på samme parti ved folketings- og amtsrådsvalget, men på et andet parti ved kommunalvalget osv. b. Da der ikke atboldes amtsrådsvalg i Køben­ havn og Frederiksberg kommuner, er respondenter herfra udeladt.

Kilde: Telefoninterviews gennemført af Gallup 20.11.200  l (  efter at respondenterne havde stemt).

respondenter fra hver kommune. Derfor vil vi nu vende os mod de to casekommuner Svendborg og Vissenbjerg, hvor der i øvrigt for at forenkle fremstillingen udeluk­ kende vil blive set på sammenhængen mellem folketings- og kommunalvalget. Dataindsamlingen gennemførtes som sagt efter exit poll-metoden den 20.11.2001 på afstemningsstederne SG-Hallen i Svendborg (Svendborg By) og Vissenbjerg­ hus i Vissenbjerg, hvor henholdsvis 1.408 og 1.033 personer (svarprocent 63 og 78), efter at de havde stemt, udfyldte et kort spørgeskema (undersøgelsen er doku­ menteret i Kjær og Petersen, 2003). Det skal indrømmes, at udvælgelsen af kom­ munerne Vissenbjerg og Svendborg er foretaget under hensyntagen til andre krite­ rier end deres egnethed til at studere split voting. Oprindeligt var disse kommuner udvalgt for at udarbejde en prognose til det fynske amtsrådsvalg for TV2 Fyn og DR Radio Fyn, 8 men blev efterfølgende også vurderet egnede til en undersøgelse af split voting. Eksempelvis var det ønskeligt at have to kommuner, der, som til­ fældet var i Svendborg og Vissenbjerg, afveg fra hinanden med hensyn til indsla­ get af lokallister.

I disse to kommuner var andelen, der splittede deres stemmer ved folketings­ og kommunalvalget, henholdsvis 34 og 51 pct., hvilket afslører, at der kan være betydelige forskelle i graden af split voting kommunerne imellem. I den for­ bindelse kunne man spørge, om en forklaring på split voting ikke netop skal fin­ des på kommuneniveauet, idet forskellen mellem det nationale og det lokale parti­ system påvirker omfanget af split voting? Der tales  eksempelvis om "hjemløse vælgere", som ikke kan stemme på det samme parti ved kommunalvalget som ved folketingsvalget, fordi partiet ikke opstiller til kommunalvalget i deres kommune (Buch, 2001: 77). Modsat kan man også forestille sig vælgere, som ikke kan finde deres kommunalpolitiske parti ved folketingsvalget, idet mere end hver fjerde af de kommunalpolitiske lister er såkaldte lokallister, der ikke stiller op ved folke- split voting split voting tingsvalg (Kjær, 2000: 27). Disse vælgere var således "tvunget" til at splitte deres parti, der ikke stiller op lokalt eller nationalt.

Tabel (split voting) (straight voting). de ved kommunal- og folketingsvalget den 20.11.2001 har splittet deres stemmer

|                                                                 |   Svendborg |   Svendborg |   Vissenbjerg |   Vissenbjerg |   Vissenbjerg |
|-----------------------------------------------------------------|-------------|-------------|---------------|---------------|---------------|
| Straight voting                                                 |          66 |             |            49 |               |               |
|                                                                 |          34 |             |            51 |               |               |
| heraf                                                           |             |             |               |               |               |
| 1)forskelligt partisystem                                       |             |           8 |               |            33 |               |
| a) FY-parti opstiller ej lokalt 1                               |             |             |               |               |             5 |
| b) stemt på lokalliste                                          |             |             |             5 |               |            25 |
| c) begge dele                                                   |             |             |             1 |               |             3 |
| 2)split voting mellem to partier, der stiller op til begge va1g |             |          26 |               |            18 |               |
| I alt                                                           |             |         100 |               |           100 |               |
|                                                                 |             |        1325 |               |           973 |               |

Noter: I relation til split-stemmer er der foretaget en yderligere opdeling i forhold til de to partisystemer, vælgerne er blevet præsenteret for ved de to valg.

a. Følgende partier stillede op til folketingsvalg, men ikke til kommunalvalget: Svendborg: Centrum-Demokraterne, Kristeligt Folkeparti og Fremskridtspartiet; Vissenbjerg: Det Radikale Venstre, Centrum-Demokraterne, Kristeligt Folkeparti, Fremskridtspartiet og Enhedslisten.

split voting, af Tabel 2 viser, at der er en væsentlig sammenhæng mellem det kommunale partiSvendborg, hvor lokallisterne står svagt, splitter en tredjedel af vælgerne deres stemmer, og det sker således først og fremmest ved, at der stemmes på to forskellige partier, som ellers begge opstiller ved begge valg. I Vissenbjerg, hvor mere to lokallister tilsammen trækker mere end en fjerdedel af stemmerne.

split voting man splitter sine stemmer eller ej. Hvad angår det beslægtede begreb volatilitet, der som nævnt måler, hvor trofaste eller flygtige vælgere er i partipolitisk henseende mellem to på hinanden følgende valg (Pedersen, 1979), er spørgsmålet blevet rejst, om ikke man også bør se på, hvor langt vælgerne så bevæger sig (Bartolini og Mair, 1990). Her skelner man mellem vælgervandringer inden for den samme politiske blok og på tværs af blokkene. På samme måde kunne man forestille sig split voting foregå enten mellem to partier, der er at finde på den samme politiske fløj eller mellem to partier fra hver deres fløj (Holmberg, 1987: 344). Vurderet i forhold til den efterfølgende koalitionsdannelse og tildelingen af henholdsvis regeringsmagt og borgmesterpost vil det alt andet lige kunne have implikationer, i hvilket omfang splitningen af stemmer sker i form af, hvad der her skal benævnes intra- eller inter-blok split voting. I tabel 3 er de vælgere, der splittede deres stemmer, fordelt i relation til, om de ved de to valg stemte på et parti, der kan henføres til henholdsvis den politiske venstre- eller højrefløj," eller om de ved kommunalvalget har stemt på en lokalliste.

Tabel 3. Split-vælgere ved kommunal- og folketingsvalget det 20.11.2001 1 Svendborg og Vissenbjerg fordelt efter, hvorvidt de stemte på et parti på højrefløjen, et parti på venstrefløjen eller en lokalliste ved hvert af de to valg. Pct.

|    |   20 |   23 |     |
|----|------|------|-----|
|    |   10 |    7 |     |
|    |    7 |   33 |     |
|    |      |      | 100 |
| N  |      |      | 454 |
|    |   10 |    8 |     |
|    |   17 |   38 |     |
|    |    7 |   20 |     |
|    |      |      | 100 |
| N  |      |      | 497 |

Noter: a. Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten; b. Det Konservative Folkeparti, Centrum-Demokraterne, Dansk Folkeparti, Kristeligt Folkeparti, Venstre og Fremskridtspartiet; c. Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten; d. Svendborg Alternativ Liste; e. Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Venstre; f. Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti; g. Borgerlisten og Højfynslisten; h. Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Venstre.

Tabel 3 viser, at split voting i de to kommuner ikke udelukkende foregår mellem partier på den samme politiske fløj. Lokallisterne er i denne sammenhæng med til at vanskeliggøre analysen, da de som sagt ikke entydigt kan placeres på en af de politiske fløje. En indrømmet subjektiv bedømmelse af Svendborg Alternativ Li- ste i Svendborg vil dog være, at den "hører til" på venstrefløjen, mens Borgerli­ sten i Vissenbjerg og udbryderne derfra i Højfynslisten må placeres på højreflø­ jen. Accepteres denne indplacering for en stund, viser tabel 3, at 37 pct. af split stemmerne i Svendborg er udtryk for inter-blok split voting, mens det i Vissen­ bjerg drejer sig om 32 pct. Hvis lokallisterne udelades, opnås stort set identiske andele, idet så henholdsvis 36 og 33 pct. af de, der splitter deres stemmer, gør det mellem to partier fra hver sin politiske fløj.

De 37 pct. og 32 pct. inter-blok split voting blandt de, der splitter deres stem­ mer, svarer omregnet til, at henholdsvis 13 pct. og 17 pct. af a1le vælgere i hen­ holdsvis Svendborg og Vissenbjerg splitter deres stemmer mellem de politiske blokke. Sådan inter-blok split voting kan som sagt tænkes at have betydning for kampen om borgmesterposten, hvilket eksemplet Svendborg illustrerer. Ved fol­ ketingsvalget fik højrefløjen 14 54,3 pct. af stemmerne, mens de samme partier ved lokalvalget kun formåede at samle 44,2 pct. af stemmerne, og borgmesterposten gik derfor til Iørgen Henningsen fra Socialdemokratiet. 15 Tabel 3 viser da også, at venstrefløjen ved kommunalvalget havde væsentlig bedre held til at tiltrække væl­ gere, som nationalt stemte til højre for midten end omvendt. Billedet af, hvem der vinder og taber på split voting, skal det følgende forfines yderligere ved at se på enkelte partier.

For hvert enkelt parti kan det opgøres, hvor mange der ved mindst et af de to valg har stemt på partiet og igen hvor mange heraf, der har splittet deres stemmer. nal- eller folketingsvalg, de ikke har stemt på partiet, og hvilket parti stemmen så

Hvis de har splittet deres stemmer, kan det videre opgøres, om det er ved kommu­ er gået til. Et  sådant  split-billede  er  tegnet  i figur  1, hvor Socialdemokratiet  i Svend­ borg og Dansk Folkeparti i Vissenbjerg er anvendt som eksempler.

Figur 1 viser to ganske forskellige billeder. Hos Socialdemokratiet  Svendborg ses en relativ stor andel af vælgere (64 pct.), der ikke splitter deres stemmer. Ved at se på dem, der kun stemmer på Socialdemokratiet ved et af valgene, ses det, at den gruppe af vælgere, som ved folketingsvalget stemte på et højrefløjsparti (15 pct.), end samme højrefløjspartier gruppen, der stemte socialdemokratisk ved folketingsvalget (tre pct.), og i

Socialdemokratiet klarer sig relativt bedst ved kommunalvalget, og at dette skyl­ des, at Socialdemokratiet gør et større indhug er i stand til at gøre (fire pct.). Lokallisten er nemlig ikke "skyld" i megen split voting forhold til venstrefløjspartieme SF og Enhedslisten bytter man lige mange væl­ gere (syv pct.).

Split-billedet ser ganske anderledes ud for Dansk Folkeparti  Vissenbjerg, hvor kernen af trofaste vælgere er væsentlig mindre, nemlig 35 pct. Samtidig ses det, at de mange splitvælgere fører til, at Dansk Folkeparti får et relativt dårligt kommunal­ valg. Partiet får ved kommunalvalget stort set ingen stemmer fra vælgere, der ved folketingsvalget stemte på et andet parti (fire pct.), mens en stor gruppe vælgere, som stemmer på Dansk Folkeparti ved folketingsvalget, vælger at stemme på et andet parti (især lokallister) ved kommunalvalget (61 pct.).

På baggrund af det tegnede split-billede kan der opsummerende uddrages en fordeling på, hvor stor en andel af partiets samlede vælgere, der kun stemmer på partiet  ved kommunalvalget (andelen markeret med et a figur 1), hvor stor en

Figur 1. Opgørelse over, hvad de vælgere, der har stemt på et givent parti ved mindst ét valg, har stemt ved begge valg. Et sådant split-billede er her givet for Socialdemokratiet i Svendborg og Dansk Folkeparti i Vissenbjerg

Note: For indplacering af de enkelte partier på højre- og venstrefløj, se note til tabel 3.

af af andel, der stemmer på partiet ved begge valg (markeret med et b) og andelen, der tre andele kan der for et givent parti beregnes, hvor mange af partiets vælgere ved kommunalvalget, som stemte på et andet parti ved folketingsvalget ((a*100)/(a+b)), parti ved kommunalvalget ((c*100)/(b+c)). Eksempelvis var disse størrelser for Socialdemokratiet i Svendborg 26 pct. og 18 pct. respektivt.

De tre andele a, b og c kan anvendes til at kondensere to af de dimensioner, som findes i de enkelte partiers split-billeder. For det første er der en dimension, man kunne kalde "overlap i vælgerskarer" ", der fortæller, i hvor høj grad partiets vælgere til de to valg er identiske. Denne dimension kan måles direkte ved størrelsen b. En anden dimension i split-billederne er den "kommunale vs. nationale styrke", som indikerer, hvorvidt splitningen af stemmer forbedrer det kommunale valgresultat i forhold til det nationale. "Kommunal vs. national styrke" kan måles ved at dividere a med c, hvorefter en værdi over 1 betyder, at partiet, hvad split voting angår, står stærkere kommunalt end nationalt, mens en værdi under 1 betyder det modsatte. I tabel 4 er disse mål beregnet for de fire største partier i hver af de to kommuner.

Tabel 4. fordelt efter, om de kun stemte på det respektive parti ved kommunalvalget, kun ved folketingsvalget eller ved begge valg

|           |   A |   C |   0 |   V |
|-----------|-----|-----|-----|-----|
|           |  22 |     |     |  18 |
|           |  64 |     |  46 |  55 |
| c.        |  14 |  24 |  40 |  27 |
| alt       | 100 |     |     |     |
|           | 507 | 250 | 171 | 414 |
|           |  64 |  43 |  46 |  55 |
| II: (a/c) | 1.6 | 1.4 | 0.4 | 0.7 |
|           |  16 |  28 |   4 |  22 |
|           |  54 |     |  35 |     |
| c.        |  30 |  39 |  61 |  34 |
|           | 100 | 100 |     | 100 |
|           | 341 | 227 | 165 | 293 |
| i         |  54 |     |  35 |     |
| II: (a/c) | 0.5 | 0.7 | 0.1 | 0.6 |

(A), (0)

split voting, af let af observationer ikke er højere, end at tabellen skal læses lidt forsigtigt. Der tegner sig dog nogle konturer, eksempelvis at de enkelte partier scorer forskelligt på såvel mål I og Il i de to kommuner. For alle fire partier ses det, at såvel overlappet i vælgerskarerne som den kommunale styrke er mindre i Vissenbjerg, igen et også en sammenligning mellem partierne i hver af kommunerne, og her ses det, at Socialdemokratiet i begge kommuner har det største overlap i vælgerskaren og Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti det mindste. Med hensyn til den kommunale over for den nationale styrke er billedet ikke så klart, hvad angår liste A, C og V, men til gengæld skiller Dansk Folkeparti sig ud. I begge kommuner har partiet den klart laveste score på målet for den kommunale styrke. Samlet set har Dansk Folkeparti set i forhold til dets landspolitiske styrke opnået relativt dårlige kommunale valgresultater ved dets to hidtidige valg (1997 og 2001). I de to case- kommuner lader årsagen til at være, at de dels har svært ved at få vælgere, som stemmer på et andet parti ved folketingsvalget, til at stemme på liste O ved kommunalvalget, dels mister mange landspolitiske vælgere, når der stemmes kommunalt.

## Hvorfor splitter nogle vælgere deres stemmer?

Bag disse overvejelser om, hvad der påvirker omfanget og karakteren af split voting på kommune- og partiniveau, ligger implicit nogle forestillinger om, hvad der motiverer den enkelte vælger til at splitte sine stemmer. Buch skelner mellem tre typer af vælgere, nemlig "vælgere i bevægelse", "hjemløse vælgere" og "holdningsmæssige splitvælgere" (Buch, 2001: 77-78). Vælgere i bevægelse er vælgere, der som omtalt egentlig ikke splitter deres stemmer, men "bare" er midt i et partiskift. I denne undersøgelse er der på grund af den fælles valgdato ikke sådanne "falske" splittede stemmer at sortere fra. Den anden type er såkaldte hjemløse vælgere, der som sagt er vælgere, der ved kommunalvalget "tvinges" til at stemme på et andet parti, end det de foretrækker ved folketingsvalget, fordi dette landsdækkende parti ikke opstiller til kommunalvalget i vælgerens kommune. Den tredje type er holdningsmæssige splitvælgere, som er vælgere, der foretrækker to forskellige partier ved de to valg. Det kan selvfølgelig skyldes, at de foretrækker to forskellige partiers politiske programmer. Men det hævdes også, at split voting opstår, fordi nogle vælgere ved kommunalvalget afviger fra deres landspolitiske ståsted for at kunne stemme personligt på en kendt lokal personlighed, eksempelvis den siddende borgmester (Johansson, 1987: 336; Mouritzen, 1997: 291; Buch, 2001: 78).

I det følgende skal der således, ved siden af "partimæssig hjemløshed", , Skelnes mellem to begrundelser for holdningsmæssige split voting, nemlig split voting, der primært har enten et parti- eller et personrelateret udspring. I den gennemførte exit poll-undersøgelse er de vælgere, der splittede deres stemmer mellem folketings- og kommunalvalg, blevet direkte adspurgt, hvilken af de tre begrundelser, der lå bag deres split voting. Svarene ses i tabel 5.

Tabel 5. Begrundelser for split voting givet af vælgere, der splittede deres stemmer ved kommunal- og folketingsvalget den 20.11.2001

|                                                                                  |   Svendborg |   Vissenbjerg |
|----------------------------------------------------------------------------------|-------------|---------------|
| Mit foretrukne parti opstillede ikke ved kom- munalvalget                        |           7 |             5 |
| Det var for at kunne stemme personligt på en bestemt kandidat ved kommunalvalget |          62 |            68 |
| Jeg foretrækker to forskellige partier/lister ved de to valg                     |          31 |            27 |
| I alt                                                                            |         100 |           100 |
|                                                                                  |         133 |           316 |

Tabel 5 viser, at det overvejende er for ved kommunalvalget at kunne stemme personligt på en kandidat fra et andet parti end ens foretrukne ved folketingsvalg, split voting split vote split  voting. at folk splitter deres stemmer. En anden måde at belyse dette spørgsmål er ved at de, der stemmer på en liste? For hver af disse grupper er der i tabel 6 opgjort en split-pct., nemlig andelen af vælgerne i denne gruppe, som splittede deres stemen udskilning af dem, som stemte personligt på den siddende borgmester (Jørgen Henningsen (A) i Svendborg og Ole Nielsen (C) i Vissenbjerg), da det som sagt hævdes, at netop siddende borgmestre er i stand til at få særlig mange vælgere til at splitte deres stemmer.

Tabel 6. Andelen, som splitter deres stemmer, opgjort for forskellige grupper efter deres stemmeafgivning (om de har stemt personligt eller på en liste) ved kommunalvalget den 20.11.2001, her benævnt split-pct.

|                         |   Split-pct. Svendborg |   Split-pct. Vissenbjerg |
|-------------------------|------------------------|--------------------------|
| Lokalliste - liste      |                    100 |                      100 |
| Lokalliste - person     |                    100 |                      100 |
| Landsparti a - person   |                     35 |                       34 |
| Landsparti - borgmester |                     34 |                       38 |
| Landsparti - liste      |                     21 |                       22 |
| I alt                   |                     35 |                       50 |
| N                       |                    472 |                      804 |

Noter: a. betegnelsen landspartier dækker her partier med reserverede bogstavbetegnelser. b. I tabel 2 giver det 34 og 51 pct., men her er der tale om lidt flere respondenter, da de, som ikke har svaret på spørgsmålet om, hvorvidt de har stemt personligt, ikke er inkluderet i tabel 6.

16 Tabel 6 viser, at andelen af vælgere, der splitter deres stemmer, som ventet er størst blandt dem, der stemmer personligt ved kommunalvalget. Mere overraskende er det, at det ikke lader til, at det især er borgmestre, der får vælgerne til at stemme forskelligt til de to valg. Dette kan undre, da figur 1 jo ellers netop antydede at borgmesteren i Svendborg kunne have været udslagsgivende for Socialdemokratiets pæne andel af vælgere, som splittede deres stemmer. De to fund er faktisk ikke

17 split voting split voting Det er ikke muligt med det forhåndenværende datasæt at komme dybere i, hvorogså ovenstående analyser svaret på et af de rigtig interessante spørgsmål stå ube- handler deres stemme lemfældigt og stemmer på to forskellige partier, fordi de måske kender en kandidat personligt eller har hørt vedkommendes parti omtalt positivt (eller bare omtalt), men uden samtidig at være klar over, at de så stemmer på to partier, som står for til tider uforenelige politiske programmer? Eller er split voting måske netop udtryk for, at  vælgerne kan se forskel på lands- og lokal­ politik, og at split voting derfor giver god mening? På samme måde med dem, der ikke splitter deres stemmer.  På den ene side kan det være vælgere, som har en stærk tilknytning til et bestemt  parti og slutter så grundlæggende op omkring dets ideologiske fundament, at partiet får begge stemmer. Men der kan også være tale om vælgere, som "bare" dublerer deres nationale stemme ved det lokale valg uden at tænke over, hvordan stemmen vil blive forvaltet lokalt.

Disse fire muligheder kaldte Campbell og Miller i deres klassiske artikel om split voting for henholdsvis: "the indifferent split ticket, the motivated split ticket, the motivated straight ticket og the indifferent straight ticket" (Campheil og Mil­ ler, 1957: 312). Det er jo for så vidt deprimerende, at vi, selv om vi i de mellemlig­ gende år er blevet noget klogere på split voting, stadig er ude af stand til at besvare dette helt grundlæggende spørgsmål. Men måske er det bare en illustration af, at valgforskningen bestandigt vil have svært ved at afdække præcis, hvad der fore­ går i hovedet på vælgerne, når de vælger, hvem de vil stemme på.

## Konklusion

Denne artikel har søgt at udnytte atboldelsen af simultane valg i november 2001 til at give en forholdsvis detaljeret beskrivelse af fænomenet split voting i Dan­ mark.  Tilbøjeligheden til at stemme forskelligt ved henholdsvis kommunal- og folketingsvalget var stor, idet det er demonstreret, at 36 pct. af vælgerne splittede deres stemmer. I de to casekommuner, Svendborg og Vissenbjerg, var niveauet af split voting ikke bare betydeligt (henholdsvis 34 og 51 pct.) men også betydnings­ fuldt, idet kommunalvalgets udfald på ingen måde kan siges at være determineret af folketingsvalget, og at split  voting kan føre til en anden fordeling af borgmester­ posterne, end partiernes landspolitiske opbakning i kommunerne umiddelbart til­ siger.

Netop studiet af de to casekommuner illustrerer, at udbredelsen af split voting kan variere betragteligt fra kommune til kommune, og at man for at forstå fæno­ menet især skal lægge mærke til de forskellige partisystemer, herunder naturligvis lokallisternes styrke, som har af  gørende betydning for tendensen til split voting. Ved at  gå mere i dybden med et par udvalgte casekommuner er der opnået en detaljeringsgrad, som gør det muligt at bidrage til  udviklingen af analyseredskaber for studiet af split voting, eksempelvis inter/intra blok-distinktionen i tabel 3 og split-billederne i figur 1. Ganske vist er det sket på bekostning af muligheden for at generalisere til hele landet, hvilket må overlades til andre analyser af det særlige tripelvalg i 2001 (se Elklit, 2002; Thomsen, 2002).

Påvisningen af et betydeligt omfang af split  voting kan naturligvis også anskues mere normativt. Er det godt eller skidt, at en betragtelig del af vælgerne sætter deres kommunal- og landspolitiske kryds ved to forskellige lister? Denne diskus­ sion skal ikke tages her, blandt andet fordi man  som nævnt stadig ikke har  af  dækket vælgernes allerinderste begrundelser for at splitte deres stemmer. Er det fordi, de ikke "sag­ lige" grunde influere på deres stemme, som dermed ender på et parti, der ligger et stykke fra deres landspolitiske tilhørssted? Eller er det netop fordi, de er i stand til at  skelne ikke bare mellem de  to niveauer men  også mellem to forskellige repræsentationslogikker? Eksempelvis ønsker man måske landspolitisk sin ideo­ logiske overbevisning repræsenteret så stærkt som muligt i det politiske system, mens man lokalpolitisk i højere grad ser på, om der i kommunalbestyrelsen kom­ mer til at sidde et medlem, som man kender personligt og/eller har tillid til vil repræsentere eksempelvis det geografiske område af kommunen, man selv bor i.

Diskussionen af sammenhængen mellem lokale og nationale valg og af væl­ gernes partiloyalitet kan i øvrigt med fordel udvides med et tidsperspektiv. Således kunne det være spændende at studere, hvordan udviklingen er i tendensen til split voting, hvordan de enkelte partiers split-billeder skifter karakter over tid osv. Hvor det i Sverige i disse år overvejes, om man skal skille den kommunale og landspo­ litiske valgdag fra hinanden igen (Oscarsson, 2001 ), kunne det således ud fra en helt snæver forskningsvinkel være spændende, om vi i Danmark igen på et senere tidspunkt kunne opleve simultane valg, så nogle af disse dynamiske spørgsmål kunne forfølges empirisk.

## Noter

- L Steffen Petersen takkes for samarbejdet omkring den exit  pol/, hvor datamaterialet blev indsam­ let (se i øvrigt Kjær og Petersen, 2003). Desuden takkes Jørgen Elklit, Institut for Statskund­ skab, Aarhus Universitet, for at have kommenteret et tidligt udkast til artiklen.
2. I den engelsksprogede litteratur anvendes begrebet split-ticket voting, mens en "fordanskning" af  dette er  blevet split voting (eksempelvis Mouritzen 1997; Buch, 2001; Elklit,  2002), en betegnelse der også skal anvendes her. Begrebet anvendes som oftest om stemmer, der splittes i forbindelse med to valg til  samme politiske niveau, men ligesom i de ovenfor nævnte referencer, ses det også anvendt mellem det kommunale og det nationale niveau (Rallings og Trasher, 200  l  ).
3. Vælgerkorpset ved valgene er dog ikke helt identiske, da de krav, herboende udlændinge skal opfylde for at kunne stemme, er lempeligere ved de lokale valg end ved folketingsvaig.
4. I megen amerikansk litteratur om emnet antages vælgerne at splitte deres stemmer for at kunne bidrage til at producere "divided governmenf' og denned dekoncentrere magten (Fiorina, 1996). Dette fonnål ligger ikke bag denne artikel, idet det rent teoretisk antages, at en sådan tankegang om checks and balances ikke på samme måde som i det amerikanske (McAllister og Darcy, 1992:  699) er indlejret i det danske politiske  system, og at det i hvert fald ikke forventes at udgøre en væsentlig motivation for de vælgere, der splitter deres stemmer.
5. Datasættet er indsamlet ved hjælp af telefoninterviews på valgdagen den 20.11.2001, efter at vælgerne selv  havde stemt, og inden de kendte det endelige valgresultat. Datasættet er indsamlet af Gallup AJS og venligst stillet til rådighed til brug i denne artikel. Gallup AJS skal hermed takkes herfor.
6. Det vurderes, at langt de fleste  har stemt ved alle tre valg, idet stemmeprocenterne ligger meget tæt på hinanden, og der ikke er særlig stor forskel i gruppen af valgberettigede. Desuden kræves det normalt, at vælgeren har stemte ved alle valg, for at man kan tale om split voting (Feigert, 1979: 475).
7. Denne forskel  kan først og  fremmest henføres til divergensen i indslaget af lokallister ved de to lokale valg. Blandt denne undersøgelses respondenter var der to pct., der stemte på en lokalliste ved amtsrådsvalget mod otte pct. ved kommunalvalget. Der er i øvrigt i tabe·} I taget udgangs-

- punkt i, at der ikke eksisterer sammenfald mellem lokallister opstillet ved kommunalvalg og amtsrådsvalg.
- exit poll exit poll-metoden at få en prognose på amtsrådsvalget. Artiklens forfattere stod for den praktiske gennemførelse
- men 27.7 pct. af stemmerne, mens Svendborg Alternativ Liste i Svendborg opnåede 4.3 pct. af stemmerne.
- netto-split voting på 30 kommuner har Svendborg det femtelaveste niveau og Vissenbjerg det femtehøjeste (Elklit,
11. Irelation til alle analyser i denne artikel er datasættet vægtet op til valgstedets fordeling på køn, alder og partitilhørsforhold (se Kjær og Petersen, 2003).
13. De 23 og syv pct. som stemte på et højrefløjsparti ved folketingsvalget, men henholdsvis på et venstrefløjsparti og en lokaliste (Svendborg Alternativ Liste) ved kommunalvalget samt de syv pct., som stemte på et venstrefløjsparti ved folketingsvalget, men et højrefløjsparti ved kommunalvalget.
12. Den traditionelle højre-venstrefløjs-dikotomi kritiseres for mangt og meget, men er her valgt, fordi den trods alt vurderes at indfange nogle mere kategoriske forskelle på partierne.
14. Se noten i tabel 3 for hvilke partier, der er henført til hvilken fløj.
- exit
- intra-blok, mens de tilsvarende tal for resten af de opstillede i Svendborg var ni og 26 pct. Af de personlige stemmer på borgmester Ole Nielsen i Vissenbjerg var de 14 pct. inter-blok og de 24 pct. intra-blok split-stemmer, mens det for resten af kandidaterne var henholdsvis 11 og 23 pct.
17. Inkluderingen af et par demografiske baggrundsvariable viser, at der ikke er forskel på andelen, som splitter deres stemmer mellem mænd og kvinder. Blandt de midaldrende er der flere der splitter deres stemmer (44 pct. i aldersgruppen 30-59 år) end blandt de unge (34 pct. i aldersgruppen 18-29 år), og blandt de ældre (38 pct. i aldersgruppen over 60 år).

## Litteratur

- Identity,  Competition and Electoral  Availability: The Stabilisation of  European Electorates, 1885-1985,

Australian Journal of  Political Science, Kommunalvalgene  perspektiv,

- American Political Science Review,

Voting",American Political Science Review,

- Public Opinion Quarterly,
- split voting Demokratisk set. Fest­ skrift til Lise Togeby,
- Kampen om kommunen, forlag.

Kommunalvalg,

- Feigert, Frank B. (  1979). "Illusions of Ticket-Splitting", Vol. 7, pp. 470-488.

Fiorina, Morris (1996). 2. ed., Boston: Allyn and Bacon.

- Frandsen, Annie Gaardsted (  1998). -Odense: Det samfundsvidenskabelige Fakultet, Odense Universitet.

Holmberg, Soren (1987). "Rostsplittring i Sverige", pp. 343-352 i Statens offentliga utredningar, -1987:6, Stockholm: J  usti  ti  departementet.

Johansson, Folke  ( l   987). "Delad rostning",  pp.  323-342  i  Statens offentliga utredningar, -1987:6, Stockholm: J  ustitidepartementet.

Johansson, Folke, Lennart Nilsson og Lars Stromberg (200  I). Malmo: Liber.

Kjær, Ulrik (1999). - hvorfor og hvordan?", nr. 81, pp. 16-40.

Kjær, Ulrik (2000). -Odense: Odense Universitetsforlag.

Kjær, Ulrik og Steffen Petersen (2003). Politologi­ ske Skrifter, no, 1/2003, Institut for  Statskundskab, Syddansk Universitet.

McAllister, Ian and Robert Darcy (  1992). "Sources of Split-ticket Votin,g in the 1988 American Elections", Vol. 40, pp. 695-712.

Mouritzen, Poul Erik (1997). "Den personlige stemmeafgivning", pp. 279-294 i Jørgen Elklit og Roger Buch Jensen (red.), Odense: Odense Universitetsforlag.

Oscarsson, Henrik (red.) (2001). Forskningsrapporter utgivna av 1999 års Forfattningsutredning, SOU 200  I  :65, Stockholm: Fritzes.

Pedersen, Mogens N. (1979). "The Dynamics of European Party Systems: Changing Patterns of Electoral Volatility", Vol. 7, pp. 1-26.

Rallings, Colin and Michael Thrasher (1998). "Split Voting at the 1997 British General and Local Elections: an Aggregate Analysis , ., pp. 111-134 in David Denver (ed.), Vol. 8. London: Frank Cass.

Rallings, Colin and Michael Thrasher (200  I).  "Measuring the Level and Direction of Split Voting at the 1979 and 1997 British General and Local Elections: a Survey-based Analysis", Vol. 49, pp. 323-330.

Rose, Richard  (2000).  "Ticket splitting",  pp.  3  I  1-312  in Richard Rose  (ed.), London : Macmillan.

Rusk, Jerrold C. (  1970). "The Effect of the·  Australian Ballot Refonn on Split Ticket Voting: 18761908", Vol. 64, pp. 1220-1238.

Thomsen, Søren Risbjerg (  1997). "Den landspolitiske valgvind blæser også ved lokalvalgene", pp. 195-207 i Jørgen Elklit og Roger Buch Jensen, Odense: Odense Universitets­ forlag.

- Thomsen, Søren Risbjerg (2002). ·'Tnpelvalget 2001: Valgvind, meningsmålinger og valgkamp", 34. årgang, nr. 1, pp. 98-112.