Fysisk aktivitet i byens grønne områder
Forfattere: Jasper Schipperijn, Michael Lindberg
Tidsskrift: forumforidraet (2013-03-01)

Foto: Michael Lindberg

## Fysisk aktivitet i byens grønne områder

## INTRODUKTION

Fysisk  inaktivitet  er  en  kendt  risikofaktor  for udvikling  af  en  række  sygdomme  som  blandt andet hjerte-kar-sygdomme, forhøjet kolesterol og  blodtryk,  type-II-diabetes  samt  forskellige kræftformer  og  depression  (Hallal,  Andersen, Bull, Guthold, Haskell &amp; Ekelund 2012; Lee, Shiroma, Lobelo, Puska, Blair &amp; Katzmarzyk 2012). I kontrast hertil betragtes 31,3 % af voksne (over 15 år) på verdensplan som inaktive (Hallal et al. 2012). For Danmark kan 35,1 % af voksne betragtes som inaktive (Hallal et al. 2012), og 9,4 % af dødeligheden kan relateres til inaktivitet (Lee et al. 2012). Vi ved, at regelmæssig fysisk aktivitet er associeret med en positiv indflydelse på helbredet, og at en reducering i antallet af inaktive personer vil kunne øge middellevetiden blandt befolkningen. Hvis man kunne øge verdensbefolkningens fysiske aktivitetsniveau med 25 %, ville mere en 1,3 millioner dødsfald årligt kunne undgås (Lee et al. 2012).

Med kommunalreformen i 2007 blev ansvaret for den borgerrettede sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse  overladt  til  de  enkelte kommuner i Danmark. Det er dermed kommunernes opgave at igangsætte initiativer og projekter, der blandt andet fremmer et højere fysisk aktivitetsniveau blandt borgerne for netop at øge folkesundheden og mindske risikoen for sygdomme. Et af de områder, hvor kommuner kan forsøge at fremme fysisk aktivitet, er ved tilføje eller opdatere aktivitetsfremmende elementer i deres grønne områder. Blandt andet i Københavns  Kommune  er  der  igangsat  nogle storstilede renoveringer af grønne områder, til dels med det formål at fremme fysisk aktivitet.

## Socio-økologisk model

For at kunne sige noget om, hvordan man øger fysisk aktivitet, er det væsentlig at forstå årsa- gerne  til  fysisk  inaktivitet,  og  et  kendskab  til faktorer, der kan være med til at stimulere fysisk aktivitet, er derfor afgørende. Fysisk aktivitet er en menneskelig adfærd, og at forstå denne adfærd er kompliceret. En ramme, der ofte bliver brugt til at hjælpe med forståelsen, er en såkaldt 'socio-økologisk model'. Grundtanken bag denne  model  er,  at  adfærd  kun  kan  forklares, hvis man inkluderer både individuelle faktorer (alder, uddannelse, køn, m.m.) såvel som miljøfaktorer, både det menneskelige miljø (familie, venner,  foreninger,  m.m.)  og  det  fysiske  miljø (bystørrelse, cykelstier, grønne områder, m.m.). Alle  faktorer  kan  påvirke  hinanden  på  kryds og  tværs.  En  stor  litteraturgennemgang  lavet af Bauman, Reis, Sallis, Wells, Loos og Martin (2012),  bruger  en  socio-økologisk  model  til  at illustrere  den  evidens,  der  findes  for,  hvordan forskellige faktorer er associeret med fysisk aktivitet. Deres gennemgang viser, som forventet, at  en  række  individuelle  faktorer  såsom  køn, alder, selvvurderet sundhed, self-efficacy (menneskers tiltro til deres evner til at udøve kontrol over deres egen fungeren samt over begivenheder,  der  påvirker  deres  liv)  og  tidligere  fysisk aktivitet, hænger sammen med fysisk aktivitet (Bauman et al.  2012).  Herudover  finder  de,  at følgende  omgivelses  faktorer  hænger  sammen med fysisk aktivitet: walkability (stedets egnethed til at gå), beboelsestæthed, tilgængelighed af rekreative faciliteter, herunder grønne områder  (Bauman et al. 2012). Sammenhængen varierer med målgruppen og formen af fysisk aktivitet; fx er tætheden af vejnettet relateret til aktiv transport, især for voksne, og nærhed og attraktivitet af grønne områder er relateret til fysik aktivitet i fritiden.

## Grønne områder og fysisk aktivitet

Tilstedeværelse af grønne områder er som nævnt en  af  de  omgivelsesfaktorer,  der  er  associeret med mere fysik aktivitet, blandt forskellige målgrupper  (Bauman  et  al.  2012).  Lachowycz  og Jones (2011) har specifikt set på 50 studier, der omhandlede  relationen  mellem  fysisk  aktivitet og grønne områder. De fandt modstridende resultater, hvilket de bl.a. mener, kan forklares af de mange  forskellige  målemetoder,  der  anvendes. Nogle  studier  ser  fx  på  sammenhæng  mellem selvvurderet  aktivitet  i  grønne  områder  og  afstand til det nærmeste grønne område, hvorimod andre studier fx ser på objektiv målt aktivitet og antal af parker indenfor en vis afstand fra hjemmeadressen.  Områdets  størrelse  og  antal  af  faciliteter i grønne områder er også faktorer, som nogle studier har set på (Kaczynski, Potwarka &amp; Saelens 2008), dog med blandede resultater.

På  basis  af  disse  internationale  litteraturgennemgange ser det ud til, at udformningen af  grønne  områder  højst  sandsynligt  hænger sammen med fysisk aktivitet, men at evidensen ikke er entydig, og at der er forskelle mellem brugergrupper  og  typer  af  faciliteter.  Endvidere er det uklart, om den begrænsede viden, der findes, bliver brugt af planlæggere og landskabsarkitekter,  når  de  (re)designer  grønne områder.

Hvordan ser situationen ud i Danmark? Findes  der  evidens  for  en  sammenhæng  mellem grønne områder og øget fysisk aktivitet? Spiller udformning af grønne områder en rolle i deres evner til at stimulere aktivitet? Hvilke elementer i grønne områder er med til at fremme fysisk aktivitet? Arbejdes der med konkrete formål, effektmål og målgrupper for de elementer, der er tiltænkt at være aktivitetsfremmende af de  arkitekter  og  projektledere,  der  udformer grønne  områder?  Hvem  bruger  de  elementer, der  er  tiltænkt  at  være  aktivitetsfremmende, og i hvilken grad bliver elementerne brugt ak- tivt? Dette er de spørgsmål, som vi i det nærværende studie forsøger at svare på.

AF JASPER SCHIPPERIJN &amp; MICHAEL LINDBERG

## METODE

For  at  kunne  besvare  disse  spørgsmål  vil  vi gennemgå  de  få  eksisterende  danske  studier, der har set på fysisk aktivitet og grønne områder samt inddrage to case studier, hvor vi ser på brugen af elementer, der er tiltænkt at være aktivitetsfremmende i to nyindrettede grønne områder i København.

## Casestudier

De fleste parker i København bliver dagligt besøgt af mange borgere. Der bruges adskillige millioner kroner på vedligeholdelse af parkerne, men i den grad også på at tilføje parkerne nye og forbedrede faciliteter. Eksempler herpå  er  Fælledparken  og  Superkilen,  hvor  der over de seneste tre år er blevet anvendt mere end 350 millioner kroner på etablering af nye elementer og renovering af eksisterende elementer.

Både Fælledparken og Superkilen indeholder elementer, der dels biddrager til et reakreativt og kulturelt miljø, og dels har til formål at øge det fysiske aktivitetsniveau blandt brugerne. I vores to casestudier udvalgte vi de elementer, der var tiltænkt at være aktivitetsfremmende.

Udvælgelsen af elementer skete på baggrund af feltobservationer, information fra offentligt tilgængeligt materiale om parkerne samt afviklede interviews af arkitekterne bag områderne. Parkerne  indeholder  tilsammen  mere  end  25 forskellige  elementer,  der  har  et  aktivitetsfremmende  formål.  Fokus  på  fysisk  aktivitet samt  tilstedeværelse  af  mange  forskellige  typer  af  elementer  tiltænkt  fysisk  aktivitet  var baggrunden til at udvælge disse to steder som casestudier.

Dataindsamling  forgik  dels  vha.  interviews med udvalgte arkitekter og dels via direkte observationer  i  parkerne.  Målgruppen  for  vores observationer var samtlige brugere af parkerne, aktive såvel som inaktive.

## Interviews

Som ved de fleste større byggeprojekter er processen  ved  etableringen  eller  renovering  af parker og elementer kompleks i den forstand, at  der  ofte  er  flere  projektledere,  fagpersoner og arbejdsgrupper involveret. Det betyder også, at ansvaret for, hvordan en park og de specifikke elementer udformes, kan tillægges flere personer.  Dog  viser  vores  interviews,  at  selve designet og det endelig valg af elementer i de fleste tilfælde pålægges den enkelte arkitekt.

For at finde frem til arkitekterne med størst indflydelse på udformning og valg af elementer  i  henholdsvis  Fælledparken og Superkilen udførte  vi  mindre  telefoninterviews  med  projektledere i Københavns Kommune og Realdania.  Begge  organisationer  har  været  styrende i  arbejdet  med  henholdsvis  Fælledparken  og Superkilen.  Formålet  med  interviews  af  arkitekterne  var  at  få  mere  information  om  den målgruppe, de enkelte elementer var tiltænkt, den  forventede  effekt  samt  begrundelsen  for netop  valget  af  de  specifikke  elementer.  Der- ved skulle de afviklede interviews understøtte vores kvantitative dataindsamling.

## Observationer

Det kan være vanskeligt at skabe sig et overblik over antallet af brugere i en park og antallet af brugere  af  specifikke  elementer.  Herunder  at bestemme køn, estimere alder og aktivitetsniveau  som  værende  de  mest  interessante  parametre at forholde sig til. System for Observing Play and Recreation in Communities (SOPARC) er dog en anerkendt og valid metode til netop at indsamle sådanne data (Cohen et al., 2011).

Vi  definerede  tre  udvalgte  områder  i  henholdsvis Fælledparken og Superkilen som 'observationsområde'.  I  hvert  observationsområde blev det totale antal af besøgende observeret fire gange om dagen (kl. 7.30, 12.30, 15.30 og 18.30), i henholdsvis to hverdage og to weekenddage. Samtidig blev antallet af brugere på de enkelte elementer også registreret. Ved hver observation  blev  det  enkelte  observationsområde scannet for antallet af brugere, som derefter blev kategoriseret indenfor de førnævnte kategorier.

Hvert  scan  er  et  øjebliksbillede,  der  viser, hvor mange brugere, som er der på lige præcis det tidspunkt. Hver observationsperiode er på en time, hvori der blev fortaget 1-4 scans, afhængig om der var åbenlyse forskelle  i  antal af brugere. Hvis der var mere end et scan i en observationsperiode, beregnede vi det gennemsnitlige antal af brugere i den observationsperiode. Alder blev opdelt i 4 målgrupper; børn, teenagere,  voksne  og  ældre.  Det  fysiske  aktivitetsniveau blev inddelt i 3 kategorier; stillesiddende  (liggende,  siddende  eller  stående), gående (gående i alm. tempo) og meget aktiv (alt højere aktivitetsniveau end gående; gynge, klatre, lege, hoppe etc.).

Personer, der forlod eller ankom til et observationsområde  umiddelbart  før  eller  efter,  at scanningen blev påbegyndt, blev ikke talt med. Tilsvarende  blev  folk  som  fx  sad  stille  under scanningen registreret som stillesiddende, selvom de forinden eller kort tid efter var gående eller løbende.

## RESULTATER

Vi har kendskab til to større danske undersøgelser der bl.a. har haft fokus på fysisk aktivitet og grønne områder. Som en del af den nationale sundheds- og sygelighedsundersøgelse (SUSY) i 2005, gennemført af Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet, blev der inkluderet  tre  spørgsmål,  der  omhandlede  brug  af grønne områder. På basis af disse data blev der skrevet  to  relevante  artikler,  der  henholdsvis omhandlede brugen af grønne områder og relationen mellem afstanden til grønne områder og mængden af fysisk  aktivitet  (Schipperijn,  Ekholm,  Stigsdotter,  Toftager,  Bentsen,  KamperJørgensen &amp; Randrup 2010a, Toftager, Ekholm, Schipperijn, Stigsdotter, Bentsen,  Grønbæk, Randrup &amp; Kamper-Jørgensen 2011). Endvidere gennemførte Troelsen og Schipperijn i 2005 en spørgeskemaundersøgelse i Odense Kommune, der også ledte til to relevante artikler (Schipperijn, Stigsdotter, Randrup &amp; Troelsen 2010b, Schipperijn, Bentsen, Troelsen, Toftager &amp; Stigsdotter 2013).

## Afstand til grønne områder

Resultaterne  fra  begge  spørgeskemaundersøgelser  viser  en  sammenhæng  mellem  afstand til  grønne  områder  og  brug  af  områderne (Schipperijn et al. 2010a; 2010b), at være fysisk aktiv i grønne områder, og at være fysisk aktiv i fritiden generelt (Toftager et al. 2011). Nøjagtigt  som  i  andre  internationale  undersøgelser ses det, at jo tættere på et område er, jo mere bliver det brugt. Afstandseffekten kan allerede ses, når afstanden til et område overstiger 100 meter,  og  bliver  særlig  tydelig  ved  mere  end 600 meter (Schipperijn et al. 2010b). Men det ser ikke ud til, at afstanden er en begrænsende faktor for de fleste danskere; to ud af tre vurderer, at de har et grønt område indenfor 300 meter fra deres bolig (Schipperijn et al. 2010a).

## Elementer i grønne områder

At afstand alene ikke forklarer brugen af grønne områder bliver bekræftet af det faktum, at omkring halvdelen af alle respondenter i Odense har angivet, at de er villige til at gå forbi deres nærmeste område for at besøge deres mest brugte område (Schipperijn et al. 2010b). Områdernes  tiltrækningskraft  hænger  sammen med  størrelsen  af  områderne,  elementerne  i dem og afstanden til dem. Ikke så overraskende får større områder (helst over 5 hektar) med flere  oplevelser  og  muligheder  for  aktiviteter brugerne til  at  gå  længere  for  at  komme  dertil.  Men der er også en tydelig afstandseffekt her; hvis et område ligger mere end 600 meter fra brugernes hjem, aftager chancen for, at det er det mest brugte område, betydeligt, selv om det er et stort attraktivt område. De respondenter, der havde et område af mindst 5 hektar indenfor 600 meter fra deres hjem, var de mest frekvente bruger, sammenlignet med andre respondenter i samme aldersgruppe.

De  elementer,  der  viser  sammenhæng  med øget  brug,  er:  gode  stier  og  ruter,  helst  med belysning;  flotte  udsigter;  mange  store  træer; vand;  og  stille,  rolige  og  trygge  omgivelser (Schipperijn et al. 2010b).

For fysisk aktivitet i grønne områder fandtes der  en  sammenhæng  med  områdets  størrelse samt med tilstedeværelse af følgende elemen- ter:  gode  stier  og  ruter;  mange  store  træer; vand; flotte udsigter; belysning; og cykelparkeringsmuligheder (Schipperijn et al. 2013).

## Individuelle faktorer

Som forventet på basis af den socio-økologiske model  findes  der  tydelige  forskelle  imellem respondenter. Faktorer som alder, køn, uddannelse og at have små børn spiller en betydelig rolle  i  både  brug  af  grønne  områder, samt fysisk aktivitet i dem (Schipperijn et al. 2010b). Det er derfor vigtig at se på, hvem brugerne af et bestemt grønt område er, fx gennem en brugerundersøgelse, og hvad deres ønsker til udformning af grønne områder er, fx gennem en borgerinddragelsesproces.

## FÆLLEDPARKEN - CASE 1

I mere end 100 år har visionen med den folkelige park, Fælledparken, i København været at danne ramme om store kulturelle og sportslige begivenheder. Samtidig skulle parken være et rekreativt åndehul for københavnerne. Parken er  på  58  hektar  og  har  cirka  11  million  besøgende hvert år og er derved Københavns mest besøgte park. I 2009 donerede A.P. Møller Fonden 152 millioner Kroner til fornyelse og udvikling  af  parken.  Et  nøglebegreb i renoveringen af  parken  blev  'fra  passiv  tilskuer  til  aktiv deltager'. Det medvirkede bl.a. til en udformning af elementer, hvor der er plads til fysisk udfoldelse, men også mulighed for at beskue de aktive, og veksle herimellem. Et godt eksempel herpå er de mange elementer, der er opstillet i den nordøstlige del af parken langs Serridslevvej.  Området  er  et  aktivitetsstrøg  med  alt  fra træklatring, karruseller, specielt designet gyngepark og trampoliner til multibaner med forskellige typer af belægning, basketballbane og hundelufterområde.  Elementerne  er  placeret inden for en strækning på under 300 meter og ved  siden  af  aktivitetsstrøget  er  en  ny  kunstgræsbane  med  internationale  standarder  også blevet opført. I den vestlige del af Fælledparken er den gamle skaterpark blevet renoveret og er på  samme  måde  indrettet  til  fysisk  aktivitet med mulighed for ophold på diverse plateauer.

Bisgaard Landskabsarkitekter vandt udbuddet  om  design  af  fornyelsen  af  Fælledparken og  har  derved  været  ledende  i  den  konkrete udformning af de elementer, der er blevet opstillet  i  parken.  Forinden  blev  en  omfattende plan for fornyelsen af parken dog udviklet af Københavns  Kommune  i  tæt  dialog  med  parkens brugere, hvorved valg og til dels også den konkrete udformning af elementerne er sket i samarbejde med de daglige brugere.

Vores  interview  med  den  ledende  arkitekt på fornyelsesopgaven i Fælledparken viser, at de  enkelte  elementer  er  tiltænkt  specifikke målgrupper og har et specifikt formål. Multibanerne er for drenge i alderen 4-18 år. Gyngeparken  er  målrettet  piger  i  alderen  10-15  år. Træklatring, karruseller og trampoliner er tiltænkt drenge og piger fra 4-15 år, dog med større  aldersspredning  på  trampolinerne.  Asfaltfodboldbanen er målrettet børn mellem 4-18 år, og basketballbanen børn og unge mellem 10-25 år.  Skaterparken har en bred målgruppe med drenge fra 7-50 år. Kunstgræsbanen er til teenagere  og  voksne  (+13  år)  og  hundelufterarealet er til voksne (+20 år). Det generelle formål med samtlige elementer er fysisk aktivitet og leg (Tabel 1). I Fælledparken observerede vi i alt  1955  brugere,  fordelt  på  samtlige  elementer i de tre udvalgte områder (aktivitetsstrøg, kunstgræsbanen og skaterparken). Heraf blev 34,4 % kategoriseret som stillesiddende, 8,5 % som gående, og 57,1 % som meget aktiv. Blandt de observerede var der 618 børn (67,8 % dren- ge), 472 teens (79,5 % drenge), 860 voksne (70,9 % mænd) og 5 ældre (60 % mænd). Blandt børn var  81,4  %  af  drengene  og  62,8  %  af  pigerne meget aktive, blandt teenagerne var 80,3 % af drengene og 49,9 % af pigerne meget aktive, og for voksne var det 44,9 % mænd og 10,8 % af kvinder. Ingen ældre blev observeret som værende meget aktive. Sammenlagt var 65,1 % af drenge og mænd meget aktive mod 36,5 % af piger og kvinder.

Figur 1. Skaterparken i Fælledparken på en stille formiddag. (Foto: Michael Lindberg)

Skaterparken (figur 1) var det mest besøgte element med i alt 541 registrerede brugere, ef- terfulgt af kunstgræsbanen med i alt 449 brugere. Begge elementer opfordrede samtidig til mest  fysisk  aktivitet  blandt  både  børn,  teenagere  og  voksne.  Al  aktivitet  i  skaterparken blev  udelukkende  kategoriseret  som  værende uorganiseret,  hvor  aktivitet  på  kunstgræsbanen modsat blev kategoriseret som værende organiseret.  Af  aktivitetsfremmende  elementer ved  aktivitetsstrøget  var  træklatringselementerne  (244  brugere  totalt),  trampoliner  (215 brugere), gyngeparken (91 brugere) og basketballbanen (89 brugere) de mest anvendte ele- VPA = brugere kategoriseret som fysisk aktive

Tabel 1. Aktivitetsfremmende elementer i Fælledparken; beskrivelse, målgruppe og observerede bruger

| ELEMENT                                                     | INTERVIEWS                 |                                                                  |
|-------------------------------------------------------------|----------------------------|------------------------------------------------------------------|
|                                                             | Målgruppe                  | Formål                                                           |
| Hundeleg (agility bane) (n=52)                              | Hundejere, primært voksne  | Skabe mulighed for hundeluftning uden snor                       |
| Asfalt fodboldbane (n=42)                                   | Drenge 4-18 år             | Uorganiseret fodbold Fysisk aktivitet Øget mulighed for boldspil |
| Mini fodboldbane (kunstgræs) (n=32)                         | Drenge 4-18 år             | Uorganiseret fodbold Fysisk aktivitet Øget mulighed for boldspil |
| Mini fodboldbane (asfalt) (n=5)                             | Drenge 4-18 år             | Uorganiseret fodbold Fysisk aktivitet Øget mulighed for boldspil |
| Mini fodboldbane (sportsbelægning) (n=15)                   | Drenge 4-18 år             | Uorganiseret fodbold Fysisk aktivitet Øget mulighed for boldspil |
| Basketbane (kunstgræs) (n=89)                               | Drenge 10-25 år            | Uorganiseret fodbold Fysisk aktivitet Øget mulighed for boldspil |
| Gyngepark (høje gynger/fuglerede gynger) (n=91)             | Piger 10-15 år             | Skabe mere fysisk aktivitet for piger                            |
| Træbane #1, klatre/balance leg (n=149)                      | 7-15 år + (bred målgruppe) | Fysisk aktivitet og leg Ophold på trædækket omkring træbanen.    |
| Beachvolley bane (n=0)                                      | 15+                        | Fysisk aktivitet                                                 |
| Grønne bakker (gummi) m. trampoliner (n=215)                | 4 år + (bred målgruppe)    | Leg og fysisk aktivitet                                          |
| Asfalt område med karruseller / streger (n=77)              | 5-10 år drenge/piger       | Fysisk aktivitet                                                 |
| Træbane #2, Traditionel legeplads (balance & gynger) (n=95) | 3-10 år drenge/piger       | Fysisk aktivitet og leg Ophold på trædæk                         |
| Petanque/opholdsplads (Den Franske Plads) (n=103)           | 40+                        | Fysisk aktivitet og opholds plads                                |
| Kunstgræsbane (n=449)                                       | 13+                        | Organiseret idræt/fodbold                                        |
| Skaterpark (n=541)                                          | 7-50 år drenge/mænd        | Skabe mere aktivitet for skatere                                 |

|                                                   | SOPARC -VPA (%)        | SOPARC -VPA (%)              | SOPARC -VPA (%)                   | SOPARC -VPA (%)   |
|---------------------------------------------------|------------------------|------------------------------|-----------------------------------|-------------------|
| Forventet effekt                                  | Gruppe                 | VPA                          | VPA                               | n                 |
| Færre konflikter mellem hundeejere og parkbrugere | børn teen voksen ældre | - - - -                      | - - - -                           | 10 4 38 -         |
| Mere boldspil i Fælledparken                      | børn teen voksen ældre | 100.0 (1) - 100.0 (1) -      | 75.0 (6) 60.0 (6) 86.4 (19) -     | 9 10 23 -         |
| Mere boldspil i Fælledparken                      | børn teen voksen ældre | - - - -                      | 89.5 (17) 100.0 (7) 75.0 (3) -    | 21 7 4 -          |
| Mere boldspil i Fælledparken                      | børn teen voksen ældre | 100.0 (1) - - -              | 100.0 (2) - 100.0 (1) -           | 3 1 1 -           |
| Mere boldspil i Fælledparken                      | børn teen voksen ældre | - - - -                      | 55.6 (5) 100.0 (2) - -            | 11 2 2 -          |
| Mere boldspil i Fælledparken                      | børn teen voksen ældre | - 20.0 (1) - -               | 30.0 (3) 80.0 (24) 71.1 (27) -    | 10 35 44 -        |
| Flere aktive piger i området                      | børn teen voksen ældre | 16.1 (5) 66.6 (4) - -        | 7.7 (1) - - -                     | 44 9 36 2         |
| -                                                 | børn teen voksen ældre | 68.3 (28) 54.6 (6) - -       | 76.2 (32) 100.0 (3) 21.7 (5) -    | 83 14 51 1        |
| -                                                 | -                      | -                            | -                                 | -                 |
| -                                                 | børn teen voksen ældre | 94.4 (51) 50.0 (3) 6.1 (2)   | 95.9 (70) 50.0 (2) - -            | 127 10 77 1       |
| -                                                 | børn teen voksen ældre | 88.9 (16) 66.7 (8) - -       | 90.0 (18) 100.0 (3) - -           | 38 15 24 -        |
| -                                                 | børn teen voksen ældre | 60.0 (12) - - -              | 63.3 (19) - - -                   | 50 10 34 1        |
| Opholdsplads                                      | børn teen voksen ældre | 21.4 (3) - 2.5 (1)           | 37.5 (6) - - -                    | 30 - 73 -         |
| Opvisningsbane                                    | børn teen voksen ældre | - 62.5 (25) 40.7 (22) -      | 92.2 (47) 94.0 (47) 57.5 (146) -  | 51 90 308 -       |
| Flere brugere af skaterparken                     | børn teen voksen ældre | 100.0 (8) 16.6 (1) 7.1 (1) - | 93.5 (115) 79.9 (207) 55.7 (73) - | 131 265 145 -     |

= kvinder

= mænd

n  = total antal af brugere på elementer (x)  = total antal af bruger i VPA

Tabel 2. Aktivitetsfremmende elementer i Superkilen; beskrivelse, målgruppe og observerede bruger

| ELEMENT                                   |                                                     | INTERVIEWS                                                            |
|-------------------------------------------|-----------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------|
|                                           | Målgruppe                                           | Formål                                                                |
| Multibane (Cement) (n=50)                 | Drenge/piger 5-10 år Drenge/piger 10-25 år          | Børnehave, leg. Beboer i området, spil, skating, samlingspunkt, scene |
| Fitness ringe (n=14)                      | Drenge/piger 15+ år                                 | Fysisk aktivitet, træning.                                            |
| Gymnastik redskaber (n=16)                | Drenge/piger 15+ år                                 | Fysisk aktivitet, træning.                                            |
| Store gynger (n=11)                       | Drenge/piger 13-17 år                               | Fysisk aktivitet.                                                     |
| Bordtennis (n=2)                          | Drenge/piger 13+ år                                 | Åbne op fra skolen, skabe gennemgang og aktivitet fra skole til park. |
| Legeblæksprutte (Multi rutsjebane) (n=39) | Drenge/piger 3-10 år                                | Fysisk aktivitet mellem børn, socialt samvær                          |
| Asfalt bakketop (n=10)                    | Drenge/piger, mænd/kvinder 5-40 år                  | Udsigtspunkt, cykling, løbehjul, skate, ophold.                       |
| Skakborde (n=76)                          | Mænd/kvinder 18+ år                                 | Socialt aktivitet, samvær, picnic                                     |
| Dobbeltgynger (n=166)                     | Piger 13-16 år                                      | Socialt samvær, hænge ud                                              |
| Fitnessredskaber (n=39)                   | Mænd/kvinder 13-60+ år                              | Fysisk aktivitet, socialt samvær                                      |
| Basketballbaner (n=28)                    | Drenge/mænd 10-30 år                                | Aktivere fladen som også skal kunne fungere som parkeringsplads       |
| Lege/klatre stativ (n=18)                 | Drenge/piger 10-15 år                               | Skabe leg og fysisk aktivitet                                         |
| Rutsjebane (n=14)                         | Drenge/piger 3-7 år                                 | Skabe leg og fysisk aktivitet                                         |
| Boksering (n=15)                          | Drenge 13-20 år Hårdt udsatte indvandrere i området | Trække aktivitet ud fra Nørrebrohallen. Afholde events                |

|                                                         | SOPARC -VPA (%)        | SOPARC -VPA (%)         | SOPARC -VPA (%)                  | SOPARC -VPA (%)   |
|---------------------------------------------------------|------------------------|-------------------------|----------------------------------|-------------------|
| Forventet effekt                                        | Målgruppe              | VPA                     | VPA                              | n                 |
| Mange forskellige typer af aktiviteter. Stor aktivitet. | børn teen voksen ældre | - - - -                 | 100.0 (3) 100.0 (8) 70.6 (24) -  | 3 8 39 -          |
| Synlighed, uorganiseret fitnesskonkurrencer.            | børn teen voksen ældre | 100.0 (1) - 75.0 (3) -  | - - 88.9 (8) -                   | 1 - 13 -          |
| Synlighed, uorganiseret fitnesskonkurrencer.            | børn teen voksen ældre | - - 100.0 (2) -         | 100.0 (1) - 90.9 (10) -          | 1 2 13 -          |
| -                                                       | børn teen voksen ældre | 50.0 (2) - - -          | - 50.0 (2) 100.0 (2) -           | 5 4 2 -           |
| Skolebørn bruger aktivitet                              | børn teen voksen ældre | - - 100.0 (1) -         | - - 100.0 (1) -                  | - - 2 -           |
| Afskærme pladsen fra trafik. Skabe leg.                 | børn teen voksen ældre | 100.0 (23) - - -        | 100.0 (16) - - -                 | 39 - - -          |
| Fysisk leg. (Vinter: Kælkebakke)                        | børn teen voksen ældre | 100.0 (4) - - -         | 100.0 (5) - 100.0 (1) -          | 9 - 1 -           |
| Mødested for hele familien, turneringer, picnic.        | børn teen voksen ældre | - - - -                 | - - - -                          | 2 11 60 3         |
| Ophold/skabe liv på pladsen                             | børn teen voksen ældre | 20.0 (4) - - -          | 35.3 (6) - - -                   | 37 44 85 -        |
| Ophold/skabe aktivitet på pladsen                       | børn teen voksen ældre | 83.3 (10) - - -         | 100.0 (17) 100.0 (3) 100.0 (5) - | 29 3 7 -          |
| Åbne pladsen op og skabe helhed.                        | børn teen voksen ældre | - 100.0 (2) 100.0 (2) - | - 100.0 (7) 88.2 (15) -          | - 9 19 -          |
| Ophold/skabe aktivitet på pladsen                       | børn teen voksen ældre | 100.0 (4) - - -         | 100.0 (2) 50.0 (1) - -           | 6 3 8 1           |
| Ophold/skabe aktivitet på pladsen                       | børn teen voksen ældre | 100.0 (6) - - -         | 75.0 (6) - - -                   | 14 - - -          |
| Skabe liv på pladsen.                                   | børn teen voksen ældre | 100.0 (1) - - -         | 100.0 (4) 100.0 (2) 25.0 (1) -   | 5 2 8 -           |

VPA = brugere kategoriseret som fysisk aktive

= kvinder

= mænd

n  = total antal af brugere på elementer

(x)  = total antal af bruger i VPA

Figur 2. Dobbeltayngerne i Superkilen på en frisk forårsdag. (Foto: Michael Lindberq)

Figur 2. Dobbeltgyngerne i Superkilen på en frisk forårsdag. (Foto: Michael Lindberg)

menter. Blandt børnene var trampolinerne det element, der havde den højeste andel af meget aktive brugere, henholdsvis 95,9 % af drengene og 94,4 % af pigerne var meget aktive, mens de brugte trampolinerne. Blandt teenagere og voksne  brugere  var  basketballbanen  det  element, der havde den højeste andel meget aktive brugere (Tabel 1). Blandt minifodboldbanerne var banen med kunstgræsbelægning klart den mest brugte bane med knap 6.5 gange flere brugere  end  fx  minifodboldbanen  med  asfaltbelægning lige ved siden af.

## SUPERKILEN

Superkilen  blev  indviet  i  juni  2012.  Området er på 3 hektar og er en fuldstændig nydesignet park, der fra at have været et græsområde med en gennemgående cykelsti, nu er en park med farvekodede  områder,  der  skal  repræsentere fysisk aktivitet, rekreation og leg, samt basar og markedsplads. Ideen med Superkilen var at skabe en kulturel og mangfoldig park, hvilket er blevet forsøgt igennem etableringen af elementer  fra  57  forskellige  lande,  svarende  til det antal af nationaliteter, der er repræsente- ret i området. Mangfoldigheden skulle skabes via  bl.a.  træsorter  og  blomstringsperioder  fra forskellige  regioner  i  verden,  men  også  områdernes  elementer  lige  fra  skraldespande  og neonskilte til fitnessudstyr og rutsjebaner. De aktivitetsfremmende  elementer  i  Superkilen er  mange.  Det  være  sig  gynger,  klatrestativ, fitnessredskaber, boksering og boksepuder, basketballbane, multibane, asfaltbakker, bordtennisborde og rutsjebaner. Et fokuspunkt i tilblivelsen af Superkilen har også været borgerinddragelse,  hvorfor  arkitekter  og  rådgivere har afholdt jævnlige beboermøder, hvor beboerne havde mulighed for at byde ind med forslag til aktiviteter og elementer i parken.

Superkilen  er  udformet  af  et  rådgiverteam bestående af forskellige aktører, dog har arkitektfirmaet  BIG  været  den  styrende  instans  i udformningen  af  de  elementer,  der  er  blevet opstillet i  parken, hvorfor vi valgte at lave et interview med den ledende arkitekt fra BIG.

Som  det  var  tilfældet  i  Fælledparken,  viste vores  interview,  at  de  enkelte  aktivitetsfremmende elementer havde et specifikt formål og var tiltænkt en specifik målgruppe (se tabel 2). Rutsjebanerne er tiltænkt børn (3-10 år), fitnessredskaberne er generelt for teenagere og voksne (13+  år),  og  gyngerne  er  hovedsaglig  for  teenagere (13-17 år). Basketballbanen og multibanen er tiltænkt både børn, teenagere og voksne (5-30 år), hvor skakbordene primært er tiltænkt voksne (+18 år). Faciliteterne bærer præg af både at have til formål at øge mængden af fysisk aktivitet og fremme det sociale samvær.

Vi observerede i alt 498 bruger i Superkilen. Heraf  blev  48  %  kategoriseret  som  stillesiddende, 8 % som gående og 44 % som meget aktive.  Blandt  de  observerede var der 151 børn (49 % drenge), 86 teenagere (55,8 % drenge), 257 voksne (61,1 % mænd) og 4 ældre (75 %

mænd). Blandt børn var 81 % drenge og 71 % piger meget aktive. Blandt teenagere var 48 % af drengene og 8 % af pigerne meget aktive, og for voksne var det 43 % mænd og 11 % kvinder. Ingen ældre blev observeret som værende meget aktive.

Dobbeltgyngerne (166 personer, se figur 2) og skakbordene (76 personer) var de mest besøgte elementer. Blandt de elementer, hvor brugerne var mest fysisk aktive, var dog multibanen med betonbelægning,  multirutjsebanen  og  fitnessredskaberne, fordelt på forskellige aldersgrupper og med forbehold for antal besøgende i forhold til antallet af fysisk aktive.

## OPSUMMERING AF BEGGE CASESTUDIER

I Fælledparken observerede vi et knap 4 gange  større  antal  af  brugere  på  elementerne end i Superkilen. Heraf udgjorde brugerne af kunstgræsbanen  og  skaterparken  alene  godt halvdelen af  det  totale  antal  af  brugere.  Der var en større andel af fysisk aktive brugere i Fælledparken, og andelen af inaktive brugere var mindre end i Superkilen. Både blandt børn, teenagere og voksne var andelen af fysisk aktive  større  i  Fælledparken  end  Superkilen. Resultaterne  viste  også,  at  alle  elementerne tiltrækker flere fysisk aktive drenge og mænd end piger og kvinder med undtagelse af børn i Superkilen.

I både Fælledparken og Superkilen blev der registreret  tilfælde,  hvor  den  tiltænkte  målgruppe  for  det  enkelte  element  ikke  stemte overens med de observerede brugere. I Fælledparken blev der på den store asfaltfodboldbane registreret flest voksne brugere i stedet for de forventede børn og unge (4-18år). Minifodboldbanerne  og  træklatringselementerne  tiltrak mest børn, og ikke i samme grad som forventet unge.  Skaterparken  var  udover  populariteten hos teenagere og voksne også populær blandt børnene. I Superkilen blev fitnessredskaberne mest anvendt af børn, i stedet for de forventede unge og voksne. Dobbeltgyngerne blev anvendt mere af børn og voksne end teenagere. Multibanen blev primært brugt af voksne frem for børn og teenagere. Legeklatrestativet blev mest benyttet af børn og voksne frem for teenagere.

Overordnet ser det ud til, at elementer målrettet  fælles  leg  og  bevægelse,  fx  multibaner, bliver brugt meget aktivt af flere personer end de elementer, der er målrettet mere individuelle aktiviteter, fx træningsredskaber.

## DISKUSSION

Antallet af kvantitative studier i Danmark, der har set på sammenhæng mellem byens grønne områder og øget fysisk aktivitet, er begrænset, men resultaterne tyder på en positiv sammenhæng. Afstand til grønne områder er et vigtigt parameter for, hvor meget de bliver brugt, men afstand ser ikke ud til at være en begrænsende faktor  for  2/3  af  den  danske  befolkning.  Udformning  og  størrelse  af  grønne  områder  påvirker deres brug og aktivitetsniveauet, mens de  bruges.  Måske  lidt  overraskende  tyder  de kvantitative  undersøgelser  på  vigtigheden  af mere basale elementer såsom gode stier (gerne med belysning), vand, større træer og flotte udsigter, for mere aktiv brug af grønne områder. Dette kan måske forklares ved, at gåture, løb og cykling helt klart er de mest udbredte aktiviteter i grønne områder. Og de fleste brugere fortrækker at udføre disse aktiviteter på gode stier i naturskønne omgivelser.

I vores to casestudier har vi set nærmere på elementer,  der  er  tiltænkt  en  anden  type  af aktiv brug - det mere stedsbundne. Interviews med arkitekterne bag de nye elementer i Fælledparken og Superkilen viser, at der tydelig- vis blev arbejdet med formål og målgrupper for elementerne, men at overvejelserne ikke altid var  særlig  eksplicitte,  og  at  en  konkret  viden om brug og målgruppe for visse elementer til tiden manglede i planlægnings- og designprocessen.  For  nogle  elementer  havde  arkitekterne svært ved at beskrive den tiltænkte målgruppe eller  det  konkrete  brug,  de  forventede,  og æstetikken blev flere gange nævnt som begrundelse for valget af et bestemt element frem for et  andet.  Dette  er  ikke  overraskende,  da  der er mange andre overvejelser i spil end kun at fremme  fysisk  aktivitet,  når  grønne  områder (re)designes. For eksempel er det sandsynligt, at udformningen af elementer, der er tiltænkt at  fremme  sociale  interaktioner  mellem  brugerne eller afstresning, skal bygge på et andet sæt af parametre end aktivitetsfremmende elementer. Et (re)design af grønne områder burde naturligvis tage højde for flere former af brug end  kun  det  fysisk  aktive  brug,  og  set  fra  et sundhedsperspektiv opstår der også betydelige fordele ved at skabe steder, der øger muligheden for socialt samvær mellem brugere samt at skabe  steder,  der  kan  hjælpe  brugere  med  at stresse af.

I vores to casestudier har vi fundet adskillige eksempler  på  uoverensstemmelser  mellem  de tiltænkte  målgrupper  og  de  observerede  brugere. Dette kunne måske skyldes manglende viden, fx fordi der er tale om nye elementer eller innovative løsninger, der ikke er afprøvet før. Men det kunne også tænkes, at den eksisterende viden ikke bliver udnyttet optimalt, fx fordi den er mindre udbredt blandt designere og arkitekter. Ud fra et fysisk aktivitetsperspektiv vil en øget anvendelse af viden om aktiv brug af elementerne i designprocessen være gavnlig. Denne artikel er måske et lille skridt på vejen til  at  øge  og  udbrede viden om brugen af ele- menterne  i  grønne  områder.  Men  da  artiklen kun  bygger  på  en  mindre  litteraturgennemgang samt to casestudier, er generaliserbarheden af vores resultater begrænset.

For  at  sikre  reliabilitet  i  vores  to  casestudier blev alle interviews og observationer gennemført  af  den  samme  person.  Desuden  blev SOPARC metoden testet  to  gange  i  'real  life setting', inden de endelige observationer blev gennemført.  Kategoriseringen  af  det  fysiske aktivitetsniveau i SOPARC metoden er blevet valideret i tidligere studier ved hjælp af pulsmålere. Observationer udført 4 gange om dagen i  4  dage anses som værende tilstrækkeligt for at  kunne estimere brugen af parker, karakteristika for parkens brugere samt fysisk aktivitet  (Cohen,  Setodji,  Evenson,  Ward,  Lapham, Hillier &amp; McKenzie2011). SOPARC metoden er ikke egnet til at dokumentere besøgsfrekvens, besøgslængde,  besøgsformål,  eller  hvor  langt besøgende bor fra det grønne område, de bliver observeret i.

## KONKLUSION

Udformningen af grønne områder og de elementer, der bliver etableret i dem, hænger sammen med den måde, hvorpå områderne bliver brugt, både i forhold til hvilken målgruppe der kommer, og hvilke aktiviteter der foretages. Af de aktivitetsfremmede elementer vi har observeret,  bliver de elementer, der er målrettet fælles leg og bevægelse, fx multibaner, brugt meget aktivt af flere personer end de elementer, der er målrettet mere individuelle aktiviteter, fx  træningsredskaber. For individuelle aktiviteter ser gode stier ud til at være det vigtigste element.  I  vores  casestudier  kan  vi  se,  at  det aktivitetsbælte, som blev etableret i Fælledparken,  bliver  brugt  meget.  Området  har  mange forskellige grupper af brugere, hvilket måske kan forklares af den generelt høje kvalitet af de brugte elementer og kombinationen af mange forskellige elementer til mange forskellige målgrupper, samlet i et område. Derudover kunne det tænkes, at den sociale funktion - området er klart et mødested - bidrager til en øget brug, både aktiv og mere socialt. Viden om den aktivitetsfremmende effekt af forskellige elementer  for  forskellige  målgrupper  er  mangelfuld, og den eksisterende viden er måske ikke altid nemt  tilgængelig.  At  generere  mere  specifik viden og udbrede denne viden blandt planlæggere og arkitekter vil højst sandsynlig føre til en  mere  aktivitetsfremmende  udformning  af grønne områder i fremtiden.

## KILDER

Bauman A. E., Reis R. S. , Sallis J. F., Wells J. C., Loos R. J. F., Martin B. W. (2012). Correlates of physical activity: why are some people physically active and others not? The Lancet 380 : 25871. doi: 10.1016/S0140-6736(12)60735-1.

Cohen, D., Setodji, C.M., Evenson, K.R., Ward, P.,  Lapham,  S.,  Hillier,  A.,  McKenzie,  T.L. (2011). How Much Observation Is Enough? Refining the Administration of SOPARC. Journal of Physical Activity and Health 8 , 1117-1123.

Hallal, P.C., Andersen, L.B., Bull, F.C., Guthold, R., Haskell, W., Ekelund, U. (2012). Global physical activity levels: surveillance progress, pitfalls,  and  prospects. The  Lancet  380 ,  247-257. doi:10.1016/S0140-6736(12)60646-1.

Kaczynski, A.T.,  Potwarka,  L.R.,  Saelens  B.E. (2008). Association of park size, distance and features  with  physical  activity  in  neighborhood  parks. American  Journal  of  Public  Health 98 :,1451-1456. doi: 10.2105/AJPH.2007.129064.

Lee, I.M., Shiroma, E.J., Lobelo, F., Puska, P., Blair,  S.N.,  Katzmarzyk,  P.T.  (2012).  Effect  of physical inactivity on major non-communicable diseases worldwide: an analysis of burden of disease and life expectancy. The Lancet 380 , 219229. doi: 10.1016/S0140-6736(12)61031-9.

Lachowycz, K., Jones, A.P. (2011). Greenspace and obesity: a systematic review of the evidence. Obesity reviews 12 , e183-189. doi: 10.1111/j.1467789X.2010.00827.x.

Schipperijn,  J.,  Bentsen,  P.,  Troelsen,  J.,  Toftager,  M.,  Stigsdotter,  U.  K.  (2013).  Associations  between  physical  activity  and  characteristics  of  urban  green  space. Urban Forestry &amp; Urban Greening 12 ,  109-  116.  doi:  10.1016/j. ufug.2012.12.002.

Schipperijn, J., Ekholm, O., Stigsdotter, U. K., Toftager,  M.,  Bentsen,  P.,  Kamper-Jørgensen, F., Randrup, T. B. (2010a). Factors influencing the use of green space: Results from a Danish national representative survey. Landscape and Urban Planning 95 , 130-137. Doi: 10.1016/j.landurbplan.2009.12.010.

Schipperijn, J., Stigsdotter, U. K., Randrup, T. B., Troelsen, J. (2010b). Influences on the use of urban green space-A case study in Odense, Denmark. Urban  Forestry  &amp;  Urban  Greening  9 , 25-32. doi: 10.1016/j.ufug.2009.09.002

Toftager, M., Ekholm, O., Schipperijn, J., Stigsdotter,  U.  K.,  Bentsen,  P.,  Grønbæk,  M.,  Randrup,  T.  B.,  Kamper-Jørgensen,  F.  (2011).  Distance to Green Space and Physical Activity: A Danish  National  Representative  Survey. Journal of Physical Activity and Health 8 , 741 -749.