Dansk Statskundskab skal ud af hulen: Festtale til 46. Årsmøde for Dansk Selskab for Statskundskab
Forfattere: Kasper Møller Hansen
Tidsskrift: politik (2015-01-11)

## Dansk Statskundskab skal ud af hulen

## Festtale til 46. Årsmøde for Dansk Selskab for Statskundskab

## Kasper Møller Hansen

Professor, Institut for Statskundskab, Københavns Universitet 1

Der var  ca.  120  deltagere  til  det  46.  årsmøde  i Dansk Selskab for Statskundskab, som blev afholdt  på  Hotel  Vejlefjord  22.-23.  oktober  2014. Deltagerskaren var hovedsagelig forskere fra de fem danske statskundskabsinstitutter og enkelte fra  sektorforskningsinstitutterne  KORA  og  DIIS. Det var to dage med ca. 100 paperfremlæggelser, som blev diskuteret i grupper. På årsmødet blev også uddelt Erik Rasmussen-prisen til professor emeritus Mogens N. Pedersen, Syddansk Universitet, og DJØF-prisen for bedste paper på forrige  årsmøde  til  adjunkt  Asmus  Leth  Olsen, Københavns Universitet.

## Festtalen ved det 46. Årsmøde for Dansk Selskab for Statskundskab

Dette er min tredje, og hvis jeg har styr på det i morgen under  generalforsamlingen,  også  min  sidste  tale,  som formand for Dansk Selskab for Statskundskab. Ved årsmødet for to år siden talt jeg om, hvordan forskningens produktivitet og kvalitet i dansk statskundskab var stærkt stigende. Sidste år gav jeg en opsang til institutternes selvudslettende strategi om stadig fl  ere studerende og uddannelser. Så hvis mønstret skal holdes i år, skal I selvfølgelig have en positiv skåltale om, hvor gode vi allesammen er, og hvor meget bedre vi er, når vi står sammen. Men det er vel også for kedeligt.

Så jeg vil  igen  se  lidt  kritisk  på  vores  virke  og  ikke mindst prøve at skubbe lidt til os allesammen. For helt ærligt, vi kan stadigt gøre det bedre. Mit fokus er på vores formidlingsforpligtelser over for det omgivende samfundet.

Jævnfør universitetslovens  §  2,  stk.  3  skal  universitetet  fremme  vækst,  velfærd  og  udvikling  i  samfundet, udveksle viden og kompetencer med det omgivende samfund og ikke mindst tilskynde medarbejderne til at deltage i den off  entlige debat . Det kan selvfølgelig ske på mange måder, og det er værd at bemærke, at kravene i loven omhandler en generel forpligtelse for universitetet som institution, og ikke nødvendigvis den enkelte medarbejder. Men det er under alle omstændigheder medarbejderne, som skal bidrage med indholdet til sådan en forpligtelse.

Jeg mener, at denne forpligtelse skal tages seriøst. Ud over at vi skal følge lovens bogstav, giver formidling en række åbenlyse fordele for vores politologiske felt, vores institutter og ikke mindst den enkelte medarbejder.

Interessen  for  formidlingen  af  statskundskaben  har også nået vores amerikanske søsterforening APSA, som i 2013 nedsatte en 'Task Force for Public Engagement', som  arbejder  med,  hvordan  statskundskaben  kan  blive mere tilgængelig og relevant for en bredere off  entlighed. Det er dels et udløb af en længere diskussion, om disciplinen var blevet for metodisk avanceret og med overvægt af formelle modeller i amerikansk statskundskab. Dels har der de seneste år været en enorm opblomstring i akademiske blogs, som formidler statskundskaben i USA. Successen af disse blogs er massiv, og toneangivende aviser som New York Times og Washington Post har i dag inkorporeret disse blogs i deres web-udgaver. Gennembruddet for disse blogs var blandt andet kvalitetsvægtede gennemsnit af meningsmålinger, da Nate Silvers forudsagde resultatet af det amerikanske præsidentvalg på statsniveau i 2008. Her er det værd at huske på, at professor Søren Risbjerg Th   omsen for Altinget.dk har gennemført disse analyser med en imponerende kontinuitet på månedlig basis si- den  1990.  Søren  Risbjergs  Th omsens  kvalitetsvægtede gennemsnit af meningsmålinger er et godt eksempel på, hvordan statskundskaben har bidraget til en bedre forståelse  af  udviklingen  i  tilslutningen  til  partierne  i  den akademiske debat og især også i off  entligheden.

Formidling kan være mange ting. Det er kommentaren i medierne til aktuelle begivenheder på baggrund af forskningen på feltet med mulighed for at perspektivere og nuancere journalisternes vinkler og til tider anekdotiske tilgange. Det er foredraget på det lokale bibliotek, på folkeuniversitet, hos de lokale byrødder, eller i erhvervsklubben  mv.  Det  er  også  kronikken,  debatindlægget, blogindlægget, tweeden eller bidraget til vores egen Politologiske Årbog. Bidragene kan være direkte formidling af egen publiceret forskning eller i bredere forstand af en given  forskningstradition  eller  tilgang.  Uagtet  formidlingens  karakter,  er  pointen,  at  vi  viser  det  omgivende samfund, hvad vi ved, og kan, og forhåbentlig bidrager til en mere oplyst og nuanceret debat. Samfundet bliver altså rigere, når vi formidler.

Ved formidling giver vi direkte noget af vores viden tilbage til det samfund, som fi  nansierer os, og vi brander og defi  nere det politologiske felt med den videnskab og viden vi står for.

Ved  formidling  er  vi  også  en  reklamesøjle  over  for kommende studerende, nuværende studerende og kolleger.  En  reklameværdi,  som  alle  andre  virksomheder  og videnskaber burde være missundelige over, og som ikke kan købes for penge eller opnås ved en nok så eff  ektiv reklamekampagne. Formidlingen strækker sig også nogle gange helt til den off  entlige sektor og erhvervslivet, som måske  kan  give  anledning  til  forbedrede  arbejdsgange, reformer og nye ideer.

Ved  formidlingen  opnår  den  enkelte  medarbejder også en personlig tilfredsstillelse ved at møde en oprigtig interesse for ens forskning, se en umiddelbart anvendelighed af forskningen og ikke mindst muligheden for at sætte  dagsordner  i  medierne,  off  entligheden  og  endda politisk.  I  forbindelse  med  formidlingen  opnår  man ofte også et fortrolighedsforhold til journalisten og ikke mindst får man en masse information, cases og historier fra virkeligheden, som også kan bidrage og inspirere til forskningsprocessen. Endelig skal man nok ikke glemme de narcissisterne træk i os alle og søgning efter anderkendelse uden for en snæver kreds af videnskabelige fagfæller. 30 sekunder på TV2 News giver mere street credit blandt ens Facebook venner og det lokale nabolag end 30 videnskabelige artikler.

Der er to faldgruber, vores felt skal være særligt opmærksom på i forbindelse med formidling. På den ene siden er der en svær balance mellem rollen som politisk kommentator, hvor man i et splitsekund skal kunne mene noget om det meste og ofte uden større empiriske belæg - til rollen, hvor man formidler egne eller andres forskning inden for et specifi  k felt ofte vinklet på journalistens spørgsmål. Den anden faldgrube er, hvis vi glemmer, at den kritiske tone, vi har i forbindelse med paperfremlæggelser, ikke egner sig til en bredere off  entlighed. En sådan kritisk  tone  bliver  misforstået,  og  her  skal  vi  huske,  at vores felt både er relativt lille og skrøbeligt.

## Hvordan formidling og forskning bidrager til hinanden

Hvordan står til det så til med vores formidlingsindsats anno 2014 i dansk statskundskab? Ud af de 374 ansatte på vores fem institutter har 41 % under 10 citationer i medierne og 21 % har ikke en eneste citation. Modsat har 6 % fl  ere end 1.000 citationer i medierne med fuldt navn og universitet. Det gennemsnitlige antal citationer er 273 pr. ansat, hvilket giver mere end næsten 102.000 citationer fra os. Alt sammen målt fra 1990 og frem indberegnet alle kilder i Infomedia. 2 Det synes altså at være de få, som trækker læsset i forhold til formidlingsindsatsen målt via Infomedia. Modsat har vi også et stort og endnu uudnyttet potentiale i vores politologiske felt.

Hvis  vi  ser  på  videnskabelige  citationer  målt  i  Social Science Citation Indeks, har selv samme 374 ansatte næste 12.000 citationer på vores videnskabelige artikler. 64 % af de ansatte har under 10 citationer i indekset og 45 % har ingen. Modsat har 9 % over 100. Det gennemsnitlige antal citationer er 32 pr. ansat. 3 Igen synes vores felt at have et stort og endnu udnyttet potentiale.

Spørgsmålet, jeg gerne ville belyse her, er, om formidlingsindsatsen og de videnskabelige citationer går hånd i hånd.

Svaret er JA. Der er en positiv sammenhæng mellem den ansattes videnskabelige citationer og citationer i Infomedia.  Den  positive  sammenhæng  kommer  tydeligt frem, når de to typer citationer transformeres ved den naturlige logaritme, vi fj  erner de forskere, som ingen citation har overhovedet, og kontrollerer for om forskeren er udlænding og ansættelsessted. 4 Det giver 182 ansatte til analysen. Her peger analysen på, at hvis vores videnskabelige citationer stiger med 10 %, stiger vores infomedia citationer med 4 % eller omvendt. 5 Der synes altså at være empiriske belæg for, at forskning og formidling går hånd i hånd.

Der er  altså  mange  grunde  til,  at  vi  bør  tage  vores formidlingsforpligtelse seriøs - statskundskaben skal ud af hulen. Men vi behøver ikke alle gøre det, og ikke hele tiden  -  som  enhver  anden  fabrik  er  arbejdsdeling  også naturligt  i  statskundskab.  Men  vi  bør  anerkende  dem, som tager hvervet på sig med respekt, og vi bør anerkende det som en naturlig del af vores eksistensberettigelse som disciplin.

Og husk, at hvis mediepresset bliver for meget, så lad være med at svare - det er din ret og pligt at undgå forstyrrelsen i dit (rigtige) arbejde. Journalister forstår sjældent et nej og søger jo blot en kilde og sjældent specifi  kt dig, så derfor synes journalisterne lettere at acceptere, at du blot undlader at svare telefonen end et nej.

## Noter

1. Talen blev afhold 22. oktober 2014 i forbindelse med aftens festmiddagen. Enkelte steder afveg det talte ord fra denne version. I forbindelse med generalforsamlingen dagen efter festtalen den 23. oktober 2014 blev Flemming Juul Christensen (RUC) valg til formand for  Dansk  Selskab  for  Statskundskab.  Tak  til  ph.d.-studerende Frederik Hjorth (KU) for mange samtaler om formidling og nytten deraf. Der er, efter hukommelsen, søgt inspiration i oplæg fra Peter Kurrild-Klitgaard (KU) og Roger Buch (DJH) ved Årsmødet for Dansk Selskab for Statskundskab i 2005.
2. Gruppen  er  ansatte  er  hentet  fra  institutternes  hjemmesider  ved de fem A-medlemsinstitutter af Dansk Selskab for Statskundskab. Det vil sige Institut for Statskundskab, Aalborg Universitet, Århus Universitet,  Syddansk  Universitet  og  Københavns  Universitet  og Institut for Samfund og Globalisering, Roskilde Universitet. Deltidsprofessorer  eller  gæsteprofessorer  og  lign.  er  ikke  medregner. Søgningen i Infomedia er gennemført med fuldt navn og universitet.  Fx 'Kasper Møller Hansen' AND 'Københavns Universitet'. Det er søgt i alle kilder og i perioden helt tilbage til 1990 og frem til 18/10-14. Tak til stud.cand.scient.pol. Mariann Malchau Olsen for det store arbejde med at gennemføre søgningerne.
3. Søgningen i Artikeldatabasen Web of Science, Social Science Citation Indeks er gennemført fra 18/10-14 og tilbage hvor indekset startede. De første tidskrifter er med fra 1956. Der er søgt på forfatternavn fx Hansen KM, ved enkelte forskere har det været nødvendigt at tilføje universitetsnavn for at undgå inklusion af forkerte citationer.  Citationer  er  målt  inklusiv  citationer  fra  egne  værker. Tak til stud.cand.scient.pol. Mariann Malchau Olsen for det store arbejde med at gennemføre søgningerne.

Mine '15-minutes-of-fame' er slut. Cirklen er sluttet, jeg har i mine tre taler som formand behandlet vores disciplins tre ben: forskning, undervisning og formidling, og i morgen håber jeg, I vil møde talstærkt op til generalforsamlingen og vælge en ny formand.

- Antal Infomedia citationer som funktion af videnskabelige citationer i Social Science Citation indeks mv. 4.

|                           | Model 1   | Model 2   | Model 3   |
|---------------------------|-----------|-----------|-----------|
| LN(antal citation i SSCI) | 0.26 ***  | 0.41 ***  | 0.42 ***  |
| Dansk forsker             |           | 4.17 ***  | 4.15 ***  |
| Århus Universitetet       |           |           | -0.51     |
| Ålborg Universitet        |           |           | 0.70      |
| Syddansk Universitet      |           |           | 0.26      |
| Roskilde Universitet      |           |           | -1.36 *** |
| Konstant                  | 3.41 ***  | -1.02     | -0.66     |
| Antal forskere            | 182       | 182       | 182       |
| R 2                       | 0.04      | 0.21      | 0.33      |
| F-statistik               | 6.97 ***  | 24.10     | 14.24     |

OLS-regression.  Afhængig  variabel  er  den  naturlige  logaritme  til citation i  InfoMedia. ***p&lt;0,001. Forskere med igen videnskabelige citation eller infomedia citation er udeladt. Udenlands forsker (n=10) er reference, KU er reference for sted.

5. Beregningen er 1.10 0.42 =1,04 og bygger på model 3.