Status for miljørigtigt idrætsbyggeri i Danmark
Forfattere: Bente Mortensen
Tidsskrift: forumforidraet (2004-08-17)

## Status for miljørigtigt idrætsbyggeri i Danmark

Af Bente Mortensen

## Indledning

Idrætsforeninger og kommuner tager ikke gennemgribende  miljøhensyn  eller  stiller konkrete miljøkrav, når der bygges nye faciliteter til idrætsformål. Der er kun få eksempler på initiativer, der har til formål at skabe et  miljørigtigt  eller  bæredygtigt  idrætsbyggeri.

Der  findes  mange  gode  eksempler  på enkelttiltag  med  brug  af  energimærkede vinduer,  rumfølere  til  at  tænde  og  slukke lyset  i  omklædningslokaler  og  opsætning af  lavtskyls-toiletter.  Men  det  er  alt  sammen forandringer i det små. I langt de fleste tilfælde bliver miljøhensyn ikke betragtet  som  en  naturlig  del  af  kvaliteten,  når der bygges idrætsanlæg, og der er ikke lagt op til radikale forandringer, som kan være med til  at  påvirke  udviklingen  i  en  mere bæredygtig retning, dvs. at tage hensyn til både miljø, mennesker og økonomi.

Formålet  med  denne  artikel  er  at  kortlægge, i hvilken udstrækning de forskellige aktører på området f.eks. idrætsforeninger, organisationer, kommuner og rådgivere  tager  miljøhensyn  ved  planlægning  og drift af idrætsbyggeri i Danmark samt pege på eventuelle forbedringsmuligheder.

Der  er  gjort  rede  for  de  faktorer,  der  i forbindelse med  etablering og drift af idrætsfaciliteter  har  betydning  for  påvirkningen af natur og miljø. Med afsæt i enkelte  konkrete  cases  om  miljørigtigt  id- rætsbyggeri følger en gennemgang af primært de danske idrætsforeningers og andre relevante organisationers indsats på området.  De  offentlige  myndigheders  formelle og reelle opgaver berøres også, ligesom det diskuteres,  hvem  der  har  ansvaret  for,  at miljø bliver en del af kvaliteten ved fremtidens  idrætsbyggeri,  og  hvad  aktører  som f.eks. bygherre kan gøre.

## Status for idrætsbyggeriet i Danmark

Idrætsbyggeriet boomede i 1960´erne og 70´erne,  hvor  mange  nye  idrætsanlæg  og især  mange  ensartede  haller  blev  bygget. Der blev primært fokuseret på økonomien i mange af disse byggerier. I dag er mange haller  nedslidte  og  i  teknisk  dårlig  stand, og der er problemer med indeklimaet. 1 Reparation og ombygning er nødvendigt.

Udviklingen er gået i retning af en mere tværfunktionel brug af faciliteter og lokaler ikke kun til idrætsformål, men også til en blanding af idræts- og kulturformål og mere  multianvendelige  huse,  hvor  der  er lagt op til, at de traditionelle skel mellem idrætslige  og  kulturelle  anvendelser  nedbrydes, som det ses i forbindelse med projekter i Næstved, Hadsten og på Frederiksberg. 2

Ses  på  de  traditionelle  idrætsanlæg  til f.eks. boldspil,  gymnastik,  svømning  og Idrætshaller og -anlæg Lokale- og Anlægsfondens facilitetsstatistik, 2004

|                         |   Offentligt ejede |   Privatejede |
|-------------------------|--------------------|---------------|
| Haller og idrætslokaler |               2603 |           962 |
| Svømmefaciliteter       |                243 |           190 |
| Boldbaner               |               5286 |           530 |
| Skøjtefaciliteter       |                 43 |             7 |
| Atletikfaciliteter      |                469 |            33 |
| Total                   |               8644 |          1722 |

skøjtning findes der over 10.000 idrætshaller og -anlæg i Danmark. 3 Over halvdelen af disse er anlæg til fodbold og størstedelen af hallerne er bygget til håndbold.

Hovedparten (over 83 %) af de eksisterende haller er offentligt ejet, og driften er afhængig af tilskud fra stat og kommuner.

## Befolkningens idrætsdeltagelse

Idræts- og friluftsaktiviteter udgør en særlig og voksende del af danskernes fritid og foregår både i dagligdagen som korterevarende aktiviteter nær bopælen og i form af aktiviteter under ophold væk fra de hjemlige omgivelser.

Danskernes fysiske aktiviteter er vokset i  løbet af de sidste årtier, idet udøvelse af sport og motion er steget fra 15% hos den voksne befolkning i 1964 til 48% i 1993 og 59% i 2002. 4 De væsentligste grunde til at dyrke idræt er at få et »godt helbred« og at deltage  i  et  »fællesskab«.  Faktorer  som »præstation« og »konkurrence« spiller en langt mindre rolle for deltagelsen. 5

Idrætsudøvere  er  ikke  længere  trofaste og loyale. De vil hellere prøve mange forskellige sportsgrene og har fået større frihed til at gøre det i takt med velfærdsstigningen i samfundet. 6

Udviklingen  af  mange  forskellige  for- mer for sportsgrene og forventningen om højere serviceniveau og større bekvemmelighed stiller større krav til faciliteter og lokaler i dag end tidligere.

Idræt kan have stor betydning for et lokalsamfund. Tilbud om idrætsaktiviteter er god  service  over  for  borgerne,  giver  god mulighed for at mødes og kan være et vigtigt aktiv for nye tilflyttere. 7

Sport er en branche, hvor der omsættes for milliarder af kroner, og det er samtidig blevet et varemærke, som kan udnyttes, som det f.eks. sker inden for håndbold, fodbold og golf.

Andre steder i verden f.eks. i Barcelona og Manchester er store idrætsbegivenheder og unikke stadions blevet udgangspunktet for en omfattende byudvikling og et middel til at markedsføre sig globalt i forhold til  turisme  og  udefra  kommende  investeringer. 8

For en by eller et lokalområde kan en international  begivenhed  være  et  betydeligt aktiv. Effektanalyser fra Danmarks Turistråd viser, at større nationale og internationale  idrætsbegivenheder,  der  afholdes  i Danmark,  har  en  positiv  indflydelse  på økonomien og beskæftigelsen både lokalt og nationalt i form af flere overnatninger, bespisning,  transport  og  indkøb.  De  store arrangementer  har  selvfølgelig  også  en miljømæssig betydning, men dette indgår ikke i disse analyser. 9

## Påvirker idræt miljøet?

Idræt har lokalt og globalt en række miljømæssige, sociale og økonomiske konsekvenser. De positive påvirkninger er f.eks. muligheden  for  socialt  samvær,  sundhed, livskvalitet,  jobskabelse,  vedligeholdelse af små samfund samt faciliteter, der kommer den lokale befolkning til gode. Idrætsaktiviteterne har samtidig en række negative påvirkninger af miljøet grundet bygning og  brug  af  idrætsfaciliteter  (opvarmning, belysning, rengøring, bad), transport, vask samt brug af tøj og udstyr. Alt i alt et øget brug af det generelle ressourceforbrug og en øget miljøbelastning.

Forståelsen af, hvad der er miljøproblemer, og hvorledes de kan løses, har ændret sig betydeligt siden 1970´erne. Der er i dag en større erkendelse af miljøproblemernes sammenhæng og kompleksitet, og nødvendigheden  af  at  tænke  i  helheder,  når  der skal findes løsninger på problemerne. Det betyder,  at  det  er  nødvendigt  at  medtage miljøpåvirkningerne  fra  produktet  i  hele dets  livscyklus  lige  fra  udvinding  af  ressourcer  over  produktion  af  materialer  til brug og endelig bortskaffelse af produktet. Der er blevet langt større fokus på det forebyggende miljøarbejde, der bevidst sigter på  at  begrænse  ressourceforbruget  og  at forbedre virksomhedens påvirkning af det ydre miljø, så tæt ved kilden som muligt.

Ved vurdering af idrættens miljøbelastning  skal  der  principielt  anlægges  et  globalt  perspektiv  og  foretages  en  vurdering af  det  enkelte  produkt  set  i  et  livscyklusperspektiv.

Idrætsoplevelsen  kan  betragtes  som  en produktkæde  bestående  af  en  række  forskellige  produkter,  hvor  hvert  produkt  er nødvendigt  for  aktiviteten  og  bidrager  til den samlede miljøbelastning, og hvor der er  mulighed for udvikling af bæredygtige løsninger  både  samlet  set  og  inden  for hvert produktområde:

Udstyr og tøj - Transport - Idrætsfaciliteter

Når det gælder idrætsbyggeri vil både selve bygningen og placeringen af denne i forhold  til  transport  have  stor  betydning  for miljøbelastningen.  Tøj  og  udstyr  vil  ikke blive behandlet nærmere her, da belastningen ikke direkte er påvirket af byggeriet.

## Idrætsfaciliteter

Ud  fra  en  miljømæssig  betragtning  kan motions- og idrætsaktiviteterne opdeles således:

- Aktiviteter, der er uafhængige af større faste anlæg - f.eks. jogging
- Aktiviteter, der er tilknyttet en idrætshal eller -anlæg - f.eks. fodbold

Det  betyder  ikke,  at  idrætsaktiviteter,  der foregår i det fri, altid er miljøvenlige, men en måde at separere de idrætsgrene, hvor byggeriet indgår som en væsentlig faktor. Ethvert bygge- og anlægsprojekt vil resultere i miljøpåvirkninger relateret til energiforbrug,  ressourceforbrug  i  øvrigt,  miljøog  sundhedsfarlige  stoffer,  indeklima  og arbejdsmiljø.

Byggeri generelt er på flere måder en af de  mest  miljøbelastende  aktiviteter  i  det danske samfund. Ca. 50% af energiforbruget stammer fra etablering og drift af bygninger 10 ,  og  der  anvendes store mængder af materialer, herunder miljøfremmede stoffer  i  byggesektoren.  Ca.  27 %  af  affaldsproduktionen  eller  godt  3  mio.  tons affald  pr.  år  stammer  fra  byggeriet  som helhed. 11 Hvor stor en andel, der hidrører fra idrætsbyggeriet, kendes ikke.

## Transport

Udover  selve  bygningen  har  transporten frem og tilbage fra idrætshallen betydning for  ressourceforbrug  og  forurening.  Miljømæssigt  set  er  det  stigende  forbrug  af transport  et  af  de  vigtigste  miljømæssige og økonomiske udfordringer i Danmark. 12

Kørsel i fritiden udgør en stadig stigende andel af familiens tilbagelagte kilometer i bil. I transportvaneundersøgelsen fra 1999 udgør tur-formålene »bolig-fritid« og »andet« tilsammen 59 % af den samlede persontransport. 13 Der kan samtidig konstateres en stigning i både antal og brug af biler, men det vides ikke hvor stor en andel, der skyldes motion og idrætsoplevelser.

Derfor er forhold som infrastruktur, den fysiske  placering  af  idrætsfaciliteter,  mulighederne for offentlig transport, sikre cykelveje  etc.  alle  eksempler  på  elementer, der  har  indflydelse  på  transportbehov  og valg af transportmiddel.

## Eksempler på miljørigtigt idrætsbyggeri

I  Danmark  findes  ikke  mange  eksempler på,  at  miljøhensyn  er  tænkt  ind  allerede ved planlægning af et idrætsbyggeri. Det er lykkedes  at  finde  tre  konkrete  eksempler på  foreninger,  der  har  gennemført  denne proces, og disse er suppleret med et par internationale eksempler.

## Udbygning af klubhus

Stillinge  Idrætsforenings  klubhus  havde intet bad, og der var ingen mulighed for at samles efter endt træning. I 1998 tog klubbens  formand  derfor  initiativ  til  en  udvidelse  af  klubhuset  og  til  at  få  indlagt vand. 14 Han  kontaktede  en  konsulent  fra DGI Sorø amt for at få hjælp til byggeriet og  blev  henvist  til  den  Grønne  Guide  i kommunen. Det endte med at blive et miljørigtigt  byggeri.  Tilbygningen  blev  lavet af  lærketræ,  så  man  undgik  brug  af  trykimprægnering. Endvidere benyttedes Pvcfri kloakrør, isolering med genbrugspapir i stedet  for  stenuld,  opsætning  af  vandsparetoiletter  og  -brusere,  udskiftning  af  elvarme med naturgas, og der blev sat en solfanger på taget.

Projektet blev støttet med midler fra Lokale- og Anlægsfonden, Elsparefonden og Slagelse  Kommune.  Det  blev  som  udgangspunkt over dobbelt så dyrt at bygge miljørigtigt i forhold til at bygge et helt almindeligt klubhus, men det vil tjene sig ind i den efterfølgende driftsfase. Den store investering til naturgas vil f.eks. tjene sig ind i løbet af en 5-årig periode, og så har man både  en  billigere  og  samtidig  en  mindre ressourcekrævende og forurenende varme end el-varme.

Blandt håndværkerne, der f.eks. udførte rørarbejdet, var der ikke den store forståelse for de grønne ideer. Mange af håndværkerne vidste ikke, at man kunne få pvc-fri rør, og det var først efterhånden, som byggeriet skred frem, at håndværkerne kunne se,  at  det  var  en  god  ide  med  det  grønne byggeri. Idrætsforeningens medlemmer har været inddraget i processen og ydet en stor indsats i forbindelse med klubbyggeriet,  hvilket  samtidig  har  betydet,  at  byggeriet har taget længere tid.

Stillinge  IF  valgte  at  bygge  på  denne måde for at få et sundt klubhus og for at vise ungdomsmedlemmerne vejen frem, når det  gælder  miljøet.  Idrætsforeningen  fik  i 1998 tildelt Danske Gymnastik- og Idrætsforeningers Grønne Pris. 15

## Etablering af nyt klubhus

Jetsmark  Idrætsforening  havde  et  45  m 2 stort rum til de 500 medlemmer i fodboldklubben, hvilket ikke var særlig befordrende for det sociale samvær. Med bygning af et nyt klubhus blev der for alvor plads til at udvikle  de  sociale  sider  af  foreningen. 16 Idrætsforeningen vil samtidig gerne bidrage til, at medlemmernes børn og børnebørn får  gode  forhold  at  vokse  op  i  og  valgte derfor at bygge miljøvenligt.

Det nye 450 m 2 store klubhus er i to etager. Klubhuset har alle faciliteter - lige fra elevator  til  panorama-udsigt  over  stadion og de bagvedliggende marker. Der er ved opførelsen taget væsentlige hensyn til valg af  miljøvenlige  materialer  som  f.eks.  træ, der anvendes til gulv og beklædning.

Ifølge formanden var det ikke en større kraftanstrengelse  at  bygge  et  miljørigtigt klubhus,  fordi  det  hele  blev  tænkt  igennem,  og  der  blev  lavet  en  detaljeret  projektbeskrivelse.  Eksempelvis  var  der  anvisninger på, hvordan de elektriske installationer blev mest miljøvenlige. Der spares på varmen ved at lægge varmen i gulvet og ved at gøre isoleringen dobbelt. Et anlæg skifter  luften  ud,  men  beholder  varmen, som  bliver  brugt  igen,  samtidig  udnyttes solvarmen,  som  leveres  gennem  de  store vinduespartier.

En lokal arkitekt tegnede huset,  en rådgivende  ingeniør  tænkte  miljørigtige materialer ind i huset, og der er gjort brug af lokale leverandører. I dag er der ansat en »grøn« klubhusbestyrer, der skal sikre, at der  også  bliver  taget  hensyn  til  miljøet f.eks. ved at spare på vand og varme ved driften af klubben.

Projektet  blev  finansieret  af  Pandrup Kommune, Lokale- og Anlægsfonden, lokale sponsorer og indtægter fra idrætsforeningens aktiviteter.

Jetsmark Idrætsforening modtog juli 2000  DGIs  Grønne  Pris  for  at  være  den første  forening,  der  ansatte  en  grøn  klubhusbestyrer, ligesom der ved opførelsen er taget  væsentlige  hensyn  til  materialevalg og brug af lokale leverandører. 17

## Tennishal af halm

Humlum  Tennisklub  ved  Struer  er  den første  klub  herhjemme,  som  opfører  en tennishal af halmballer (de såkaldte bigballer). 18 Halmhallen kommer til at rumme en tennisbane  og  er  placeret  på  en  1.000  m 2 stor grund tæt på tennisklubbens to udendørsbaner.  Halmballerne  beklædes  med trådnet og pudses. Over halmen lægges et tag, som kan skydes til side om sommeren. Dermed  skabes  en  isolerende  ramme  for indendørs  grustennis, der tilgodeser  de mest basale behov. Banen bliver gravet en meter ned, hvilket sammen med de tykke halmmure formentlig gør den frostfri  under en normal vinter.

Halmhallen indgår i Lokale- og Anlægsfondens udviklingsarbejde og sigter på at vise, at der for et forholdsvis beskedent beløb  kan  etableres  udfoldelsesmuligheder, der  svarer  til  faciliteterne  i  en  almindelig idrætshal og er et eksempel på anvendelse af alternative miljøvenlige materialer. 19 Byggeriet  er finansieret via et lån fra DGI's lånefond og etableringsstøtte fra Lokale- og Anlægsfonden.

## Passivhaus

Siden 1992 har der primært i Tyskland og Østrig været udvikling af passiv hus byggeriet især inden for enfamilieboliger, men nu  er  konceptet  også  blevet  anvendt  ved bygning af en sportshal. Konceptet går ud på at bygge huse, der opvarmer og afkøler sig selv, heraf ordet »passivt« hus. Her er varmegenindvinding,  et  højt  isoleringsniveau uden kuldebroer og huse med en stor tæthed.  Resultatet  er  huse,  der  opvarmes uden  tilførsel  af  varme,  og  huse  med  et energiforbrug på kun 15 kWh/m 2 . Til sammenligning har et almindeligt parcelhus et forbrug på 113 kWh/m 2 , et lavnergihus 57 kWh/m 2 , og de nye krav i Bygningsreglementet for 2005 lægger op til et energiforbrug på 76 kWh/m 2 . 20

Byen Heidelberg, der har fungeret som bygherre på projektet, har siden 1992 arbejdet for at få implementeret lav-energi standarder i forbindelse med saneringsprojekter og nybyggeri. Dette er et centralt element for at kunne leve op til målene i deres klimabeskyttelsesprogram.

I  byen  Heidelberg  i  Tyskland  er  disse principper blevet anvendt  i forbindelse med opførelsen af en sportshal til skolens elever. 21 I samarbejde med  Passivhaus Instituttet er konceptet blevet tilpasset sportshaller  frem  for  villaer.  Her  er  bl.a.

anvendt sydvendte glasfacader til udnyttelse  af  solvarme,  en  lufttæt  konstruktion uden kuldebroer, god isolering af bygningen samt et udluftningssystem, der effektivt  udnytter  varmen  i  luften  om  vinteren og afkøler den om sommeren.

## De Olympiske Lege

OLi Lillehammer 1994 var det første store idrætsarrangement,  hvor  arrangørerne  for alvor prioriterede miljøet og tænkte på følgerne. Under planlægningen af OL i Lillehammer 1994, blev miljøet og naturen for første  gang  sat  i  fokus.  Grunden  til  dette fokus var, at arrangørerne havde set og lært af tidligere OL arrangementer, hvor forureningen  og  miljøbelastningen  var  stor  på grund  af  alle  aktiviteterne  i  forbindelse med legene. 22

Gennem følgende mål skulle miljøprofilen sikres:

- Skabe miljøbevidste holdninger.
- Varetage regionale samfundshensyn.
- Fremme bæredygtig udvikling og vækst.
- Miljøvenlig udbygning af anlæg.
- Kræve miljøkvalitet i alle led under arrangementet.

Hamar Olympiahal fik arkitekturen tilpasset miljø og tradition og byggede på ideen om  en  hvælvet  båd  fra  Mjøsen-området. Stedspecifikke  materialer,  så  som  træ  og sten,  blev  brugt  i  størst  mulig  grad  som materiale på arenaerne. Energieffektive løsninger, der var omkostningsbesparende i drift med hensyn til opvarmning og nedkøling,  blev  valgt,  og  miljørevision  blev gennemført som en del af kvalitetssikringen på fire af de største anlæg.

I OL i Sydney 2000 blev også taget gennemgribende hensyn til miljøet. Norge og Australien fik meget omtale i pressen om de  forskellige  miljøtiltag  og  beskrivelsen af nye teknologiske landvindinger på miljøområdet.  Det  efterlader  et  positivt  indtryk af to lande, der er i stand til at planlægge meget store arrangementer og samtidig udvise ansvarlighed og hensyn til natur, miljø og mennesker.

Ved OL i Athen forholder det sig anderledes.  I  den  græske  ansøgning  om  værtsskabet blev der lagt vægt på at gennemføre visionære  og  konkrete  miljøtiltag,  men mange af disse blev ikke blevet gennemført i praksis. Dette er bl.a. blevet kritiseret af Greenpeace, der i en rapport peger på, at årsagen hverken er mangel på teknologisk viden,  eller  at  det  skulle  blive  dyrere  at gennemføre,  men  at  hverken  den  græske regering  eller  organisationskomiteen  har haft  den  nødvendige  politiske  vilje  til  at gøre  legene  til  et  bæredygtigt  arrangement. 23

Greenpeace har allerede i 2000 udarbejdet retningslinier for bæredygtig planlægning og afholdelse af OL målrettet de byer og  lande,  der  skal  afholde  de  Olympiske Lege. 24

## Miljøvenlig drift af idrætshaller og -anlæg

Udover at inddrage miljøaspektet ved anlæg af nye idrætsfaciliteter er der en lang række muligheder for at tage miljøhensyn i det eksisterende byggeri. Da en betydelig del af både miljøbelastningen og de økonomiske  omkostninger  ved  et  idrætsbyggeri ligger i driftsfasen, er det derfor relevant at nævne de muligheder, som idrætsforeningerne har for at agere miljøvenligt i driftsfasen.

## Den Grønne Nøgle

Til  fremme  af  mere  miljøvenlig  drift  kan idrætsanlæg ansøge om at blive Grøn Nøgle virksomhed. 25 For at opnå miljømærket skal virksomheden opfylde en række specifikke  krav  om  f.eks.  anvendelse  af  miljømærkede og økologiske produkter,  inddragelse  af  leverandører,  begrænsning  af eget el-, vand- og varmeforbrug etc. Desuden skal virksomheden udarbejde en miljøpolitik  og  fastsætte  langsigtede  mål  for miljøarbejdet.  Der  er  særlige  kriterier  for henholdsvis haller med boldspil, svømmehaller, ishaller og udendørs anlæg.

De to første idrætsanlæg blev tildelt Den Grønne  Nøgle  i  2000,  og  i  dag  har  ni idrætshaller/-anlæg denne miljømærkning:

Glostrup  Idrætspark,  Glostrup  Idrætscenter,  IS  Vestbad,  Næstved  Hallerne,  Taastrup  Svømmehal,  Virum  Hallerne,  Hvissingehallen, Slotsøbadet og Sydthy Svømmebad. Halinspektørforeningen har en målsætning  om,  at  25  idrætshaller  bliver miljømærket inden udgangen af 2005. 26

Det  er  frivilligt  at  medvirke  i  mærkningsordningen, og alle virksomheder med Den  Grønne  Nøgle  kontrolleres  én  gang årligt.  Bag  den  Grønne  Nøgle  står  bl.a. Miljøstyrelsen, Friluftsrådet, turismens organisationer og Halinspektørforeningen.

## Miljøledelse

Udgangspunktet  for  idrætsforeninger  og -virksomheders  arbejde  med  miljøledelse er,  at  der  foretages  en  miljøgennemgang. Denne udarbejdes ofte på basis af checklister og manualer. Ved opbygning af et miljøledelsessystem  formuleres  miljøpolitik- ker,  målsætninger  og  handlingsplaner,  og udviklingen følges op i en miljøredegørelse, hvor dokumentation for årets resultater fremgår.

Her ses taget på en sportshal i den tyske by Heidelberg.

Man kan have både små og store ambitioner på miljøområdet. Flere idrætsforbund, f.eks. sejlsport  og  golf,  har  udarbejdet håndbøger til hjælp for dette arbejde ude i foreningerne, og nogle sportsgrene har internationale miljømærkningsordninger som f.eks. Committed to Green. 27

En række lystbådehavne har valgt at være medlem af Green Network, der er et regionalt  samarbejde  om bæredygtighed  med særlig fokus på miljø og social ansvarlighed  mellem  private  virksomheder  og  offentlige  myndigheder  i  Vejle Amt. 28 Omdrejningspunktet  for  samarbejdet  er  virksomhedernes frivillige udarbejdelse af miljøredegørelser

Det er muligt få sit miljøledelsessystem certificeret  efter  en  af  de  2  internationale standarder  for  miljøledelse  ISO14001  og EMAS. 29 Standarderne kræver, at en virksomhed definerer sine miljømæssige målsætninger  og  har  et  ledelsessystem  til  at opnå  disse  mål.  Standarden  kræver  desuden, at virksomheden holder fast ved systemets  processer,  procedurer  og  aktiviteter. Albertslund Svømme- og Idrætsanlæg er et eksempel på, at også idrætsanlæg er EMAS registreret.

Dokumentation af idrætsanlæggenes miljøbelastning kan også ske ved at udarbejde et årligt grønt regnskab, der gør rede for  forbruget  af  f.eks.  el,  varme  og  vand samt brug af rengøringsmidler og kemikalier. På denne måde er det muligt at følge udviklingen fra år til år, og at dokumentere om en given  miljøindsats  har  medført  en ønsket virkning. Flere idrætsforeninger udarbejder årligt grønne regnskaber.

## Idrættens organisationer

Idræt i Danmark er i vid udstrækning et anliggende for det frivillige foreningsliv, og det  anslås,  at  ca.  2  mio.  danskere  dyrker idræt i en af landets ca. 14.000 idrætsforeninger. 30

I den enkelte klub vil det ofte være bestyrelsesmedlemmer  eller  andre  ildsjæle med særlig interesse for miljøforhold, der har  betydning  for,  om  et  byggeri  bliver miljøvenligt eller ej. Idrætsforeningers arbejde  med  miljøvenligt  anlæg  og  drift  af idrætsbyggeri kræver både visioner, viden og værktøjer for, at processen kan gennemføres i praksis.

Ganske få idrætsforeninger og -forbund har medarbejdere eller frivillige til at tage sig af miljøspørgsmål vedr. idrætsbyggeri, og der findes ikke nødvendigvis specialviden på dette område.

## Danmark Idræts-Forbund

DIF har indarbejdet miljø i sit overordnede politiske program. 31 Af programmet fremgår,  at  forbundet  på  miljø-  og  planlægningsområdet bl.a. arbejder for at sikre optimal  udnyttelse  af  Århus-Konventionen (borgerinddragelse),  at  øge  den  enkelte udøvers  miljøbevidsthed  og  at  sikre  udbygning  af  anlæg  i,  hvad  DIF  definerer som idrætsligt dårligt stillede områder.

Forbundet rådgiver om miljøforhold og fysisk planlægning, men der ydes ikke direkte rådgivning til  foreninger  eller  kommuner,  der  ønsker  at  inddrage  miljøhensyn  i idrætsbyggeriet. Ifølge miljøkonsulent Dorthe O. Andersen får DIF ofte henvendelser fra foreninger, der vil have mere at vide om miljøhensyn i byggeriet 32 , og forbundet er derfor i gang med at udarbejde et lille hæfte med beskrivelse af, hvorledes man kan gå frem, hvis klubben ønsker at gennemføre et projekt med miljørigtigt byggeri. 33 Hensigten er at give bygherrer et værktøj -en metode - som kan bruges systematisk allerede tidligt i projektet i bygherrens dialog med myndigheder, arkitekter, ingeniører, idrætsinspektører og andre fagfolk. Pjecen offentliggøres i løbet af efteråret 2004.

DIF uddeler årligt en miljøpris til den eller dem, der har været særlig på spring for idrætten  og  miljøet. 34 I  forbindelse  med kritikken  af  det  manglende  miljøhensyn ved afholdelsen af OL 2004 i Athen udtaler DIFs  Informationschef  Morten  Mølholm Hansen  til  DR1,  at  atleterne  er  fokuseret på, at tingene fungerer, og ikke på, at miljøet er i orden. 35 Dette tyder på, at forbundets  miljøpolitik  ikke  er  implementeret  i hele organisationen.

## Danske Gymnastik og Idrætsforeninger (DGI)

DGI havde tidligere en miljøkonsulent til at rådgive på miljøområdet. I dag yder DGI ingen  rådgivning  på  miljøområdet  og  betragter hensyn til miljøet som implementeret  og  ansvaret  placeret  hos  hver  af  de 5000  medlemsforeninger. 36 Tidligere  var der flere grønne guider ansat i DGIs lokalforeninger til at understøtte det lokale arbejde,  men  med  lukning  af  Den  Grønne Fond 2001 forsvandt medfinansieringen og dermed grundlaget for ansættelsen. 37

DGI rådgiver i forbindelse med byggeri, men har ingen nedskrevet miljøpolitik eller målsætninger  på  miljøområdet.  Tidligere havde DGI en grøn pris, der blev uddelt en gang  årligt  med  det  formål  at  synliggøre miljørigtige eksempler indenfor idrætten. 38 Denne pris uddeles ikke længere.

Til anlæggelse af lokale idrætsfaciliteter og indkøb af rekvisitter i år yder DGI både lån og tilskud. I 2003 var den årlige udde- ling  fra  organisationens  lånefond  og  tilskudspulje  for  rentefrie  lån  på  6.590.000 kroner  og  tilskud  på  1.388.000  kroner. 39 Der  stilles  ingen  miljøkrav  i  forbindelse med lån og tilskud fra disse puljer.

## Team Danmark

Team Danmarks planafdeling yder rådgivning  til  idrætsbyggeri  inden  for  planlægning, udførelse, renovering og ombygning af sportsbyggeri. Team Danmark har ingen overordnet miljøpolitik, men planlægningschef Birger Kyhl fortæller, at man altid opfordrer bygherrer til at tænke på natur-  og  oliemaling,  på  alternative  energimuligheder og genanvendelige materialer. Han gør samtidig opmærksom på, at det er en meget konservativ branche, der først og fremmest  fokuserer  på  økonomi,  funktionalitet  og  omklædningsfaciliteter,  og  når man til sidst kommer til de andre ting som f.eks. miljøet, så er pengene brugt«. 40

Interiør i sportshallen i den tyske by Heidelberg.

## Lokale- og Anlægsfonden (LOA-Fonden)

Udfra devisen om, at det er en god ide at bygge miljøvenligt, udgav Lokale og Anlægsfonden i 1998 en pjece om miljørigtigt byggeri  -  et  praktisk  inspirationsredskab for foreninger, der havde besluttet at tage hensyn til miljøet ved bygning af et klubhus eller udendørs anlæg. 41 Pjecen publiceres ikke længere. Ifølge konsulent Holger Kortbæk, LOA-Fonden er den forældet, og der er ingen planer om at udarbejde en ny, da miljøforhold i dag er blevet en integreret del af byggeriet. 42 I stedet skal projektansøgere  gøre  rede  for  miljøhensyn  ved ansøgning til fonden. Der er ingen konkrete mindstekrav til de miljøforhold, der skal opfyldes ved ansøgningerne.

Miljø indgår ikke i Fondens overordnede strategi 43 , men der er udarbejdet en miljøpolitik, der for tiden er under revision og vil blive offentliggjort senere på året.

LOA-Fondens formål er at støtte byggeri inden for kultur- og fritidsområdet. Fonden støtter  hvert  år  byggeri  og  anlæg  for  100 mio. kr., hvilket svarer til at der bliver bygget for over 400 mio. kr. bygninger. Ifølge fondens egne formålsparagraffer skal støtten  baseres  på  spørgsmålet  om  kvalitet, hvor støtte gives til projekter, der er arkitektonisk nyskabende, tager et overordnet miljø- og planlægningsmæssigt hensyn og tager udgangspunkt i den frivillige indsats, og som hviler på brugerindflydelse og -styring.

Lokale- og Anlægsfonden blev etableret i  1994 og har en egenkapital på 140 mio. kr., indskudt af Danmarks Idræts-Forbund, Danske  Gymnastik-  og  Idrætsforeninger, Dansk Firmaidrætsforbund og Dansk Ungdoms  Fællesråd.  Fonden  modtager  årligt ca. 65 mio. kr. af tips- og lottomidlerne.

## Den internationale olympiske komite (IOC)

I  1995 blev bæredygtig udvikling og miljøhensyn en af de 3 søjler i olympismen på linie  med  sport  og  kultur.  I  1996  vedtog IOC en Agenda 21 plan, hvor det blev slået fast: At de olympiske lege ikke alene skal afvikles  uden  negative  konsekvenser  for miljøet, men også forbedre miljøet og efterlade en positiv arv efter legene. 44

Det er i dag et krav til alle byer, der byder ind til værtsskabet for de olympiske lege, at de skal beskrive, hvordan de vil opfylde miljømålsætningen. Men det er op til den enkelte værtsby at efterleve den olympiske miljøvision, og der er ingen mindstekrav på området.

## FIFA World Cup 2006

I forbindelse med Tysklands kommende afholdelse af verdensmesterskabet i fodbold 2006 har det internationale fodboldforbund FIFAudarbejdet Green Goal - Environmental  goals  for  the  2006  FIFA World  Cup. 45 Præsidenten for organisationskomiteen Franz Beckenbauer og det tyske fodboldforbund har erkendt, at dette er en oplagt chance  og  en  stor  mulighed  for  at  præsentere værtslandet  Tyskland  som  både  gæstfrit, meget interesseret i sport og samtidig bevidst om sit ansvar over for natur og miljø.

Green  Goal  er  det  første  miljøkoncept for  en  større  international  sportsbegivenhed, hvor der bliver opstillet kvantifiserbare miljømål for gennemførelse af arrangementet.  Der  er  f.eks.  udarbejdet  konkrete mål for energiforbrug, vandforbrug, affald og mobilitet (transport og logistik). De byer og stadions, der konkurrerer om at få lov til at afholde arrangementet bliver bl.a. bedømt på, om de kan leve op til de stillede miljøkrav.

Implementeringen af miljøkonceptet er samtidig  en  integreret  del  af  planlægningen  og  kommunikationen  med  omverdenen,  hvor »Sport  and  sustainability  go hand in hand« bliver et centralt tema allerede i perioden op til verdensmesterskabet 2006.

## Hvem har ansvaret?

At starte et byggeprojekt er en større proces, der involverer mange aktører. Fokus er ofte rettet mod de funktionelle krav, hvilket betyder, at hensynet til miljøet i mange tilfælde først kommer på banen, når det reelt er for sent at ændre ret meget på projektet.

De beskrevne eksempler på miljørigtigt idrætsbyggeri  bygger  i  høj  grad  på  efterspørgsel  og  motivation  fra  den  enkelte idrætsforening  og  er  baseret  på  frivillige initiativer og ordninger. Men idrætsorganisationerne  er  ikke  de  eneste  aktører  ved bygning af nye idrætsfaciliteter, også kommunerne har en central rolle lige som arkitekter og rådgivende ingeniører.

## Myndighederne

Til at understøtte en bæredygtig udvikling af  byggeriet  findes  en  række  reguleringer og  virkemidler  inden  for  det  offentlige, som  kan  få  betydning  for  den  fremtidige udvikling af det miljørigtige idrætsbyggeri, hvoraf nogle af disse er beskrevet.

Sammenfattende kan man sige, at bæredygtig  udvikling  inden  for  idrætsbyggeri betyder, at kvalitet, økonomi, miljø og sociale forhold integreres ved den overordnede  planlægning  og  gennemførelse  af  idrætsbyggeriet - både ved anlæg og drift.

## Kommunerne

Kommunerne spiller en vigtig rolle for udviklingen i byggeri og byplanlægning, idet de  agerer  som  både  planlægger,  bygherre og  myndighed  -  også  når  det  gælder  idrætsbyggeri.  Anvisninger  til  miljøvenligt byggeri kan bl.a. indgå på forskellig vis i kommuneplaner,  lokalplaner,  Agenda  21strategier,  servitutter  og  bygherrevejledninger.

Kommuneplanen  kan  anvendes  som  et aktivt styringsmiddel for indsatsen for bæredygtig udvikling. Flere kommuner har udarbejdet vejledninger, der har til formål at  illustrere  miljøkravene med vellykkede eksempler  på,  hvordan  miljøhensyn  kan integreres i både ældre og nyt byggeri og således være med til at skabe god og oplevelsesrig arkitektur,  som er indpasset stedets  særlige  kvaliteter. 46 Der  er  også  eksempler  på  konkrete  standarder  for  miljørigtig  projektering  med  minimumskrav, der skal følges i forbindelse med byfornyelse,  støttet  byggeri,  og  når  kommunen selv er bygherre. 47

Ifølge planloven kan kommunerne ikke stille krav om bæredygtigt byggeri i lokalplanens  bestemmelser,  så  de  er  juridisk bindende. 48 Den  eneste  mulighed  for  at skærpe  kravene  til  bæredygtighed  i  bygningsmassen er, hvis kommunerne ejer og sælger den jord, hvorpå der skal bygges. 49 I Glostrup  Kommune  opføres  i  øjeblikket ca. 200 boliger som »økologisk byggeri«, og her blev økologien sikret gennem salgsmaterialet for grunden og ved tinglysning på området. 50

Planloven pålægger amter og kommuner at udarbejde en strategi for deres bidrag til en bæredygtig udvikling i det 21. århundrede (Lokal Agenda 21). 51 Strategien skal indeholde målsætninger for 5 indsatsområder, hvoraf  2  er  relevante  for  byggeriet  heriblandt  -  at  fremme  bæredygtig  byudvikling  og  byomdannelse  -  at  mindske  miljøbelastningen.

Kommunerne kan bruge Agenda 21 strategier til at stille krav om miljø i de offentlige  byggeprojekter.  Flere  kommuner  har benyttet  lejligheden  til  at  stille  konkrete krav  om  miljøvenlige  materialer  og  lavenergi til offentligt støttet byggeri og strategier,  der  kan  understøtte  udviklingen  af bæredygtigt byggeri. 52

Der er mange flere eksempler og Dansk Center for Byøkologi har en mere fyldestgørende oversigt over de forskellige kommunale strategier og vejledninger på deres hjemmeside. 53

## Staten

De  nationale  udviklingsprogrammer  har primært haft det private by- og boligbyggeri som indsatsområde, men nye krav fra EU  stiller  skærpede  krav  til  bygningers energimæssige ydeevne. 54 For at leve op til det  nye  EU-direktiv  skal  Danmark  i  de fremtidige energibestemmelser i Bygningsreglementet  opstiller  mindstekrav  til en  bygnings  energimæssige  ydeevne.  Det nye  er,  at  energikravet  ikke  blot  omfatter bygningens  varmeisolering,  men  også  en række andre forhold, bl.a. klimaanlæg, belysning og vedvarende energi; forhold som spiller  en  stigende  rolle  for  bygningers energibalance.

Af  Energistyrelsens  energipolitiske  redegørelse fremgår, at den danske regering har sat som mål, at der skal ske en stramning  af  energikravene  i  Bygningsreglementet med 25-30 pct. for nye bygninger. 55 Men også kravene til eksisterende bygninger skal skærpes for at opnå betydelige besparelser ved ombygning og renovering.

## Bygherre og rådgivere

Bygherre kan stille miljøkrav og efterspørge miljøvenlige materialer, konstruktioner og drift. For idrætsbyggeri vil det ofte være kommunen, idrætsklubben eller - foreningen, som er bygherre, og som stiller krav. Nogle kommuner har udarbejdet retningslinier for, hvorledes miljøhensyn kan inddrages i byggeriet, hvilket kan være en stor hjælp,  da  det  kræver  viden  at  stille  disse krav.

Samarbejdet med rådgiverne f.eks. arkitekter,  ingeniører,  deres  holdning  til  miljøhensyn  og  viden  på  området  har  også stor betydning for resultatet. Et af problemerne er, at det ikke er så almindeligt at integrere miljø i alle byggeprojektets faser.

Ved miljøvenlig projektering af byggeri opstiller  man  en  række  miljømål  for  de væsentligste miljøbelastninger fra byggeriets i dets anlægs- og driftsfase. Hvis de opfyldes, vil det betyde at miljøbelastningen for  det  aktuelle  byggeri  begrænses. 56 Det svære er at vurdere, om man har valgt de rigtige mål. 57

Ofte opfattes miljøhensyn som en »ekstra« foranstaltning, der ligger ud over, hvad der er  nødvendigt.  Det  er  optimalt,  hvis  miljøhensyn kan indgå som en del af bygningens samlede kvalitet. Det kræver, at forbedret  indeklima,  energieffektivitet  m.m. opleves som lige så vigtige som andre parametre. Kun på den måde kan det sikres, at disse ting ikke opleves som en ekstra investering,  der  belaster  byggeprojektets  økonomi udover en fastsat ramme.

Akademisk  Arkitektforening  har  udarbejdet en miljøpolitik med en målsætning om, at arkitekternes arbejde med miljørigtige løsninger skal være indiskutabel »standard«. 58 Det er almindelig standard i konkurrencer og byggeprogrammer at skri- ve,  at  der  skal  tages  miljømæssige  eller bæredygtighedshensyn  ved  udformningen af  byggerier,  men  der  findes  ikke  mange projekter  med  høj  arkitektonisk  kvalitet, som samtidig er gennemgribende miljøsikret. At  integrere  miljøhensyn  og  at  dokumentere dette er ikke så almindeligt, og ofte har miljøindsatsen været en række teknologiske løsninger, som er tilføjet et traditionelt byggeri. 59

I  starten  af  2004  blev  resultaterne  af Danmarks  første  internationale  arkitektkonkurrence om moderne, miljørigtigt byggeri offentliggjort. Det var første gang, at en  bygherre  opstillede  målbare  miljøkrav til  byggeriet.  Projektforslagene  viste,  at tegnestuerne i dag er i stand til at kombinere god arkitektur og miljø- og energibevidst byggeri. 60 I vinderprojektets forslag er energiforbruget i den ene boliggruppe således helt nede på 15 kWh/m2/år, det samme som Passivhaus standarden. 61

Meget kan gøres allerede nu ved at undgå kuldebroer, at højisolere, at sørge for tætheden og at vælge A-klassificerede vinduer,  og  der  burde  udarbejdes  en  række ydeevnekrav,  så  arkitekter  og  ingeniører ved, hvad de skal leve op til f.eks. et energiforbrug  på  25%  af  bygningsreglementet. 62 Ydeevnekravet har ydermere den fordel,  at  det  fastholder  arkitektens  kreative frihed og udfordrer ingeniøren til at finde de optimale løsninger.

Det  kan  lade  sig  gøre  i  udlandet,  men ifølge  Akademisk Arkitektforening  bliver den miljørigtige løsning ofte valgt fra, fordi rådgiveren er alt for dårligt klædt på til at kunne besvare bygherrens mange spørgsmål, og resultatet bliver ofte, at valget  derfor  falder  på  det  kendte. 63 Der har tidligere været en opfattelse af, at miljørigtig  projektering  er  et  arbejdsområde  for specialister  (ingeniører),  men arkitekterne vil gerne gøre det til en disciplin, der kan integreres i almen praksis. 64

Der ser ud til at være behov for fælles mål,  bedre  koordinering  og  samarbejde  i byggebranchen.  Det  var  også  en  af  konklusionerne, som »Byggepanelet«, der blev nedsat af Miljøstyrelsen i 2000 nåede frem til i sin handlingsplan for bæredygtig udvikling  i  dansk  byggeri. 65 Der  peges  i handlingsplanen på nødvendigheden af, at regeringen  styrker  indsatsen  for  at  integrere  miljøhensyn  i  byggeriet,  og  at  alle byggesektorens  hovedaktører  tager  et  aktivt  medansvar  for  bestemte  dele  af  planen.  En  af  de  mest  presserende  opgaver og  højest  prioriterede  initiativer  på  kort sigt  var  et  tæt,  koordineret  samspil  mellem alle byggesektorens aktører og stimulering  af  efterspørgslen  efter  inddragelse af miljøhensyn i eksisterende og nyt byggeri.

Blandt byggeriets aktører er der stadig ikke enighed om, hvorvidt det er bygherren, entreprenøren,  arkitekterne  eller  ingeniørerne, der har ansvaret og skal tage initiativet til at bygge bæredygtigt. En af konklusionerne  på  en  konference  afholdt  foråret 2004 var,  at  enten  må  det  være  entreprenørerne, der stiller krav og gør det til en del af  byggeprojektets  projektbeskrivelse,  eller også skal myndighederne gå forrest og sætte dagsordenen. 66 Det blev samtidig pointeret,  at  et  bredere  samarbejde  mellem byggeriets parter og myndigheder, bygherrer og leverandører er absolut nødvendigt i forhold til at arbejde systematisk med miljøhensyn. Inden for byggeri er der generelt tale om et område med et stort miljøpotentiale men samtidig et område med tradition for,  at  de  mange  aktører  har  hvert  deres sprog  og  tilgang  til  miljøområdet  med mangel  på  fælles  mål  og  politikker  samt enkle,  gennemsigtige  og  brugbare  værk- tøjer  på  miljøområdet,  hvorfor  afstanden fra »vi vil« til »vi gør« i forhold til bæredygtighed er meget stor.

## Økonomi

En af de holdninger, der er forbundet med miljørigtigt byggeri, er, at det altid er dyrere end traditionelt byggeri.

I eksemplet fra Stillinge IF blev det dyrere at tage miljøhensyn i forhold til et traditionelt byggeri, i Jetsmark IF var der ingen fordyrelse af prisen, og i Humlum var den lave pris på halmbyggeriet et væsentligt parameter for at gennemføre projektet. Resultaterne fra en række forsøgsbyggerier har vist, at det er muligt at lavet byøkologisk byggeri med væsentlige miljøfordele. Selvom det koster mere i anskaffelse, modsvares dette af besparelser på opvarmning, belysning og varmt vand. 67 Når der anlægges et totaløkonomisk perspektiv, behøver byøkologisk  byggeri  derfor  ikke  at  være dyrere  end  konventionelt  byggeri.  Et  lavt ressourceforbrug er især opnået for byggerier  med  brugerinddragelse,  hvilket  illustrerer vigtigheden af også at rette en indsats  mod  brugeradfærd  udover  de  bygningsmæssige tiltag.

Det er sund fornuft at tage hensyn til den efterfølgende  drift,  når  en  bygherre  planlægger og udfører et nyt byggeri, da halvdelen  af  alle  omkostninger  i  relation  til byggeriet ligger i driftsfasen. 68

I  praksis  må  det  dog  konstateres,  at  de totaløkonomiske overvejelser generelt ikke er slået igennem i nybyggeriet. 69

At spare på ressourcerne er ofte også en økonomisk besparelse, hvorfor det kan betale  sig  at  inkludere  miljøhensyn  allerede fra  starten  på  lige  fod  med  økonomien. Men det er nødvendigt at komme med nogle konkrete udregninger på, at en evt. ekstra udgift til investering i mere miljørigti- ge  løsninger  i  anlægsfasen  kan  tjene  sig hjem igen inden for en kort periode, ellers bliver det svært at overtale bygherren.

## Bliver fremtidens idrætsanlæg miljørigtigt?

Idrættens  og  idrætsbyggeriets  indflydelse på miljø, økonomi, sundhed og social velfærd kendes ikke, men det er en kendsgerning, at det et område med stigende aktivitetsniveau og en branche i vækst.

I dag ligger ansvaret for en mere bæredygtig udvikling af  idrætsbyggeri  med bl.a. inddragelse af miljøhensyn i både anlægs- og driftsfase ude hos den enkelte aktør.

Danmark  har  mindst  1000  idrætshaller og -anlæg, ca. 14.000 idrætsforeninger og omkring  2  mio.  mennesker,  der  dyrker idræt. Det er ikke lykkedes at finde frem til mere end tre eksempler på miljørigtigt idrætsbyggeri, ni eksempler på miljømærkede  idrætsfaciliteter  og  enkelte  eksempler på anvendelse af internationale miljøstandarder.  Herudover anvendes grønne regnskaber og miljøledelse i en række foreninger,  og  visse  kommuner  stiller  krav  om dette ved udførelse af særlig støjende eller arealkrævende sportsgrene.

Samlet  set  kan  det  konkluderes,  at  der ikke er stor efterspørgsel efter miljørigtigt idrætsbyggeri, hverken når der bygges nye anlæg eller ved den daglige drift.

De beskrevne initiativer og ordninger til miljøvenlig drift bygger på frivillighed og en  markedsbaseret  efterspørgsel.  Der  er mangel  på  viden  om,  at  det  kan  lade  sig gøre og på gode eksempler inden for området. Mange idrætsforeninger har ingen miljøpolitik,  ligesom  den  er  fraværende  hos flere af idrættens organisationer.

Selvom efterspørgslen efter miljørigtigt idrætsbyggeri skulle stige, er der ikke meget hjælp at hente for de idrætsforeninger, der ønsker at vide mere om dette område. Opbakning blandt idrættens organisationer til  at  underbygge  en  udvikling  af  idrætsbyggeriet i en mere bæredygtig retning er begrænset og visse steder fraværende. Men idrætsorganisationerne kan være med til at tage et ansvar, hvis der er politisk vilje.

Kommunerne, som ejer hovedparten af idrætsanlæggene, har også mulighed for at vejlede og stille krav, når idrætsbyggeriet er  offentligt  eller  offentlig  støttet.  Mange kommuner har udarbejdet standarder, retningslinier og vejledninger vedr. miljørigtigt byggeri, og disse kan bruges i det videre arbejde.

Miljørigtig  projektering  er  endnu  ikke en integreret del af byggeriet, miljø betragtes ikke som en naturlig del den arkitektoniske kvalitet, og rådgiverne er stadig ikke enige om at placere ansvaret og arbejde ud fra fælles retningslinier, hvilket stiller større krav til den idrætsforening, der ønsker et miljørigtigt  byggeri,  om  at  finde  de  arkitekter og ingeniører, som har den nødvendige ekspertise på området.

En stigende andel af den voksne befolkning dyrker idræt. De primære årsager til at deltage er sundhed, socialt samvær og fællesskab. Men der burde ikke være en modsætning mellem dette og samtidig at udvise miljømæssig  ansvarlighed.  Det  handler  i sidste ende om holdninger og adfærd.

Økonomien  er  en  væsentlig  parameter ved ny og ombygning af faciliteterne. Miljørigtigt byggeri behøver ikke at være dyrere set over et helt livsforløb, men det er nødvendigt at anvende en helhedsbetragtning  og  se  på  de  totale  økonomiske  omkostninger ved både anlæg og drift af bygningerne. Der mangler konkrete eksempler på,  at  investeringerne  kan  tjene  sig  hjem igen i løbet af en kort årrække.

Der er behov for synlighed, for viden og for markedsføring af »den gode historie«. Det handler om viden, oplysning, gode eksempler og masser af initiativer at hente inspiration fra.  Samarbejde  på  kryds  og tværs med ideer og udveksling af erfaringer,  små  og  store  projekter,  samt  økonomisk og politisk opbakning.

I Tyskland har man grebet chancen og gjort miljø til et centralt tema, der benyttes i formidlingsstrategi  af  verdensmesterskabet  i fodbold  med  det  formål  at  give  arrangementet og landet et positivt »brand«. Den

## Noter

- 1 Birgitte  Kleis,  Big  Business,  I: Arkitekten;  nr.  4 (København 2004), s. 7.
- 2  René Kural, Fremtidens Idræts- og kulturbyggeri -  Mellem  vision  og  virkelighed  (København 2000).
- 3  Lokale- og Anlægsfondens facilitetsdatabase (2004) www.loa-fonden.dk.
- 4  Torben Fridberg, Kulturog fritidsaktiviteter 1993, Socialforskningsinstituttet  94:6  (København 1994).

Knud Larsen, Idrætsdeltagelse i Danmark 2002 Et notat om Lokale- og Anlægsfondens spørgeskemaundersøgelse  den  voksne  befolknings  idrætsdeltagelse i 2002 (København 2003), s. 2-5.

- 5  EU-kommissionen, A Pan-EU  survey  on  consumer attitudes to physical activity, body weight and health (Brussel 1999).

PLS Rambøll Management, Befolkningens motivation og barrierer for fysisk aktivitet - Resumé (København 2003).

- 6 DGI´s  hovedbestyrelse,  DGI  mod  2010,  s.  7-9 www.dgi.dk.
- 7 Birgitte  Kleis,  Big  Business,  I: Arkitekten;  nr.  4 (København 2004), s. 7. René Kural, Idræt som katalysator for byudviklingen, I: Arkitekten; nr. 4 (København 2004) s. 8-13
- 8 René Kural, Idræt som katalysator for byudviklingen, I: Arkitekten; nr. 4 (København 2004) s. 8-14.
- 9 Idrætsfonden  Danmarks  effektanalyser  af  større internationale idrætsbegivenheder i Danmark, maj 2004, www.idraetsfonden.dk.

danske regering satser på at få flere store kulturarrangementer til landet, og det forventes at få en større økonomisk betydning for  dansk  turisme  i  fremtiden,  så  hvorfor ikke  satse  på  en  bæredygtig  udvikling  af idrætten til at understøtte dette formål?

Mulighederne  er  mange,  men  for  at  få miljørigtigt eller bæredygtigt idrætsbyggeri på  dagsordenen i  konkret  handling  er  det nødvendigt  med  en  stærk  politisk  vilje, økonomisk opbakning, udveksling af viden og erfaringer, nytænkning og samarbejde. Frivillige initiativer gør det ikke alene.

- 10 Statens Byggeforskningsinstitut, Byggeri set i et livscyklusperspektiv,  pressemeddelelse  12.  april (København 1996).
- 11 Carl Bro, Affaldsforebyggelse i Danmark - status for den danske indsats, Orientering fra Miljøstyrelsen nr. 14, København 2000), s. 30-34.
- 12  Regeringen, Danmarks nationale strategi for bæredygtig udvikling, fælles fremtid - udvikling i balance,  Indikatorrapport,  (København  2002),  s. 74-75.
- 13  Transportområdet Vejdirektoratet, TU 1998-1999, Resultater  fra  Transportvaneundersøgelsen,  (København 2001), s. 25-25.
- 14  Peter Troelsen, Det er dyrt at være miljøbevidst, I: Ungdom &amp; Idræt nr. 33 (Vejle 1998).
- 15  Jonna Toft, Grønt klubhus får miljøpris, DGI årsmøde 1998 (København 1998).
- 16  Karen Balling Radmer, Jetsmark IF får grøn pris, DGI årsmøde 2000 (Fuglsø 2000).
- 17  Danske  Gymnastik-  og  Idrætsforeninger,  Grøn pris  til  nordjysk  idrætsforening,  pressemeddelelse, (Fuglsø den 3. november 2000).
- 18  Sten Bille, Halmhal sikrer vintertennis, Ungdom &amp; Idræt nr. 31 (Vejle 2003).
- 19  Informations-Gemeinschaft  Passivhaus  Deutschland, Qualitätskriterien für Passivhäuser, www.igpassivhaus.de.
- 20  Birgitte  Kleis,  Big  Business,  I: Arkitekten;  nr.  4 (København 2004), s. 7.

Helmut Krapmeier og Eva Müller, Energi Institut Voralberg, Østrig, Passiv Haus - et super lavener-

- gihus  I:  Medlemsblad  for  Foreningen  Dansk Byøkologi  nr.  1  (Århus  2002).  Bygningsreglement  1995,  RGM  nr.  4002  af  13.  februar  1995 (København 1995).
- 21  Ralf  Bermich  und  Patrick  Lubs,  Neubau  einer Passivhaus-Turnhalle  für  die  Kurpfalzschule  in Heidelberg-Kirchheim, (Heidelberg, Tyskland 2004).
- 22  Ragnhild  Bjarttun,  Kine  Marie  Berg  Laksaa  og Geir  Lindahl,  OL i Tromsø  -  Hvordan  påvirkes miljøet  i  forbindelse  med  Lekene?  Elevarbeid Idrettlinja Frydenlund vgs. (Norge 2004).
- 23  Greenpeace, »Greenpeace Olympic Environmental  Games -  AGuide to Sustainable Events« (2000).
- 24  Greenpeace, How green the games - a Greenpeace assessment of the environmental performance of the Athens 2004 Olympics (July 2004).
- 25  Den Grønne Nøgle, Miljødiplom til Idrætsanlæg, Ansøgningsskema (København 2004).
- 26  Halinspektørforeningen, »Den grønne nøgle, læs mere  og  download  et  kriteriesæt«,  Nyheder  15. april  2004  på  hjemmesiden:  www.halinpektorerne.dk.
- 27  Committed to Green Foundation Strategic Objectives Golf www.committedtogreen.org.
- 28 Green Network, Medlemmer (offentlige), www.greennetwork.dk.
- 29  Miljøledelsesstandarden ISO 14001, Miljøstyrelsen,  www.mst.dk.  Introduktion  til  EMAS,  Miljøstyrelsen, www.mst.dk.
- 30 Kulturministeriet, Idræt, www.kulturministeriet.dk.
- 31  Danmarks  Idræts-Forbund,  Politisk  Program  Miljø og fysisk planlægning, www.dif.dk.
- 32  Dorthe O. Andersen, miljøkonsulent i Danmarks Idræts-Forbund, personlig meddelelse, (Brøndby, juni 2004).
- 33  Danmarks  Idræts-Forbund,  Miljørigtigt  idrætsbyggeri - en vejledning i miljørigtigt idrætsbyggeri (endnu ikke publiceret).
- 34  Danmarks Idræts-Forbund, Natur- og miljøprisen går til? DIF-Nyt 25. februar 2004 www.dif.dk.
- 35  Miljømagasinet - OL, P1 Morgen, Vært Katrine Nyland Sørensen, den 13. august 2004 kl. 06:56.
- 36  Steen Tinning, politisk konsulent i Danske Gymnastik- og Idrætsforeninger, personlig meddelelse (Vejle, juni 2004).
- 37  Steen  Bille,  Miljøarbejde  går  i  stå.  Regeringen stopper grønne initiativer i DGI Roskilde, I: Ungdom &amp; Idræt nr. 2 (Vejle 2002).
- 38  Steen Tinning, politisk konsulent i Danske Gymnastik- og Idrætsforeninger, personlig meddelelse (Vejle, juni 2004).
- 39  Bjarne Nissen, Millionbeløb til lokale idrætsfaciliteter,  pressemeddelelse  (Vejle,  den  15.  januar 2003).
- 40  Birger Kyhl, planlægningschef i Team Danmark, personlig meddelelse (Brøndby, juli 2004).
- 41  Karin Christiansen, Miljøvenligt byggeri - praktiske råd om nybygning, tilbygning og ombygning (København1998).
- 42  Holger Kortbek, konsulent i Lokale- og Anlægsfonden,  personlig  meddelelse  (København,  juni 2004).
- 43  Strategi for Lokale- og Anlægsfonden 2004-2006 (København 2003).
- 44  Internal Olympic Committee - Sport and Environment Commision, Olympic Movements - Agenda 21 - Sport for sustainable development (1996).
- 45  Öko-Institut  e.V.,  Green  Goal  -  Environmental goals for the 2006 FIFA World Cup - Background paper on the concept phase (Berlin 2003).
- 46  Peter Ejsing, Miljømanual - krav og muligheder ved  byfornyelse  og  støttet  boligbyggeri  (Ålborg 2001). Kolding Kommune, Økologi i planlægning og byggeri - retningslinier i Kolding Kommune (Kolding 1999).
- Vejle Kommune, SÅDAN GØR DU - når du bygger  økologisk/miljørigtigt  (Vejle  2000).  Esbjerg Kommune, Miljørigtige tiltag når du bygger (Esbjerg 2002).
- 47  Københavns Kommune, Miljøkontrollen, Miljøorienteret byfornyelse og nybyggeri (København 2001). Hillerød Kommune, Standard for miljørigtigt byggeri- og anlæg i Hillerød Kommune, version 2004 (Hillerød 2004).
- 48  Bekendtgørelse af lov om planlægning (LBK nr. 763 af 11. september 2002) kapitel 5.
- 49  Ove Mørck, Jørn S. Holm, Marie Woge Nielsen, Lotte Roed, Jan Poulsen, Lars Berndt: Bæredygtighed  i  lokalplaner  -  et  idé-  og  debatoplæg (Nordsjælland 2002).
- 50  Lone Ahrentzen, Birgitte Hoffmann og Søren Gabriel, Bæredygtigt nybyggeri i Glostrup Kommune, Medlemsblad for Foreningen for Dansk Byøkologi nr. 4. (Vejle 2001).
- 51  Bekendtgørelse af lov om planlægning (LBK nr. 763 af 11. september 2002) paragraf 33.
- 52  Jan Poulsen, Jette Hagensen, Bæredygtigt byggeri - et idé- og debatoplæg (Frederikssund 2002). Pandrup Kommune, Miljøplan 2002 (Pandrup 2000).
- 53  Dansk Center for Byøkologi www.dcue.dk
- 54  Europa-parlamentets og rådets direktiv 2002/91/ EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne.
- 55 Energistyrelsen, Energipolitisk redegørelse - øko-

- nomi-  og  erhvervsminsterens  redegørelse  i  henhold  til  lov  om  energipolitiske  foranstaltninger (København 2003). S. 1-13.
- 56  BPS-centret, Håndbog i miljørigtig projektering, Bind 1-2, BPS-Publikation nr. 121 (1998).
- 57  Pernille  Hedehus,  Miljøvurdering  af  byggeri  Miljøprojekt nr. 686 (København 2002).
- 58 Akademisk Arkitektforening, Miljøpolitik (København 2000).
- 59  Rie  Øhlenschlæger,  Miljørigtigt  byggeri  og  miljørigtige byer - arkitektonisk kvalitet er også miljøkvalitet (København 2003).
- 60  Arkitektur og bæredygtighed i dansk boligbyggeri  (SHE), International Arkitektforening (København 2003).
- 61  Informations-Gemeinschaft  Passivhaus  Deutschland, Qualitätskriterien für Passivhauser, www.igpassivhaus.de.
- 62  Akademisk  Arkitektforening,  kursus  i  Miljøbevidst arkitektur 2004, www.aa.dk.

## Litteratur

- Ahrentzen, Lone, Birgitte Hoffmann og Søren Gabriel:  Bæredygtigt  nybyggeri  i  Glostrup  Kommune. Medlemsblad for Foreningen for Dansk Byøkologi nr. 4. Vejle 2001.
- Arkitektur  og  bæredygtighed  i  dansk  boligbyggeri (SHE).  International Arkitektforening  København 2003.
- Bekendtgørelse af lov om planlægning (LBK nr. 763 af 11. september 2002) kapitel 5. Og paragraf 33.
- Bermich, Ralf und Patrick Lubs Neubau einer Passivhaus-Turnhalle  für  die  Kurpfalzschule  in  Heidelberg-Kirchheim. Heidelberg, Tyskland 2004.
- Bille, Steen: Miljøarbejde går i stå. Regeringen stopper grønne initiativer i DGI Roskilde, I: Ungdom &amp; Idræt nr. 2. Vejle 2002.
- Bjarttun, Ragnhild, Kine Marie Berg Laksaa og Geir Lindahl: OL i Tromsø - Hvordan påvirkes miljøet i forbindelse  med  Lekene?  Elevarbeid  Idrettlinja Frydenlund vgs. Norge 2004.
- BPS-centret: Håndbog  i miljørigtig projektering, Bind 1-2. BPS-Publikation nr. 121. 1998.
- Brundtlandkommissionen: Vores Fælles Fremtid , FNforbundet  og  Mellemfolkeligt  Samvirke.  København 1987, s. 20.
- Byggepanelet: Handlingsplan for en bæredygtig udvikling i den danske byggesektor. København 2001.
- Bygningsreglement 1995, RGM nr. 4002 af 13. februar 1995. København 1995.

Carl Bro: Affaldsforebyggelse i Danmark - status for

- 63  Rie Øhlenschlæger, konsulent i Dansk Center for Byøkologi. (Vejle juli 2004).
- 64  Byggepanelet,  Handlingsplan  for  en  bæredygtig udvikling i den danske byggesektor (København 2001).
- 65  Byggepanelet,  Handlingsplan  for  en  bæredygtig udvikling i den danske byggesektor (København 2001).
- 66  Camilla  Hjerl,  »Bæredygtigt  byggeri  -  en  by  i Rusland?«.  I:  Teknologidebat.dk  oktober  2002 (København 2002).
- 67  Jørn  Dinesen  et  al.  Bæredygtigt  byggeri  betaler sig  -  evaluering  af  ØKOHUS  99  (København 2001), s.7-8.
- 68  Birgitte Dyrvig Carlsson og Hanne Strøh Sabroe, Halvdelen  af  et  byggeris  totaløkonomi  ligger  i driftsfasen I: Byggeforum nr. 2 (Middelfart 2004).
- 69  Hans Bjerregård Rådgivning ApS, 12 Byøkologiske forsøgsbyggerier - Erfaringer og anbefalinger (København 2001).

den danske indsats, Orientering fra Miljøstyrelsen nr. 14. København 200, s.74-75.

- Carlsson,  Birgitte  Dyrvig  og  Hanne  Strøh  Sabroe: Halvdelen  af  et  byggeris  totaløkonomi  ligger  i driftsfasen. I Byggeforum nr. 2. Middelfart 2004.
- Christiansen, Karin: Miljøvenligt byggeri - praktiske råd  om  nybygning,  tilbygning  og  ombygning. København1998.
- Danmarks Idræts-Forbund: Miljørigtigt idrætsbyggeri - en vejledning i miljørigtigt idrætsbyggeri, (endnu ikke publiceret).
- Danske Gymnastik- og Idrætsforeninger: Grøn pris til nordjysk idrætsforening. Pressemeddelelse. Fuglsø den 3. november 2000.
- Dinesen, Jørn et. al.: Bæredygtigt byggeri betaler sig evaluering af ØKOHUS 99. København 2001, s.7-8.
- Ejsing,  Peter:  Miljømanual  -  krav  og  muligheder ved  byfornyelse  og  støttet  boligbyggeri.  Ålborg 2001.
- Energistyrelsen: Energipolitisk redegørelse - økonomi- og erhvervsminsterens redegørelse.
- Esbjerg Kommune: Miljørigtige tiltag når du bygger. Esbjerg 2002.
- EU-kommissionen:  A Pan-EU  survey  on  consumer attitudes to physical activity, body weight and health. Brussel 1999.
- Europaparlamentets og -rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne.

Fremtidens Idræts- og kulturbyggeri - Mellem vision og virkelighed. København 2000.

Fridberg,  Torben:  Kultur-  og  fritidsaktiviteter  1993, Socialforskningsinstituttet 94:6. København 1994.

Greenpeace: Greenpeace Olympic Environmental Games - A Guide to Sustainable Events. 2000.

Halmhal sikrer vintertennis. Ungdom &amp; Idræt nr. 31. Vejle 2003.

Hedehus, Pernille: Miljøvurdering af byggeri - Miljøprojekt nr. 686. København 2002.

Hillerød Kommune: Standard for miljørigtigt byggeri-  og  anlæg  i  Hillerød  Kommune,  version  2004. Hillerød 2004.

Hjerl,  Camilla:  Bæredygtigt  byggeri  -  en  by  i  Rusland? I: Teknologidebat.dk oktober 2002. København 2002.

How green the games - a Greenpeace assessment of the environmental performance of the Athens 2004 Olympics. July 2004.

Internal  Olympic  Committee  -  Sport  and  Environment Commision: Olympic Movements - Agenda 21 - Sport for sustainable development. 1996.

Kleis,  Birgitte,  Big  Business,  I:  Arkitekten;  nr.  4. København 2004, s. 7.

Kolding Kommune: Økologi i planlægning og byggeri  -  retningslinier  i  Kolding  Kommune.  Kolding 1999.

Krapmeier, Helmut og Eva Müller: Energi Institut Voralberg, Østrig, Passiv Haus - et super lavenergihus. I: Medlemsblad for Foreningen Dansk Byøkologi nr. 1. Århus 2002.

- Kulav,  René:  Idræt  som  katalysator  for  byudviklingen, I: Arkitekten; nr. 4. København 2004, s. 8-13.

Københavns Kommune: Miljøkontrollen. Miljøorienteret byfornyelse og nybyggeri. København 2001.

Larsen, Knud: Idrætsdeltagelse i Danmark 2002 - Et notat om Lokale- og Anlægsfondens spørgeskemaundersøgelse vedr. den voksne befolknings idrætsdeltagelse i 2002. København 2003, s. 2-5.

Miljø- og Energiministeriet: Natur- og Miljøpolitisk redegørelse 1999. København 1999, s. 451-459.

Miljømagasinet - OL, P1 Morgen. Vært Katrine Nyland Sørensen. Den 13. august 2004 kl.06:56.

Miljøpolitik København 2000.

Miljørigtigt byggeri og miljørigtige byer - arkitektonisk kvalitet er også miljøkvalitet. København 2003.

Miljøstyrelsen nr. 14. København 2000, s. 30-34.

Mørck, Ove, Jørn S. Holm, Marie Woge Nielsen, Lotte Roed, Jan Poulsen, Lars Berndt: Bæredygtighed i lokalplaner - et idé- og debatoplæg. Nordsjælland 2002.

Nissen, Bjarne: Millionbeløb til lokale idrætsfacilite- ter. Pressemeddelelse. Vejle, den 15. januar 2003. Pandrup Kommune: Miljøplan 2002. Pandrup 2000.

PLS  Rambøll  Management:  Befolkningens  motivation og barrierer for fysisk aktivitet - Resumé. København 2003.

Poulsen, Jan, Jette Hagensen: Bæredygtigt byggeri et idé- og debatoplæg. Frederikssund 2002.

Radmer,  Karen  Balling:  Jetsmark  IF  får  grøn  pris. DGI årsmøde 2000. Fuglsø 2000.

Regeringen:  Danmarks  nationale  strategi  for  bæredygtig udvikling, fælles fremtid - udvikling i balance. Indikatorrapport. København 2002, s. 74-75.

Statens Byggeforskningsinstitut: Byggeri set i et livscyklusperspektiv.  Pressemeddelelse  12.  april  København 1996.

Strategi  for  Lokale-  og  Anlægsfonden  2004-2006. København 2003.

Tinning,  Steen,  politisk  konsulent  i  Danske  Gymnastik- og Idrætsforeninger, personlig meddelelse. Vejle, juni 2004.

Toft, Jonna: Grønt klubhus får miljøpris. DGI årsmøde 1998. København 1998.

TransportTransportområdet, Vejdirektoratet:  TU 1998-1999, Resultater fra Transportvaneundersøgelsen. København 2001, s. 25-25.

Troelsen, Peter: Det er dyrt at være miljøbevidst, I: Ungdom &amp; Idræt nr. 33. Vejle 1998.

- Vejle Kommune: SÅDAN GØR DU - når du bygger økologisk/miljørigtigt. Vejle 2000.

Öko-Institut e.V.: Green Goal - Environmental goals for the 2006 FIFA World Cup - Background paper on the concept phase. Berlin 2003.

## Samtaler

Andersen, Dorthe O. (miljøkonsulent i Danmarks Idræts-Forbund) personlig meddelelse. Brøndby, juni 2004.

Kortbek, Holger (konsulent i Lokale- og Anlægsfonden) personlig meddelelse. København, juni 2004.

Kyhl,  Birger  (planlægningschef  i  Team  Danmark) personlig meddelelse. Brøndby, juli 2004.

Øhlenschlæger  Rie  (konsulent  i  Dansk  Center  for Byøkologi) (Vejle juli 2004).

## Hjemmesider

Akademisk Arkitektforening:  Kursus  i  Miljøbevidst arkitektur 2004, www.aa.dk

Committed to Green Foundation Strategic Objectives Golf www.committedtogreen.org.

Danmarks Idræts-Forbund: Natur- og miljøprisen går til? DIF-Nyt 25. februar 2004. Politisk Program Miljø og fysisk planlægning, www.dif.dk.

- Dansk Center for Byøkologi. www.dcue.dk.
- Den  Grønne  Nøgle:  Miljødiplom  til  Idrætsanlæg. Ansøgningsskema. København 2004.
- DGI´s hovedbestyrelse, DGI mod 2010, s. 7-9 www.dgi.dk.
- Green Network, Medlemmer (offentlige), www.greennetwork.dk.
- Halinspektørforeningen: Den grønne nøgle, læs mere og download et kriteriesæt. Nyheder 15. april 2004 på hjemmesiden: www.halinpektorerne.dk.
- Idrætsfondens Danmarks effektanalyser af større in-
- ternationale  idrætsbegivenheder  i  Danmark,  maj 2004, www.idraetsfonden.dk.
- Informations-Gemeinschaft Passivhaus Deutschland: Qualitätskriterien  für  Passivhäuser.  www.ig-passivhaus.de.

Kulturministeriet. Idræt. www.kulturministeriet.dk.

- Lokale-  og Anlægsfondens  facilitetsdatabase  (2004) www.loa-fonden.dk.
- Miljøstyrelsen: Introduktion til EMAS. www.mst.dk. Miljøstyrelsen:  Miljøledelsesstandarden  ISO  14001. www.mst.dk.