Hvorfor stiger tilliden?
Forfattere: Peter Thisted Dinesen, Kim Mannemar Sønderskov
Tidsskrift: politica (2012-01-01)

## Peter Thisted Dinesen og Kim Mannemar Sønderskov1 Hvorfor stiger tilliden?

I modsætning til tendensen i mange lande har Danmark i løbet af de seneste tre årtier oplevet en bemærkelsesværdig stigning i social tillid. Formålet med denne artikel er at forklare denne unikke udvikling. Analyserne indikerer, at stigningen i tillid delvist kan tilskrives generationsforskelle, stigende uddannelsesniveau samt forbedringer i statens institutioner og den efterfølgende tillid til disse blandt bor¬ gerne. Analysen bygger på data fra danske holdningsundersøgelser - herunder en pane1undersøge1se, der giver unikke muligheder for at undersøge hidtil uafklarede spørgsmål om kausalitet.

Social tillid er en vigtig ressource for ethvert moderne samfund. I moderne samfund må borgerne dagligt forholde sig til folk og grupper, som de ikke har personligt kendskab til. Det gælder eksempelvis, når de færdes i trafikken, køber ind, tager stilling til politiske spørgsmål om fordeling af samfundets ressourcer og i det hele taget i situationer, hvor konsekvenserne af deres egne handlinger afhænger af mange andres handlinger. Social tillid er en grundlæg¬ gende opfattelse af, at de fleste mennesker, som man potentielt kan interagere med, vil opføre sig anstændigt. En persons grad af social tillid afspejler således opfattelsen af mennesker generelt; opfattelsen af den generaliserede anden. 1 det perspektiv er det naturligt at forvente, at social tillid påvirker mange af de beslutninger, borgerne træffer i moderne samfund. Forventningen er, at borgere med høj social tillid oftere agerer på en måde, der tilgodeser andre bor¬ gere, fordi folk med social tillid har positive forventninger til andre mennesker (Stolle, 2001; Sønderskov, 2008: kapitel 3). Flere studier viser da også, at folk med social tillid er mere villige til at yde en indsats for at løse samfundsmæs¬ sige problemer ved eksempelvis at undlade at snyde i skat eller ved at bidrage til løsning af miljøproblemer og til velgørende organisationer (Nannestad, 2007; Scholz og Lubell, 1998; Sønderskov, 2011a). Eksperimentelle studier viser til¬ svarende, at forsøgspersoner med megen social tillid oftere bidrager til offent¬ lige goder (Gächter et al., 2004; Holm og Danielson, 2005), og tværnationale studier viser, at samfund med høje koncentrationer af tillidsfulde individer har nemmere ved at løse fælles problemer og oplever højere økonomisk vækst (Bjørnskov, 2009a; Knack og Keefer, 1997; Sønderskov, 2009a). Selvom den positive effekt af social tillid formentlig er blevet overgjort i tidlige bidrag i lit¬ teraturen, hersker der ikke tvivl om, at social tillid er en væsentlig ressource for ethvert moderne samfund - og en ressource, som med fordel kan værnes om eller søges opbygget (Sønderskov, 2009b).

Danmark er privilegeret med en sådan ressource. Danskerne er "verdens¬ mestre i tillid" (Svendsen, 2006), og sammen med borgerne i de øvrige nor¬ diske lande ligger de i toppen af tværnationale sammenligninger (Bjørnskov, 2007; Delhey og Newton, 2005; Svendsen og Svendsen, 2006: tabel 4). Dette fremgår også af figur 1, hvor udviklingen i Danmarks tillidsniveau over tid er sammenlignet med udvalgte lande. Ifølge litteraturen skyldes dette især vel¬ fungerende statslige institutioner, der blandt andet sikrer en fair og ensartet behandling af borgerne, et højt uddannelsesniveau, en relativ lav økonomisk ulighed og/eller en rodfæstet tillidskultur (Bjørnskov, 2007; Rothstein, 2005; Rothstein og Uslaner, 2005; Uslaner, 2002).

Ud over at bekræfte Danmarks høje tillidsniveau viser figur 1 imidlertid også et andet interessant forhold. Danskernes tillid har været støt stigende i løbet af de seneste 30 år, hvilket adskiller sig fra tendensen blandt de øvrige lande. Sverige og Norge har også oplevet stigende tillid, men tendensen er ikke så kraftig og entydig som i Danmark. De øvrige lande har oplevet faldende el-

Figur 1: Udviklingen i social tillid i udvalgte lande

Note: Niveauet af social tillid er andelen af befolkningen, der svarer positivt på spørgsmå¬ let: "Alt i alt -mener De, at folk er til at stole på, eller mener De, at man ikke kan være for forsigtig, når man har med mennesker at gøre?" Niveauet for USA i 1990 er gennemsnit¬ tet af to repræsentative stikprøver; alle øvrige observationspunkter er hver baseret på én repræsentativ stikprøve.

Kilder: Den danske værdiundersøgelse - tværsnit (2009); European and World Values Survey (EWVS, 2006; WVS, 2009); General Social Survey (GSS, 2004).

ler stabile niveauer af tillid, og dette er også den globale tendens (Inglehart og Welzel, 2005: 130-131; Svendsen og Svendsen, 2006). Danskernes utvetydigt stigende tillid er tilsyneladende en unik udvikling.

Formålet med denne artikel er at se nærmere på denne særegne værdimæs¬ sige udvikling. I det følgende afsnit diskuteres en række mulige forklaringer på stigningen i social tillid. Baseret på en indledende analyse, der indikerer, at forandringen delvist kan tilskrives generationsforskelle, stigende uddannel¬ sesniveau samt forbedringer i statens institutioner og borgernes tillid til disse, efterprøves disse forklaringer. Den empiriske analyse bygger på en række data fra danske holdn ingsundersøgelser - herunder en panelundersøgelse, der giver unikke muligheder for at undersøge hidtil uafklarede spørgsmål om kausalitet.

## Mulige forklaringer på den stigende sociale tillid

Generelt kan der skelnes mellem tre typer forklaringer på værdimæssige æn¬ dringer på samfu ndsniveau: kohorteforklaringer, aldersforkla ringer og perio¬ deforklaringer (Glenn, 2005; Inglehart, 1990; Robinson og Jackson, 2001). Koho rteforklaririger eller mere præcist fødselskohorteforklaringer - fokuserer på ændringer i opvækstvilkår og generationsudskiftning. Argumentet er, at værdier som fx social tillid grundlægges i barn-/ungdommen på baggrund af opvækstvilkår, hvorefter de ikke ændres væsentligt. Opvækstvilkår kan eksem¬ pelvis være samfundets velstand, opdragelsesmønstre og uddannelsesmulighe¬ der. Givet ensartetheden i opvækstvilkår, har mennesker, der er født på omtrent samme tidspunkt, en tendens til at have ensartede værdier livet igennem. Vær¬ diforandringer sker derfor, når ældre generationer med ét sæt af værdier bliver erstattet af yngre generationer med andre værdier. Aldersforklaringer hævder, at værdier ændres med alderen igennem livscyklussen som følge af individets ændrede livsbetingelser og position i samfundet. Som udgangspunkt formodes alle individer at gennemgå den samme udvikling med alderen (fx at gå fra at være venstreorienterede i ungdommen til at være mere højreorienterede senere i livet). Aldersforkla ringen er således ikke en forklaring på værdimæssige for¬ andringer på samfundsniveau, da formodningen ud fra dette perspektiv er, at værdier er stabile på samfundsniveau over tid, idet alle forventes at opleve den samme udvikling i værdier hen over livscyklussen. Af den grund behandles aldersfo rklaringen ikke yderligere i denne sammenhæng. Periodeforklaririger tillægger (ligesom kohorteforklaringen) samfundsmæssige ændringer stor be¬ tydning. Men hvor kohorteforklaringen fokuserer på, hvordan specifikke op¬ vækstvilkår i barn-/ungdommen fastlægger en given generations værdier, har periodeforklaringen et bredere fokus, idet den generelle sa m fundsudvikling og bestemte begivenheder i en given periode, ifølge denne forklaring, påvir- ker værdierne ens hos alle, der oplever dem - uanset alder. Overordnede sam¬ fundsmæssige ændringer, som fx øget velstand, øget økonomisk lighed eller ændringer i styreformen, forventes således at påvirke alle borgeres værdier på den samme måde.

Selvom ovenstående förklaringstyper er ret forskellige, har det vist sig be¬ sværligt -hvis ikke umuligt - at adskille dem præcist fra hinanden (Glenn, 2005: 6). Det skyldes blandt andet, at fødselstidspunkt, alder og periode er stærkt korrelerede i empiriske analyser, samt at det ofte er en kombination af forklaringer, der ligger bag en given udvikling. Nedenstående analyse på ma¬ kroniveau er derfor et foreløbigt forsøg på at identificere de væsentligste årsager til udviklingen i social tillid. Denne foreløbige analyse efterfølges af en stati¬ stisk analyse på individniveau, der har til formål at efterprøve forklaringerne for på den måde at skabe større sikkerhed omkring resultaterne.

## Kohorteforklaringer

Umiddelbart er kohortefork1arin gen nærliggende. Flere forskere hævder, at so¬ cial tillid fastlægges i barn-/ungdommen, primært på baggrund af opdragelse (Stolle og Hooghe, 2004; Uslaner, 2002: kapitel 4). Ifølge dette perspektiv er social tillid relativt upåvirket af erfaringer senere i livet, hvorfor aggregerede forandringer i social tillid nødvendigvis primært skal tilskrives forskellige op¬ vækstvilkår. Kohortefork1ari n gen finder da også stor støtte i Robert Putnams analyser af social tillid og social kapital i USA, hvor han finder, at hoved¬ årsagen til faldet i de to fænomener skyldes, at "The long civic generation" født før 1930 erstattes med yngre generationer (2000: kapitel 8: 14-15; se også Robinson og Jackson, 2001). Inden for t i 11 ids forskningen kan den såkaldte "kulturforklar ing" regnes som en særlig variant af kohorteforklaringen. Hvor kohortefork1arin gen som udgangspunkt forudsiger stabilitet i den sociale til¬ lid livet igennem, men samtidigt at social tillid varierer mellem generationer som følge af forskellige opvækstvilkår, går kulturforklaringen endnu videre og forudsiger en høj grad af stabilitet på tværs af generationer. Argumentet er, at forældre transmitterer deres eget tillidsniveau til deres børn gennem opdra¬ gelsen, og på den måde går tilliden i arv fra generation til generation.2 Dette har fundet støtte i Eric Uslaners (2008b) studier, der viser, at efterkommere af immigranter fra lande med høj tillid er mere tillidsfulde end efterkommere af immigranter fra lande med lavere tillidsniveauer i USA. Selvom kulturfor¬ klaringen generelt indtager en prominent rolle som forklaring på social tillid i litteraturen, vil vi ikke berøre den nærmere her. Kultur forklaringen forudsiger som nævnt stabilitet og er derfor ikke egnet til at forklare den markante stig¬ ning i tilliden i Danmark. Ydermere er det statiske perspektiv på social tillid, som kulturforklaringen (og kohorteforklaringen) repræsenterer, blevet udfor¬ dret af analyser, der viser, at social tillid påvirkes af omgivelserne og erfaringer senere i livet; særligt de institutionelle rammer, som et individ befinder sig i, synes at påvirke tilliden (Dinesen, 2007, 2012, under udg.; Nannestad, 2008). Vi uddyber disse institutionelle forklaringer nedenfor.

Figur 2: Udviklingen i social tillid for udvalgte danske kohorter

Note: Social tillid er målt som i figur 1. Observationspunkter med mindre end 20 respon¬ denter er udeladt.

Kilde: Den danske værdiundersøgelse - tværsnit (2009).

Figur 2 viser det gennemsnitlige niveau af social tillid for udvalgte kohorter og understøtter delvist kohorteforklaringen. Uanset måletidspunkt har folk født i begyndelsen af sidste århundrede mindre social tillid end senere genera¬ tioner. Eksempelvis udgjorde danskere født før 1930 30 pet. af befolkningen i 1980, mens andelen var 10 pet. i 2005 (Danmarks Statistik: BEF1A; hentet 12.8.2009). En del af stigningen i danskernes sociale tillid skyldes tilsynela¬ dende, at mindre tillidsfulde generationer udgør en stadig mindre del af be¬ folkningen.

Efter at have konstateret, at der findes en kohorteeffekt, melder spørgsmålet sig, hvad der kan forklare denne forskel i social tillid mellem ældre og yngre generationer. I den forbindelse er et stigende uddannelsesniveau et oplagt bud på, hvorfor yngre kohorter er mere tillidsfulde end ældre kohorter. Selvom me¬ kanismerne endnu ikke er ordentligt belyst, har højere uddannelse systematisk vist sig at være relateret til social tillid på mikroniveau (fx Brehm og Rahn,

1997; Helliwell og Putnam, 2007; Uslaner, 2002: chapter 5; se dog Claibourn og Martin, 2000 for en mulig undtagelse og Bjørnskov (2009b), der på makro¬ niveau viser, at effekten også kan gå den anden vej), og det forekommer således sandsynligt, at udskiftningen af ældre og dårligere uddannede kohorter med yngre og bedre uddannede kohorter kan forklare den i figur 2 observerede kohorteeffekt.3 Vi behandler derfor uddannelse som forklaring på kohorteef¬ fekten i de følgende analyser.

Det er imidlertid også vigtigt at bemærke, at figur 2 viser, at kohorteforkla¬ ringen ikke kan stå alene; uanset fødselstidspunkt er den sociale tillid stigende i hele perioden. Det fortæller os to ting: For det første er social tillid ikke en stationær størrelse, der fastlægges i barndommen (eller gennem genetisk trans¬ mission), og som er upåvirkelig af senere oplevelser. For det andet tyder den parallelle udvikling på tværs af kohorter på, at en del af stigningen skal forkla¬ res med en eller flere generelle samfundsmæssige ændringer, dvs. der må være tale om periodeforklaringer.

## Periodeforklaringer

Det er umiddelbart nærliggende at lede efter forklaringen på udviklingen i social tillid blandt de faktorer, der allerede er konsoliderede forklaringer på variation i social tillid. Ud over uddannelse drejer det sig som ovenfor nævnt primært om økonomisk lighed og institutionel kvalitet.

En række studier viser, at borgere i samfund karakteriseret ved lav ulighed er mere tillidsfulde end borgere i ulige samfund. Dette forhold er blevet forklaret med, at borgerne i lande med en jævn indkomstfordeling oftere interagerer med et bredt udsnit af den øvrige befolkning, at økonomisk homogene sam¬ fund er præget af færre sociale konflikter, eller at gevinsten ved uærlig adfærd er mindre desto mindre ulighed (Bjørnskov, 2007; Rothstein og Uslaner, 2005). En anden forklaring tillægger statslig institutionel kvalitet stor betydning. Vel¬ fungerende, ikke-korrupte statslige institutioner, der fremmer en retfærdig og ensartet behandling af borgere samt sanktionerer folk, der skader eller snyder andre og fællesskabet, er med til at opbygge social tillid, da sådanne institutio¬ ner giver borgerne en sikkerhed for, at skadelig adfærd ikke kan betale sig og dermed vished om, at der er en lille årsag til at frygte den slags. Ydermere signa¬ lerer retfærdige institutioner, at folk har opnået rigdom og fordele på retfærdig vis, hvilket også fremmer tilliden. Endelig signalerer fraværet af korruption og nepotisme blandt embedsmænd og politikere, at en sådan adfærd ikke er udbredt i befolkningen, og at den ikke accepteres (Rothstein, 2005; Rothstein og Stolle, 2008). Såfremt der er sket forbedringer i Danmarks formelle statslige institutioner - eventuelt medieret gennem borgernes tillid til disse - kan det derfor forklare udviklingen i social tillid i landet. Det skal dog bemærkes, at andre forfattere hævder, at kausalretningen går den anden vej, altså fra social tillid til velfungerende statslige institutioner/institutionel tillid (fx Bjørnskov, 2007; Knack, 2002; Uslaner, 2002: 158; 2008a: kapitel 3). Hvis dette er til¬ fældet, vil den danske udvikling ikke kunne forklares med institutionelle for¬ andringer, og vi behandler derfor eksplicit spørgsmålet om kausalretningen nedenfor.

For at få et første indtryk af om stigende uddannelse kan forklare kohor¬ teeffekten, og om henholdsvis indkomstulighed og institutionel kvalitet virker som plausible periodeforklaringer på den stigende sociale tillid, er udviklingen i disse faktorer illustreret i figur 3 sammen med udviklingen i social tillid. Den første graf viser udviklingen i social tillid. Den anden graf viser udviklingen i danskernes uddannelsesniveau, og hvad enten der ses på den gennemsnit¬ lige uddannelseslængde eller andelen af danskere, der har uddannelse ud over grundskolen, er det tydeligt, at uddannelsesniveauet har været stigende i perio¬ den. Det er dermed oplagt at forklare - i hvert fald noget af kohorteeffekten på social tillid med et stigende uddan nelsesniveau, idet ældre kohorter, som er både ringere uddannede og har lavere social tillid, udskiftes af yngre kohorter med højere uddannelse og mere tillid.

Den tredje graf i figur 3 viser, at den økonomiske ulighed generelt har været stigende i perioden, hvilket peger på en positiv sammenhæng mellem social til¬ lid og økonomisk ulighed. Dette er overraskende set i lyset af tidligere studier, der nærmest entydigt finder en negativ sammenhæng mellem økonomisk ulig¬ hed og social tillid. Da den negative effekt af ulighed er veletableret i littera¬ turen, skal samvariationen i figuren næppe tolkes som en kausalsammenhæng. Det er mere nærliggende at konkludere, at den sociale tillid er steget på trods af og ikke på grund af stigende økonomisk ulighed.

Den sidste graf i figur 3 viser udviklingen i kvaliteten af Da nma rks statsl ige institutioner samt danskernes tillid til disse. Det fremgår, at den institutionelle kvalitet overordnet set har været stigende i den periode, vi har data for, om end stigningen aftager i slutningen af perioden. Disse forbedringer manifesterer sig tilsyneladende med en vis forsinkelse i borgernes tillid til de statslige institu¬ tioner. 1 modsætning til udviklingen i den økonomiske ulighed svarer denne udvikling til, hvad vi skulle forvente, og det er dermed nærliggende at forklare noget af udviklingen i social tillid med forbedringer af statslige institutioner og den deraf følgende stigende institutionelle tillid.

Samlet set tyder mønstrene i figurerne 2 og 3 på, at stigningen i social til¬ lid delvist kan forklares med en kohortefork1 åring, idet mindre tillidsfulde generationer er blevet erstattet med mere tillidsfulde generationer. Det tyder Noter: Data for Social tillid er identisk med de i figur 1 anvendte; Gennemsnitligt antal års uddannelse er fra Barro og Lee (2001) (variabelnavn: tyr); Andel med uddannelse over folkeskolen er beregnet på baggrund af data fra Danmarks Statistik (koder: HFU1, KRHFU1, BEF5; hentet 12.8.2009); Gini-koefficienten er fra Eurostat (kode: ILC\_DI12; hentet 9.7.2009); Institutionel kvalitet er fra Kaufmann, Kraay og Mastruzzi (2009) og er gennem¬ snittet af følgende variable: Voice and Accountability, Government Effectiveness, Regulatory Quality, Rule of Law og Control of Corruption. Målene er baseret på en række indikato¬ rer samt vurderinger fra eksperter, erhvervsfolk og borgere. De underliggende variable er standardiserede, og enheden på det samlede mål er derfor (omtrent) standardafvigelser fra gennemsnittet. Empirisk går målet fra ca. -2,5 til 2,5. Institutionel tillid er fra Den danske værdiundersøgelse - tværsnit (2009) og måler borgernes gennemsnitlige tillid til en række statslige institutioner, målet går fra 0 til 3, hvor 3 er højeste tillid, og 0 er laveste tillid (se afsnittet om operationalisering nedenfor for flere detaljer).

Figur 3: Udviklingen i social tillid, uddannelsesniveau, økonomisk lighed samt institutionel kvalitet og tillid i Danmark

endvidere på, at denne generationseffekt skyldes et højere uddannelsesniveau for yngre kohorter. Derudover indikerer udviklingen i statslig institutionel kvalitet og den efterfølgende stigende tillid til disse institutioner, at denne æn¬ dring tillige kan forklare danskernes unikke udvikling i social tillid. Selvom disse forklaringer passer med forventningerne i litteraturen, er et sammenfald i mønstre naturligvis ikke nok til at konkludere noget endeligt om årsagerne til den stigende tillid. På den baggrund vil vi i det følgende afsnit udlede fem hypoteser, der, såfremt de finder empirisk støtte, vil understøtte ovenstående tolkninger.

## Hypoteser og analysedesign

Såfremt stigningen i social tillid skyldes generationsforskelle, skal de genera¬ tioner, hvis andel af befolkningen er faldende, have mindre social tillid end øvrige generationer. Denne hypotese testes med data fra 2008. I 2008 er det især folk født før 1930, der er begyndt at gå bort, mens dette endnu ikke gør sig gældende for generationen født i 1930'erne. Hl lyder derfor:

Hl: Danskere født før 1930 har alt andet lige mindre social tillid end yngre kohorter.

Såfremt stigningen i social tillid skal tilskrives et højere uddannelsesniveau, fordrer det, at højtuddannede har højere social tillid end lavtuddannede, og hvis den eventuelle kohorteeffekt skyldes, at ældre generationer er lavere ud¬ dannede end yngre, må kohorteeffekten medieres af uddannelse og dermed reduceres, når uddannelse inddrages som forklaring. Dette leder til følgende hypoteser:

H2: Højtuddannede danskere har alt andet lige højere social tillid end lavere uddannede.

H3: Kohorteeffekten forsvinder, når uddannelse inddrages som forklaring.

Betydningen af institutioner er imidlertid lidt vanskeligere at teste. Der er for få datapunkter for både institutionel kvalitet og institutionel tillid til at under¬ søge, om ændringerne i statens institutioner er årsagen til den stigende institu¬ tionelle tillid, og dermed om der kan være tale om en medieret sammenhæng. Ydermere er validiteten af målet for institutionel kvalitet blevet kritiseret fra flere sider (fx Kurtz og Schrank, 2008). Et særligt problem er i denne sam¬ menhæng, at målet alene udtrykker den relative institutionelle kvalitet blandt de inddragede lande. Da der løbende er inddraget flere og flere lande, og da de senest tilkomne lande hovedsageligt er lande med ringere institutioner end i Danmark, kan Danmarks stigning i institutionel kvalitet måske blot skyldes en relativ forbedring, uden at der reelt er sket en forandring. På den baggrund kan vi ikke med sikkerhed konkludere, at den stigende sociale tillid kan spores tilbage til ændringer i statens institutioner. Vi kan derimod undersøge, om den stigende institutionelle tillid er med til at øge den sociale tillid; dette gøres ved hjælp af artiklens to sidste hypoteser:

H4: Danskere med høj tillid til statens Institutioner har alt andet lige højere social tillid end danskere med lav Institutionel tillid.

H5: Kausalretningen går fra Institutionel tillid til social tillid og Ikke om¬ vendt.

Årsagen til det eksplicitte fokus på kausalforholdet i H5 er som nævnt, at det debatteres, hvorvidt det i virkeligheden er den sociale tillid, der fremmer til¬ liden til og/eller kvaliteten af de statslige institutioner. Mens kohortetilhørs¬ forhold og til dels uddannelsesniveau med stor sikkerhed kan antages at være upåvirket af social tillid, er forholdet mellem social tillid og institutionel til¬ lid mere omdiskuteret. Det betyder, at en korrelation mellem institutionel og social tillid (H4) ikke uden videre kan tages som støtte til en kausal effekt af institutionel tillid (H5). En korrelation vil derfor ikke være nok til at støtte den institutionelle forklaring; det skal tillige godtgøres, at korrelationen ikke skyldes, at social tillid påvirker institutionel tillid. Der findes allerede en del analyser, som finder en korrelation mellem de to former for tillid (for tre af de seneste se Bäck og Ketilä, 2008; Rothstein og Stolle, 2008; Zmerli og Newton, 2008), men de færreste forholder sig til, hvilken vej kausaliteten går. De få ana¬ lyser, der undersøger kausalforholdet, er typisk foretaget på amerikanske data, og konklusionerne varierer fra et gensidigt forhold med en stærkere påvirkning fra institutionel til social tillid (Brehm og Rahn, 1997) over en ensidig effekt af social tillid på institutionel tillid (Keele, 2007) til intet forhold mellem de to fænomener (Uslaner, 2002: 158). I en europæisk kontekst finder Dinesen (2007), at effekten fra institutionel tillid til social tillid er væsentligt stærkere end det omvendte forhold på individniveau. Rothstein og Eek (2009) under¬ støtter dette kausalforhold med eksperimentelle data, mens Bjørnskov (2007) og Uslaner (2008a) finder, at social tillid påvirker institutionel kvalitet på lan¬ deniveau. Der er altså mildest talt divergerende resultater i de eksisterende kau¬ salanalyser. Blandt disse er der imidlertid ingen, der bygger på paneldata på individniveau. Det begrænser mulighederne for at udtale sig om den kausale retning mellem de to former for tillid, da det er fænomener, der varierer på in¬ dividniveau. I testen af H5 anvendes surveydata fra et dansk panel af tilfældigt udvalgte individer, som er interviewet i 1990, 1999 og 2008 i forbindelse med den danske del af Den Europæiske Værdiundersøgelse (Den danske værdiun¬ dersøgelse - panel, 2009). Som i de fleste panelundersøgelser er en del respon- denter faldet fra over årene (antallet af respondenter er faldet fra omtrent 600 i 1990 til ca. 330 i 2008), hvilket betyder, at repræsentativiteten i panelet ikke er optimal. På trods af disse problemer giver panelet os unikke muligheder for at undersøge kausalforholdet mellem de to former for tillid. 1 testen af de øvrige hypoteser anvendes ligeledes data fra den danske del af værdiundersøgelsen, men dog den noget større og mere repræsentative tværsnitsundersøgelse fra 2008 (Den danske værdiundersøgelse - tværsnit, 2009). Denne undersøgelse indeholder de samme spørgsmål som panelundersøgelsen og bygger på en sim¬ pel tilfældigt udvalgt stikprøve af danskere over 18 år. Data er indsamlet som face to^re-interview, og svarprocenten for undersøgelsen er 51 pet.4

H1 testes i model I nedenfor. Her inkluderes kun fødselskohorte som for¬ klarende variabel, da respondenternes fødselstidspunkt nødvendigvis må være upåvirket af andre forhold. Der er derfor ikke behov for kontrolvariable i denne model. Model II tester H2 og H3 og inkluderer uddannelsesniveau, kohorte samt køn og geografisk tilhørsforhold, da det er plausibelt, at såvel køn som ge¬ ografisk tilhørsforhold er relateret til såvel social tillid som uddannelsesniveau. Hvis en eventuel kohorteeffekt alene skyldes forskelle i gennemsnitligt uddan¬ nelsesniveau på tværs af generationer, vil effekten af kohortetilhørsforhold for¬ svinde, når uddannelsesniveau inddrages (H3). H4 testes i model III, hvor institutionel tillid føjes til modellen sammen med en række yderligere kon¬ trolvariable, som i litteraturen er blevet nævnt som forklaringer på social tillid (se fx Uslaner, 2002). Det drejer sig om civilstand/samlivsform, beskæftigelse, indkomst, deltagelse i frivillige organisationer5 og to aspekter af optimisme: livstilfredshed og følelsen af at have kontrol over eget li v. Da fødselskohorte og uddannelse i højere grad er årsag til end konsekvens af disse faktorer, inddrages de alternative forklaringer først i denne model. Modellerne IV og V tester H5 ved hjælp af paneldatasættet. Konkret undersøges det, om den institutionelle tillid målt i de to første bølger i 1990 og 1999 kan forklare den sociale tillid i 2008, når vi samtidig kontrollerer for den sociale tillid i 1990 og 1999 (model IV). Hvis den institutionelle tillid målt i de to tidligere bølger viser sig at have en effekt på den sociale tillid i den seneste bølge, selvom der kontrolleres for den sociale tillid i de to foregående bølger, er det et stærkt indicium på, at der faktisk er en kausaleffekt af institutionel tillid på social tillid. Effekten af den sociale tillid på den institutionelle tillid undersøges efter samme logik (model V), og hvis der findes en effekt af den sociale tillid i de to tidligere bølger på den institutionelle tillid målt i 2008, vil det være et tegn på, at kausaliteten enten går den anden vej eller går begge veje. Da der er et vist tidsrum mellem målingerne, er kontrollen for alternative forklaringer gennem inklusion af den afhængige variabel målt på et tidligere tidspunkt ikke perfekt. Derfor inklude- rer modellerne IV-V ydermere de samme kontrolvariable som model III, målt I 2008.

## Operationaliseringer

Social tillid er målt ved det hyppigt anvendte spørgsmål "Alt i alt - mener De, at folk er til at stole på, eller mener De, at man ikke kan være for forsigtig, når man har med mennesker at gøre?" med de to svaralternativer "De fleste er til at stole på" og "Man kan ikke være for forsigtig", hvoraf det første naturligvis betragtes som udtryk for social tillid.

Fødselskohorte operationaliseres med fødselsårti, hvor respondenter født før 1930 dog slås sammen til én kategori på grund af få observationer. Uddannelse måles med en kategorisk variabel med følgende fem kategorier: grundskole, erhvervsfaglig uddannelse samt kort, mellem og lang videregående uddannelse. Institutionel tillid måles ved hjælp af et indeks over en række variable, som afdækker tilliden til forskellige statslige institutioner: politiske institutioner (Folketinget), ordenshåndhævende institutioner (retssystemet og politiet) samt politikimplementerende institutioner (det offentlige og det sociale sikringssy¬ stem). Rothstein og Stolle (2008) argumenterer for, at man kan skelne mellem tilliden til forskellige typer statslige institutioner, men faktoranalyser viser, at tilliden til ovennævnte institutioner synes at udgøre et endimensionelt fæno¬ men i nærværende sammenhæng, hvilket også stemmer overens med resulta¬ terne af tilsva rende analyser på europæiske data (Dinesen, 2007; Zmerli og Newton, 2008). Derfor konstrueres ét overordnet indeks på baggrund af til¬ liden til de fem ovennævnte institutioner. Scoren på indekset er beregnet som gennemsnittet på det antal spørgsmål, som respondenten har svaret på (mindst tre), og går fra 0 til 1, hvor en høj score indikerer høj tillid.6

Kontrolvariablen geografisk tilhørsforhold inddeler respondenternes bopæle i tre kategorier: center (hovedstadsområdet), "midtimellem" (større provins¬ byer) og periferi (mindre byer/landet). Civilstand/sarnlivsforrn skelner mellem gifte/samlevende på den ene side og enlige på den anden. Indkomst har seks kategorier, hvoraf de fem er intervaller af husstandsindkomst, mens den sjette er "vil ikke svare" (jf. tabel 1)7 Beskæftigelse skelner mellem beskæftigede og ikke-beskæftigede. Foreningsdeltagelse er operationaliseret som frivilligt arbejde i organisationer. Dette er valgt frem for medlemskab i disse organisationer, idet formodningen i litteraturen er, at det er interaktionen med andre mennesker i foreninger, der skaber social tillid (Stolle, 1998; Sønderskov, under udg. 2). Medlemskab alene skaber ikke tillid, hvilket også er underbygget empirisk (Ja¬ cobsen, 2010). Da denne interaktion alt andet lige må forventes at være oftere forekommende ved frivilligt arbejde end ved medlemskab, der i princippet kan være passivt, er frivilligt arbejde et bedre mål for det element i foreningsdeltagelse, som forventes at fremme social tillid. Vores mål for foreningsdeltagelse er en dikotomi, som indikerer, hvorvidt respondenten udfører frivilligt arbejde i mindst én af 15 organ isationer/foren inger.8 De to i ndikatorer på et optim istisk livssyn, livstilfredshed og en følelse af kontrol over eget liv, er målt ved spørgsmål om henholdsvis "Hvor tilfreds eller utilfreds er De med livet for tiden?" og "Hvor meget indflydelse har De på tilværelsen?" Begge spørgsmål er målt på en 10-punktsskala, der går fra 0 ("Meget utilfreds/"Overhovedet ingen indfly¬ delse") til 1 ("Meget tilfreds7"Overordentlig meget indflydelse").

## Analyse

Tabel 1 viser resultaterne af testene af H l til H3, der testes med tværsnitsun¬ dersøgelsen fra 2008. Da social tillid er målt ved en dikotom variabel, estime¬ res modellerne ved hjælp af logistisk regression. Model I tester fødselskohorteforklaringen og yder delvis støtte til denne forklaring. Danskere født før 1930, som er referencekategorien i tabellen, har signifikant lavere social tillid end alle andre kohorter med undtagelse af den efterfølgende kohorte. Sidstnævnte forhold svækker støtten til H2 en smule. Det bør imidlertid fremhæves, at forskellen i tillid mellem den ældste kohorte og de øvrige kohorter formentlig underdrives, idet en større andel af den ældste kohorte er gået bort i 2008. Da tillid er negativt korreleret med forskellige indikatorer på dårligt helbred (se blandt andet Rostila, 2007), synes det således sandsynligt, at de mindst tillids¬ fulde går bort først, hvorfor en selekteret gruppe af mere tillidsfulde individer er tilbage i den ældste kohorte. Model I yder altså i et vist omfang støtte til fødselskohortefork1arin gen.

Model II inkluderer uddannelse samt kontrolvariable, som forventes at komme før uddannelse i kausalkæden bag social tillid, og resultaterne under¬ støtter klart H2; jo højere uddannelse desto højere social tillid. H3 understøt¬ tes delvist af modellen, idet forskellen mellem kohorterne bliver mindre efter inddragelse af uddannelse, men forskellen forsvinder dog ikke fuldstændigt. Dette indikerer, at kohorteeffekten virker gennem et stigende uddannelsesni¬ veau, men samtidig også at andre generationsforskelle bidrager til at forklare stigningen i social tillid.

Betydning af institutionel tillid fremgår af model III. Selvom der kontrol¬ leres for en lang række alternative forklaringer, har institutionel tillid en sig¬ nifikant effekt på social tillid. Da alle variable enten er dummyvariable eller skaleret mellem 0 og 1, fremgår det, at institutionel tillid har en væsentlig indflydelse på social tillid - også sammenlignet med de øvrige variable. Da koefficienterne udtrykker ændringen i den naturlige logaritme til oddsene for Noter: *; **; ***: P &lt; 0,1; 0,05; 0,01. Standardfejl i parentes. Robustheden afeffekten afinstitutio¬ nel tillid er afprøvet ved modeller uden foreningsdeltagelse; uden respondenter, der ikke vil oplyse husstandsindkomst; og uden kontrol for husstandsindkomst (jf. noterne 4 og 6). Koefficienten for institutionel tillid ændres ikke nævneværdigt i disse modeller (ikke vist).

Tabel 1: Årsager til social tillid, tværsnitsdata

|                              | Model I     | Model I          | Model II    | Model II          | Model III   | Model III   |
|------------------------------|-------------|------------------|-------------|-------------------|-------------|-------------|
|                              | Koefficient | Std.fejl         | Koefficient | Std.fejl          | Koefficient | Std.fejl    |
| Fødselskohorte               |             |                  |             |                   |             |             |
| Før 1930                     | Reference   | Reference        | Reference   | Reference         | Reference   | Reference   |
| 1930erne                     | 0,13        | 0,31             | -0,04       | 0,32              | -0,07       | 0,34        |
| 1940erne                     | 0,53        | 0,29*            | 0,30        | 0,30              | 0,08        | 0,32        |
| 1950erne                     | 0,71        | 0,30**           | 0,31        | 0,31              | -0,07       | 0,36        |
| 1960erne                     | 1,35        | Q ^ &#124; * * * | 0,92        | 0,32***           | 0,44        | 0,37        |
| 1970 erne                    | 0,96        | Q ^ J * * *      | 0,41        | 0,33              | 0,02        | 0,38        |
| 1980 erne                    | 0,68        | 0,32**           | 0,19        | 0,33              | 0,00        | 0,36        |
| Uddannelse                   |             |                  |             |                   |             |             |
| Grundskole                   |             |                  | Reference   | Reference         | Reference   | Reference   |
| Erhvervsfaglig               |             |                  | 0,54        | 0,16***           | 0,37        | 0,17**      |
| Kort videregående            |             |                  | 1,10        | Q &#124; C) * * * | 0,90        | 0,20***     |
| Mellemlang videregående      |             |                  | 1,55        | Q 24***           | 1,33        | Q 24***     |
| Lang videregående            |             |                  | 2,18        | 0,36***           | 1,85        | 0 37***     |
| Institutionel tillid         |             |                  |             |                   | 1,73        | 0,47***     |
| Køn (kvinde)                 |             |                  | -0,08       | 0,14              | -0,01       | 0,14        |
| Geografisk tilhørsforhold    |             |                  |             |                   |             |             |
| Center                       |             |                  | 0,25        | 0,18              | 0,26        | 0,18        |
| Midtimellem                  |             |                  | Reference   | Reference         | Reference   | Reference   |
| Periferi                     |             |                  | 0,15        | 0,15              | 0,13        | 0,15        |
| Civilstand (gift/samlevende) |             |                  |             |                   | 0,08        | 0,16        |
| Beskæftigelse (ja)           |             |                  |             |                   | 0,24        | 0,19        |
| Husstandsindkomst <200.000   |             |                  |             |                   | Reference   | Reference   |
| >200.000-400.000             |             |                  |             |                   | 0,11        | 0,24        |
| >400.000-600.000             |             |                  |             |                   | 0,27        | 0,28        |
| >600.000-800.000             |             |                  |             |                   | 0,30        | 0,31        |
| >800.000                     |             |                  |             |                   | 0,40        | 0,37        |
| Ikke oplyst                  |             |                  |             |                   | -0,14       | 0,24        |
| Foreningsdeltagelse          |             |                  |             |                   | 0,47        | Q j * * *   |
| Livstilfredshed              |             |                  |             |                   | 0,85        | 0,31***     |
| Kontrol over eget liv        |             |                  |             |                   | 0,66        | 0,36*       |
| Konstant                     | 0,46        | 0,26*            | -0,03       | 0,30              | -2,35       | 0,53***     |
| N                            |             | 1.454            |             | 1.454             |             | 1.454       |
| McFaddens R2                 |             | 0,02             |             | 0,08              |             | 0,12        |

at svare positivt på tillidsspørgsmålet, når de uafhængige variable stiger med 1, er fortolkningen af disse koefficienter ikke ligefrem. Et indtryk af betydningen af institutionel tillid kan fås ved de forudsagte sandsynligheder for et positivt svar på tillidsspørgsmålet ved forskellige niveauer af institutionel tillid. For en gennemsnitlig person9 stiger den forudsagte sandsynlighed for et positivt svar fra 0,65 til 0,90, når den institutionelle tillid går fra minimum til maksimum. Et skift fra "ikke særlig stor tillid til institutioner" til "ret stor tillid" ændrer sandsynligheden fra 0,75 til 0,84. Tilsvarende er den forudsagte sandsynlighed for et tillidsfuldt svar for folk med lang videregående uddannelse 0,93, mens den er 0,67 for folk med grundskolen som højeste uddannelse.10 Samlet set indikerer modellen, at institutionel tillid er højt korreleret med social tillid, hvilket understøtter H4.

Som nævnt er en korrelation mellem institutionel og social tillid ikke til¬ strækkelig til at sandsynliggøre den positive betydning af statslige institutio¬ ner. For at udelukke at korrelationen skyldes en positiv effekt af social tillid på institutionel tillid, undersøges kausalforholdet mellem de to former for tillid i tabel 2.

Tabellen viser, at såvel den sociale som den institutionelle tillid i 2008 er kraftigt påvirket af den tilsvarende tillid i 1999 (begge signifikante på 0,01-ni¬ veau) og for den institutionelle tillids vedkommende også for den tilsvarende tillid helt tilbage i 1990 (signifikant på 0,05-niveau). Begge tillidsformer synes altså i en vis grad at være stabile i den forstand, at de forudsiges af tilliden i de foregående målinger. 1 forhold til nærværende problemstilling er det imidlertid mere interessant, at den institutionelle tillid i 1999 faktisk har en signifikant indvirkning på den sociale tillid i 2008, selvom der kontrolleres for den sociale tillid i de foregående bølger og en lang række andre kontrolvariable. Dette er et ret klart indicium på en kausaleffekt fra institutionel tillid til social tillid. Ydermere finder vi ikke en signifikant effekt af den sociale tillid i de to første bølger på den institutionelle tillid i 2008. Resultaterne viser med andre ord, at der findes en positiv kausaleffekt af institutionel tillid på social tillid, og at den modsatrettede effekt formentlig ikke eksisterer. For at få en indikation på effekten af henholdsvis den sociale tillid og den institutionelle tillid i 1999 på den sociale tillid i 2008 har vi som ovenfor beregnet de forudsagte sandsynlig¬ heder for at afgive et positivt svar på tillidsspørgsmålet. Har man i 1999 svaret, at "Man kan stole på de fleste" (i modsætning til "Man kan ikke være for for¬ sigtig"), stiger den forudsagte sandsynlighed for et tillidsfuldt svar fra 0,46 til 0,82, mens den tilsvarende stiger fra 0,48 til 0,94 ved en ændring fra minimum til maksimum på indekset over institutionel tillid. Til sammenligning stiger den forudsagte sandsynlighed for et tillidsfuldt svar fra 0,67 til 0,85 med en Noter: *; **; ***: P &lt; 0,1; 0,05; 0,01; Standardfejl i parentes. En samlet test for begge institutionelle tillidsvariable i model IV giver %' = 5.23 (P = 0,07); En samlet test for begge sociale tillidsvariable i model V giver F = 0,15 (P = 0,86).

Tabel 2: Årsager til social og institutionel tillid, paneldata

| Afhængig variabel            | Model IV Social tillid 2008 Logistisk regression   | Model IV Social tillid 2008 Logistisk regression   | Model V Institutionel tillid 2008 OLS   | Model V Institutionel tillid 2008 OLS   |
|------------------------------|----------------------------------------------------|----------------------------------------------------|-----------------------------------------|-----------------------------------------|
| Metode                       | Koefficient                                        | Std.fejl                                           | Koefficient                             | Std.fejl                                |
| Social tillid 1999           | 1,66                                               | 0,38***                                            | -0,01                                   | 0,02                                    |
| Social tillid 1990           | 0,24                                               | 0,39                                               | 0,01                                    | 0,02                                    |
| Institutionel tillid 1999    | 3,02                                               | 1,32**                                             | 0,42                                    | 0,06***                                 |
| Institutionel tillid 1990    | -1,41                                              | 1,27                                               | 0,11                                    | 0,05**                                  |
| Fødselskohorte               |                                                    |                                                    |                                         |                                         |
| Før 1930                     | Reference                                          |                                                    | Reference                               |                                         |
| 1930'erne                    | -0,18                                              | 0,84                                               | -0,03                                   | 0,04                                    |
| 1940'erne                    | -0,97                                              | 0,82                                               | -0,04                                   | 0,04                                    |
| 1950erne                     | -1,19                                              | 0,93                                               | -0,03                                   | 0,04                                    |
| 1960'erne                    | -1,01                                              | 1,00                                               | -0,05                                   | 0,04                                    |
| 1970erne                     | -1,67                                              | 1,20                                               | -0,06                                   | 0,05                                    |
| Uddannelse                   |                                                    |                                                    |                                         |                                         |
| Grundskole                   | Reference                                          |                                                    | Reference                               |                                         |
| Erhvervsfaglig               | -0,85                                              | 0,48*                                              | -0,01                                   | 0,02                                    |
| Kort videregående            | -0,75                                              | 0,51                                               | 0,01                                    | 0,02                                    |
| Mellemlang videregående      | 0,49                                               | 0,78                                               | -0,01                                   | 0,03                                    |
| Lang videregående            | 0,78                                               | 1,19                                               | 0,02                                    | 0,03                                    |
| Køn (kvinde)                 | -0,44                                              | 0,37                                               | -0,03                                   | 0,01*                                   |
| Geografisk tilhørsforhold    |                                                    |                                                    |                                         |                                         |
| Center                       | -0,50                                              | 0,48                                               | -0,00                                   | 0,02                                    |
| Midtimellem                  | Reference                                          | Reference                                          | Reference                               | Reference                               |
| Periferi                     | -0,25                                              | 0,42                                               | 0,04                                    | 0,02**                                  |
| Civilstand (gift/samlevende) | -0,22                                              | 0,44                                               | -0,00                                   | 0,02                                    |
| Beskæftigelse (ja)           | 0,98                                               | 0,53*                                              | 0,01                                    | 0,02                                    |
| H usstan d s i n d s ko mst  |                                                    |                                                    |                                         |                                         |
| <200.00                      | Reference                                          |                                                    | Reference                               |                                         |
| >200.000-400.000             | 0,06                                               | 0,68                                               | 0,00                                    | 0,03                                    |
| >400.000-600.000             | -0,43                                              | 0,78                                               | -0,02                                   | 0,03                                    |
| >600.000-800.000             | 0,44                                               | 0,87                                               | -0,00                                   | 0,04                                    |
| >800.000                     | 0,67                                               | 0,94                                               | -0,01                                   | 0,04                                    |
| Ikke oplyst                  | -1,06                                              | 0,67                                               | -0,02                                   | 0,03                                    |
| Foreningsdeltagelse          | 0,41                                               | 0,37                                               | -0,02                                   | 0,01                                    |
| Livstilfredshed              | 0,67                                               | 0,86                                               | 0,03                                    | 0,04                                    |
| Kontrolover eget liv         | 1,30                                               | 0,94                                               | 0,13                                    | 0,04***                                 |
| Konstant                     | -1,21                                              | 1,28                                               | 0,25                                    | 0,06***                                 |
| N                            |                                                    | 327                                                |                                         | 331                                     |
| McFaddens R2/R2              |                                                    | 0,25                                               |                                         | 0,34                                    |

ændring fra "Ikke særlig stor tillid" til "Ret stor tillid".11 Det tyder altså på, at den institutionelle tillid i 1999 har en markant effekt på den sociale tillid i 2008. Det er endvidere bemærkelsesværdigt, at den institutionelle tillid i 1999 er den eneste variabel ud over social tillid i 1999, som har en effekt på social til¬ lid i 2008, der er signifikant på 0,05-niveau. Dette understreger den væsentlige betydning, som institutionel tillid spiller for social tillid. At uddannelse ikke har en signifikant effekt i model IV, kan muligvis ses som en svækkelse af H2. På den anden side er det muligt, at en del af effekten af uddannelse (og dermed fødselskohorte) medieres gennem institutionel tillid. For denne tolkning taler faldet i effekten af uddannelse, der kunne observeres efter inddragelse af insti¬ tutionel tillid i model III.

Alt i alt understøtter analyserne i væsentligt omfang de opstillede hypote¬ ser. Det synes plausibelt, at den stigende tillid i løbet af de seneste tre årtier er forårsaget af generationsudskiftning, stigende uddannelsesniveau samt for¬ bedringer i statens institutioner med stigende tillid til disse til følge. Særligt betydningen afstigende institutionel tillid står stærkt på baggrund af analysen.

## Konklusion

I modsætning til den generelle tendens har Danmark oplevet en markant stig¬ ning i social tillid i løbet af de seneste tre årtier. Givet at social tillid er en vig¬ tig ressource, som bidrager til tilvejebringelsen af offentlige goder og fremmer samarbejde, er det væsentligt at forstå baggrunden for denne unikke stigning. Vi har i nærværende artikel belyst to overordnede forklaringer på stigningen i social tillid i Danmark: En kohorteforklaring, som forklarer den stigende tillid med forskellige kohorters forskelle i opvækstvilkår og generationsudskiftning, og en periodeforklaring, som fokuserer på samfundsmæssige ændringer, der i en given periode påvirker tilliden for alle kohorter på den samme måde. Vi fandt belæg for kohortefork1aringen, idet tilliden er systematisk lavere for de ældste kohorter. Endvidere sandsynliggjorde vi, at forskellen i tillid mellem kohorterne i ret vid udstrækning skyldes et lavere uddannelsesniveau blandt de ældste kohorter. Endelig viste analysen, at stigende tillid til statslige insti¬ tutioner også er en afgørende forklaring på den positive udvikling i den sociale tillid i Danmark. Hvorvidt den stigende tillid til statslige institutioner er en konsekvens af reelle forbedringer i statslige institutioner, er imidlertid stadig et åbent spørgsmål, da vi mangler tilstrækkelige data til at kunne drage konklu¬ sioner om denne sammenhæng.

Ligesom stigningen i danskernes sociale tillid er slående i et komparativt perspektiv, er resultaterne af nærværende analyse interessante, når de sammen¬ lignes med resultater fra andre lande. Resultaterne afslører således modsatret- tede konsekvenser af generationsudskiftningen i Danmark og USA. Som vi har set ovenfor, resulterer generationsudskiftningen i stigende tillid i Danmark, idet de ældste kohorter er mindre tillidsfulde end de yngre kohorter. I USA er det modsatte tilfældet; kohorterne født før midten af 1940erne er de mest til¬ lidsfulde, og generationsudskiftni ngen af disse kohorter forklarer en stor del af det meget omdiskuterede fald i tilliden i landet (Robinson og Jackson, 2001).12 Dette betyder, at tilliden blandt kohorter født frem til slutningen af Anden Verdenskrig har været omtrent den samme i de to lande (se Putnam, 1995: 675), mens det således først er blandt efterkrigstidens kohorter, at de diverge¬ rende mønstre i social tillid i de to lande grundlægges. Det giver anledning til spørgsmålet om, hvilke forskelle i opvækstvilkår for efterkrigsgenerationerne i de to lande der er årsag til disse modsatrettede tendenser. Idet de to lande selv¬ sagt varierer på mange parametre, er det umiddelbart svært at gisne herom. Det er dog værd at bemærke, at stigningen i uddannelsesniveauet blandt de yngre generationer, som blev identificeret som en del af forklaringen på stigningen i tillid i Danmark, ligeledes har fundet sted i USA og således ikke kan forklare de forskellige udviklinger i de to lande. En mulig forklaring på forskellen i effekterne af uddannelse kunne være, at det danske uddannelsessystem er min¬ dre segregeret end det amerikanske og dermed medfører øget interaktion mel¬ lem folk med forskellig baggrund med stigende tillid til følge. Dette forbliver dog en spekulation i nærværende artikel. I forhold til at forklare forskellen i udviklingen i tillid i de to lande er det dog også værd at huske på, at det ikke nødvendigvis er de samme faktorer, der ligger bag den modsatrettede tendens. Således kan opvækstvilkårene for bestemte kohorter være meget specifikke for de enkelte lande. Det er eksempelvis nærliggende at argumentere for, at kohor¬ terne, der er vokset op under Vietnamkrigen eller borgerrettighedskampen i USA, har haft særegne oplevelser uden paralleller i Danmark.

Fundet af en periodeeffekt af forbedrede statslige institutioner på social til¬ lid via borgernes tillid til disse institutioner støtter den del af tillidsforsknin¬ gen, der tillægger institutionel kvalitet afgørende betydning for social tillid. I modsætning til tidligere analyser af sammenhængen mellem institutionel tillid og social tillid står nærværende analyse imidlertid stærkt, idet den bygger på en pa nel u ndersøgel se, der giver unikke muligheder for at sandsynliggøre, at kausaliteten går fra institutionel tillid til social tillid og ikke omvendt, som visse analyser tidligere har foreslået.

Samlet set viser resultaterne, at social tillid delvist fastlægges i banWungdornmen, men samtidig at begivenheder senere i livet påvirker tilliden. Givet den positive sa m fundsmæssige betydning af social tillid er denne viden nyt¬ tig for velmenende politikere. Resultaterne tyder på, at velfungerende, ikke- korrupte institutioner, der straffer snydere, fremmer social tillid. Velmenende politikere bør derfor anstrenge sig for at opretholde og styrke kvaliteten af de danske statslige institutioner. Denne anbefaling går delvist imod anbefalinger fra andre forfattere; Svendsen (2009) anbefaler eksempelvis, at politikere skal satse på tillid frem for kontrol. Nærværende undersøgelse tyder på, at statslig kontrol - i det omfang den er upartisk og til for at sanktionere folk, der snyder fællesskabet - faktisk kan have en positiv indflydelse på social tillid.

## Noter

1. Delt forfatterskab; forfatterne har bidraget ligeligt til artiklen. Forfatterne vil gerne takke Velux Fonden for finansiel støtte samt Rune Slothuus og to anonyme re¬ viewere for hjælpsomme kommentarer. Alle tilbageværende fejl og mangler er alene forfatternes ansvar.
2. I modsætning til kulturforklaringen og dens fokus på betydningen af tidlig socia¬ lisering fra forældrene som forklaring på den intergenerationelle stabilitet har nyere studier vist, at stabiliteten snarere er et resultat af genetisk transmission af tillid fra forældre til børn (Sturgis et al., 2010; Hirashi et al., 2008). I nærværende sam¬ menhæng er det væsentlige imidlertid, at begge perspektiver forudsiger stabilitet i tilliden over såvel individets livsforløb samt over generationer.
3. Blandt forklaringerne på den positive effekt af uddannelse på social tillid findes blandt andet højtuddannedes bedre livsvilkår samt mødet med kosmopolitiske og tolerante værdier i uddannelsessystemet (Brehm og Rahn, 1997; Delhey og New¬ ton, 2003).
4. Yderligere information om både tværsnits- og panelundersøgelsen findes på Dansk Data Arkivs hjemmeside (http://samfund.dda.dk/dda/data-finde.asp).
5. Ligesom kausalforholdet mellem institutionel og social tillid debatteres i littera¬ turen, debatteres forholdet mellem organisationsdeltagelse og social tillid, da flere hævder og viser, at social tillid medfører deltagelse (fx Nannestad, 2007) eller or¬ ganisationsmedlemskab (Sønderskov, 2011b). For at udelukke at en eventuel effekt af institutionel tillid på social tillid alene skyldes simultanitetsbias forårsaget af inklusionen af organisationsdeltagelse, estimeres der også modeller uden organisa¬ tionsdeltagelse (jf. noterne til tabel 1).
6. For at undgå at for mange observationer må udgå af analysen på grund af mang¬ lende svar på ét afspørgsmålene, inkluderes respondenter, som har svaret på mindst tre af spørgsmålene vedrørende tillid til institutioner. Reliabilitetsanalyser viser, at Chronbachs a lpha for indeksene i tværsnitsundersøgelsen samt de tre bølger af panelet varierer mellem 0,69 og 0,74.
7. "Vil ikke svare" er medtaget for at undgå at ekskludere et større antal respondenter, der ikke har oplyst husstandsindkomsten. Manglende lyst til at oplyse indkomst er

- dog muligvis påvirket afsocial tillid, hvorfor inklusion af"vil ikke svare" kan skabe simultanitetsbias. Derfor estimeres der modeller, hvor respondenter, som ikke har svaret på indkomstspørgsmålet, er udeladt - jf. noterne til tabel 1.
8. Som alternativt mål forsøgte vi at anvende en summeret skala over antallet afde 15 organisations-/foreningstyper, som respondenten udfører frivilligt arbejde i, men dette ændrede ikke resultaterne.
9. En gennemsnitlig person er her en gift/samlevende mand, født i 1950 erne, med en kort videregående uddannelse, bor i hovedstadsområdet, er i beskæftigelse, har en husstandsindkomst omkring 500.000 og et gennemsnitligt niveau af livstilfredshed samt følelse af kontrol.
10. Dette gælder for en person med samme karakteristika som i note 8 bortset fra et gennemsnitligt niveau af institutionel tillid (baseret på model III). Et mere reelt indtryk af effekten af uddannelse fås i model II, der ikke inkluderer effekter af in¬ stitutionel tillid og andre kontrolvariable. Her betyder et skift fra laveste til højeste uddannelseskategori en ændring på 0,63 til 0,94 i sandsynligheden for et tillids¬ fuldt svar.
11. De forudsagte sandsynligheder er beregnet for en person med følgende karakte¬ ristika: en beskæftiget gift/samlevende mand, født i 1950 erne, med en kort vi¬ deregående uddannelse, bosat i hovedstadsområdet, med en husstandsindkomst mellem 400.000 og 600.000 kroner, som ikke udfører frivilligt foreningsarbejde, som svarede tillidsfuldt på spørgsmålet om social tillid i 1990, og som har et gen¬ nemsnitligt niveau af livstilfredshed og følelse af kontrol (begge målt i 2008) samt institutionel tillid i 1990. I modellerne, hvor der ses på effekten af institutionel tillid i 1999, sættes social tillid i 1999 til et tillidsfuldt svar. I modellerne, hvor der ses på effekten af social tillid i 1999, sættes institutionel tillid i 1999 til det gen¬ nemsnitlige niveau.
12. Putnam (1995) mener, at faldet i tillid for alvor sætter ind hos kohorter født efter 1940, men hans analyser er generelt mindre robuste end Robinson og Jacksons (2001).

## Litteratur

- Bäck, Maria og Elina Kestilä (2008). Social Capital and Political Trust in Finland: An Individual-level Assessment. Scandinavian Politicai Studies 32 (2): 172-194.
- Bjørnskov, Christian (2007). Determinants of Generalized Trust: A Cross-country Comparison. Public Choke 130 (1): 1-21.
- Bjørnskov, Christian (2009a). Economic growth, pp. 337-353 i Gert T. Svendsen og Gunnar L.H. Svendsen (red.), Handbook ofSocial Capital. The Troika ofSociology, Political Science and Economy. Cheltenham: Edward Elgar.

- Bjørnskov, Christian (2009b). Social Trust and the Growth of Schooling. Economics øf Education Review 28 (2): 249-257.
- Brehm, John og Wendy Rahn (1997). Individual-Level Evidence for the Causes and Consequences of Social Capital. American Journal ofPolitical Science 41 (3): 9991023.
- Claibourn, Michele P. og Paul S. Martin (2000). Trusting and Joining? An Empiricai Test of the Reciprocal Nature of Social Capital. Political Behavior 22 (4): 267-291.
- Delhey, Jan og Kenneth Newton (2003). Who Trusts?: The Origins of Social Trust in Seven Societies. European Societies 5 (2): 93-137.
- Delhey, Jan og Kenneth Newton (2005). Predicting Cross-National Levels of Social Trust: Global Pattern or Nordic Exceptionalism? European Sociological Review 21 (4): 311-327.
- Den danske værdiundersøgelse - panel (2009). Data fra Dansk Data Arkiv, Datama¬ teriale DDA-23518.
- Den danske værdiundersøgelse - tværsnit (2009). Data fra Dansk Data Arkiv, Data¬ materiale DDA-23923.
- Dinesen, Peter (2007). Social Trust, Civil Society and Institutions: Analyzing the Causes of Social Trust in Europe. Paper fremlagt ved Aarhus Seminars in Public Policy, Aarhus, 11. december. http://www.ps.au.dk/public\_policy/Papers/Dinesen, Peter%20Thisted(2007),'Social%20trust,%20civil%20society%20and%20institutions'.pdf.
- Dinesen, Peter (2012). Parental Transmission of Trust or Perceptions of Institutional Fairness? Explaining Generalized Trust of Young non-Western Immigrants in a High-Trust Society. Cornparative Politics.
- Dinesen, Peter (under udg.). Where You Come From or Where You Live? Examining the CuItural and Institutional Explanation of Generalized Trust Using Migration as a Natura! Experiment. European Sociological Review.
- EWVS (2006). Four-Wave Integrated Data File, 1981-2004, v.20060423, 2006. Hen¬ tet 02.05.2006, fra http://www.worldvaluessurvey.org, The European Values Study Foundation and World Values Survey Association.
- Gächter, Simon, Herrman Benedikt og Christian Thöni (2004). Trust, Voluntary Cooperation, and Socio-economic Background: Survey and Experimental Evidence. Journal ofEconomic Behavior and Organization 55 (4): 505-531.
- Glenn, Norval D. (2005). Cohort Analysis, 2nd ed. Thousand Oaks: Sage.
- GSS (2004). 1972-2004 [Cumulative File]. Ann Arbor: Inter-university Consortium for Political and Social Research.
- Helliwell, John og Robert Putnam (2007). Education and Social Capital. Eastern Eco¬ nomic Journal 33 (1): 1-19.

- Hirashi, Kai, Shinji Yamagata, Chizuru Shikishima og Juku Åndo (2008). Maintenance ofGenetic Variation in Personality Through Control ofMental Mechanisms: a Test of Trust, Extraversion and Agreeableness. Evolution andHuman Behavior 29: 79-85.
- Holm, Håkon J. og Anders Danielson (2005). Tropic Trust versus Nordic Trust: Experimental Evidence from Tanzania and Sweden. EconornicJournal 115 (503): 505532.
- Inglehart, Ronald (1990). Culture Shift in AdvancedIndustrialSociety. Princeton: Prin¬ ceton University Press.
- Inglehart, Ronald og Christian Welzel (2005). Modernization, Cultural Change, and Democracy: The Human Development Sequence. Cambridge: Cambridge University Press.
- Jacobsen, Simon Borregaard (2010). Er civilsamfundet en kilde til generaliseret tillid? Speciale, Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet.
- Keele, Luke (2007). Social Capital and the Dynamics of Trust in Government. Ame¬ rican Journal ofPolitical Science 51 (2): 241-254.
- Knack, Stephen (2002). Social Capital and the Quality of Government: Evidence from the States. American Journal ofPolitical Science 46 (4): 772-785.
- Knack, Stephen og Phillip Keefer (1997). Does Social Capital Have an Econornic Payoff? A Cross-country Investigation. QuarterlyJournal ofEconomics 112 (4): 12511288.
- Kurtz, Marcus J. og Andrew Sch ran k (2008). Growth and Governance: Models, Measures, and Mechanisms. Journal ofPolitics 69 (2): 538-554.
- Nannestad, Peter (2007). Does Social Capital Help Solving Real World Collective Action Problems? Paper fremlagt ved The First World Meeting ofthe Public Choice Societies, Amsterdam, 29. marts-1. april.
- Nannestad, Peter (2008). What Have We Learned About Generalized Trust, If Anything? Anniial Review ofPolitical Science 11 (1): 413-436.
- Putnam, Robert D. (1995). Tuning In, Tuning Out: The Strange Disappearance of Social Capital in America. PS. Political Science and Politics 28 (4): 664-683.
- Putnam, Robert D. (2000). Bowling Alone: The Collapse and Revival ofAmerican Community. New York: Simon &amp; Schuster.
- Robinson, Robert V. og Elton F. Jackson (2001). Is Trust in Others Deel in ing in Ame¬ rica? An Age-Period-Cohort Analysis. Social Science Research 30: 117-145.
- Rostila, Mikael (2007). Social Capital and Health in European Welfare Regimes: a Multilevel Approach. Journal ofEuropean Social Policy 17: 223-239.
- Rothstein, Bo (2005). Social Traps and the Problem of Trust. Cambridge: Cambridge University Press.

- Rothstein, Bo og Daniel Eek (2009). Political Corruption and Social Trust: An Experimental Approach. Rationality and Society 21 (1): 81-112.
- Rothstein, Bo og Dietlind Stolle (2008). The State and Social Capital. An Institutional Theory of Generalized trust. Comparative Politics 40 (4): 441-460.
- Rothstein, Bo og Eric Uslaner (2005). All for All: Equality, Corruption, and Social Trust. WorldPolitics 58 (1): 41-72.
- Scholz, John T. og Mark Lubell (1998). Trust and Taxpaying: Testing the Heuristic Approach to Collective Action. Americanjournal ofPoliticai Science 42 (2): 398-417.
- Stolle, Dietlind (1998). Bowling Together, Bowling Alone: The Development ofGene¬ ralized Trust in Voluntary Associations. Political Psychology 19 (3): 497-525.
- Stolle, Dietlind (2001). Clubs and Congregations: The Benefits of Joining an Asso¬ ciation, pp. 202-244 i Karen Cook (red.), Trust in Society. New York: Russell Sage Foundation.
- Stolle, Dietlind og Marc Hooghe (2004). The Roots of Social Capital: Attitudinal and Network Mechanisms in the Relation between Youth and Adult Indicators of Social Capital. Acta Politica 39 (4): 422-441.
- Sturgis, Patric, Sanna Read, Peter K. Hatemi, Gu Zhu, Tim Trull, Margaret J. Wright og Nicholas G. Martin (2010). A Genetic Basis for Social Trust? Political Behavior 32 (2): 205-230.
- Svendsen, Gert Tinggaard (2006). Danmark er verdensmester i tillid. Kronik, Berling¬ ske Tidende, 10. april.
- Svendsen, Gert Tinggaard (2009). Den skandinaviske gåde, pp. 44-49 i Jens BlomHansen og Jørgen Elklit (red.), Perspektiver på politik. Bidrag til samfundsdebatten. Aarhus: Academica.
- Svendsen, Gert Tinggaard og Gunnar Lind Haase Svendsen (2006). Social Kapital: En Introduktion. København: Hans Reitzels Forlag.
- Sønderskov, Kim Mannemar (2008). Making Cooperation Work: Generalized Social Trust and Large-N Collective Action. Aarhus: Pol itica.
- Sønderskov, Kim Mannemar (2009a). Different Goods, Different Effects: Exploring the Effects of Generalized Social Trust in Large-N Collective Action. Public Choice 140 (1): 145-160.
- Sønderskov, Kim Mannemar (2009b). Er social tillid værd at investere i?, pp. 50-55 i Jens Blom-Hansen og Jørgen Elklit (red.), Perspektiver på politik. Bidrag til sam¬ fundsdebatten. Aarhus: Academica.
- Sønderskov, Kim Mannemar (2011a). Explaining Large-N Cooperation: Generalized Social Trust and the Social Exchange Heuristic. Rationality and Society 23 (1): 5174.

- Sønderskov, Kim Mannemar (2011b). Does Generalized Social Trust Lead to Associational Membership? Unravelling a Bowl of Well-Tossed Spaghetti. European Socio¬ logicai Review 27 (4): 419-434.
- Uslaner, Eric (2002). The MoralFoundation ofTrust. New York: Cambridge University Press.
- Uslaner, Eric (2008a). Corruption, Inequality, and the Rule ofLaw. New York: Cam¬ bridge University Press.
- Uslaner, Eric (2008b). Where You Stand Depends On Where Your Grandparents Sat: The Inheritability of Generalized Trust. Public Opinion Quarterly 72 (4): 725-740.
- World ValuesSurvey (2009). Datafile wvs2005a\_v20090621 ogwvs2005a\_v20090621. Hentet 05.07.2009 fra www.wor1dva1 uessurvey.org. World Values Survey Associa¬ tion.
- Zmerli, Sonja og Ken Newton (2008). Social Trust and Attitudes toward Democracy. Public Opinion Quarterly 72 (4): 706-724.