Den danske religionsmodels grænseflade
Forfattere: Margit Warburg
Tidsskrift: rvt (2015-11-19)

## Den danske religionsmodels grænseflade

MARGIT WARBURG

ENGLISH  ABSTRACT :  The  Danish  model  of  religion  designates  the  conditional ways according to which the Danish national church and other parts of the system of religion are unfolded in Danish society. The special constitutional position of the national church and its dominance in terms of demography of religion explains why the national  church  constitutes  the  core  of  the  Danish  model  of  religion.  Between  this churchly core and the surrounding society the Danish model of religion has a mediate space, which harbours a number of groups and actors who are part of the model of religion, though without a central position in it. The article discusses the historical development of the Danish model of religion and its characteristics. Additionally, it provides some examples of groups and institutions that are placed at the fringes of the model.

DANSK  RESUMÉ :  Ved  den  danske  religionsmodel  forstås  de  former  og  rammer, hvorunder  folkekirken  og  de  øvrige  dele  af  religionssystemet  udfoldes  i  det  danske samfund.  Folkekirkens  grundlovssikrede  særstilling  og  dens  religionsdemografiske dominans  er  grunden  til,  at  folkekirken  udgør  kernen  i  den  danske  religionsmodel. Mellem denne folkekirkelige kerne og det omgivende samfund har den danske religionsmodel en grænseflade, som rummer en række grupper og aktører, der indgår i religionsmodellen, dog uden at være centralt placeret her. Artiklen behandler den danske religionsmodels historiske udvikling og karakteristika og omtaler nogle eksempler på grupper og institutioner, som er placeret i religionsmodellens grænseflade.

KEYWORDS: Model  of  religion;  functional  differentiation;  Denmark;  state  and church; constitution

Med kong Harald Blåtand (958-986) indledtes et mere end tusindårigt forhold mellem stat og kirke i Danmark. Den store Jellingsten, som Harald lod rejse for blandt andet at bryste sig af, at han 'gjorde danerne kristne', er Danmarks officielle symbol på indledningen til dette forhold.

De to Jellingsten er som bekendt i de seneste årtier blevet så forvitrede, at staten, repræsenteret ved Kulturstyrelsen, måtte gribe ind i 2011 og beskytte dem med klimastyrede glashuse. Forvitringsprocessen kan ses som et symbol på en begyndende opblødning  af  det  hidtil  så  faste  forhold  mellem  kirke  og  stat  i  Danmark.  Denne opblødning  blev  officielt  markeret  ved,  at  kirkeminister  Manu  Sareen  i  september 2012  nedsatte  et  udvalg,  som  skulle  komme  med  forslag  til  en  fremtidig  styringsstruktur for folkekirken. Som led i dette arbejde udarbejdede udvalget et offentligt debatoplæg (Debatoplæg 2013), og på baggrund af diskussionen af oplægget afsluttede udvalget sit arbejde i april 2014 med en betænkning, Folkekirkens styre (Betænkning 1544 2014). Som Marie Vejrup Nielsen skriver i dette temanummer, synes dog allerede debatoplægget at udstikke grænser for, hvor vidtgående sådanne ændringer kan være for at kunne rummes inden for begrebet folkekirke.

Udsendelsen  af  Betænkning  1544  skabte  forventninger  om,  at  grundlovens  såkaldte løfteparagraf, 'Folkekirkens forfatning ordnes ved lov' (§66), ville blive indfriet efter mere end 165 år. Den 30. oktober 2014 meddelte Venstre og Det Konservative Folkeparti imidlertid, at de ikke ville medvirke til ny lovgivning om folkekirkens styre, og dermed bortfaldt muligheden for et bredt politisk forlig i nær fremtid om centrale  ændringer  i  den  danske  religionsmodel  (Jelved  2014).  Udviklingen  falder helt i tråd med, at danske politikere traditionelt har været tilbageholdende over for forandringer på det religionspolitiske område (Christensen 2012). Det er i modsætning til de øvrige nordiske lande, som i de seneste årtier har gennemført betydelige politiske og organisatoriske ændringer i forholdet mellem stat og kirke og i statens forhold til andre trossamfund (Nielsen 2012). De mest vidtgående ændringer skete i Sverige med en formel adskillelse af stat og kirke i 2000.

Den politiske debat om stat og kirke i Norden har ofte taget udgangspunkt i den demografiske og religiøse udvikling i de nordiske lande. Siden 1970'erne har medlemskabet af de dominerende evangelisk-lutherske kirker været langsomt, men støt faldende, samtidig med, at der er et stigende antal borgere, som har tilknytning til andre  trossamfund, først  og  fremmest  de  muslimske.  I  det  øvrige  Europa  ses  den samme  tendens  mod  en  religionspolitisk  opmærksomhed  på  statens  forhold  ikke bare  til  de  dominerende  kirker,  men  også  til  andre  trossamfund  og  til  bredere spørgsmål  om  individers  og  religiøse  gruppers  rettigheder  og  pligter  i  forhold  til statsmagten (Christoffersen 2012a).

Forskningsnetværket Den danske religionsmodel under forandring: Et komparativt perspektiv er støttet af Det Frie Forskningsråd | Kultur og Kommunikation, og netværket har til formål at belyse den danske religionsmodel i dens konkrete historiske og aktuelle  udformning  og  sætte  den  ind  i  et  komparativt  europæisk  perspektiv. 1   Dette temanummer af Religionsvidenskabeligt  Tidsskrift indeholder  en  række  forskningsbi- drag, som specielt retter sig mod det, vi har kaldt den danske religionsmodels grænseflade, og som vil blive uddybet teoretisk i det følgende.

1 Se netværkets hjemmeside http://dendanskereligionsmodel.ku.dk/

## Hvad er en religionsmodel?

Vores  arbejde  i  netværket  med  den  danske  religionsmodel  har  som  det  teoretiske udgangspunkt funktionel differentiering med vægt på en historisk orienteret forståelse  af  Niklas  Luhmanns  sociologi  (Ziemann  2007).  En  kort  fremstilling  af  denne forståelse er, at den historiske udvikling i de vesteuropæiske samfund har medført en opdeling af samfundet i delvist autonome systemer, som i høj grad er selvrefererende samtidig med, at de også interagerer. Udviklingen af disse forskellige, selvrefererende  og  gensidigt  interagerende  samfundssystemer  og  deres  indbyrdes  dynamik er kernen i en historisk-sociologisk forståelse af funktionel differentiering.

Religionssystemet indtager en central position som et af de ældste og vigtigste af disse samfundssystemer. Middelalderens katolske kirke i Europa havde en betydelig økonomisk  og  militær  magt  på  statsniveau.  Samtidig  kunne  den  påberåbe  sig  en religiøs  autoritet,  som  var  legitimeringsgrundlaget  for  den  herskende  samfundsorden, og som gav den styrke til at anvise en moralsk rettesnor for den enkeltes levevis, tro og adfærd. Derudover beskæftigede kirken sig, især gennem klostrene, med produktion, sundhed, socialvæsen og uddannelse.

I  højmiddelalderen  blev  sporene  lagt  for  en  uddifferentieringsproces,  som med grundlæggelsen af de første universiteter i 1100- og 1200-tallet langsomt gjorde højere uddannelse til et selvstændigt system i forhold til kirken. Senere fulgte sundhedsvæsen og socialvæsen, og lige som universiteterne er disse systemer også i dag stadig præget af deres historiske baggrund i kirken (Kahl 2009).

Med reformationen blev den dansk-norske konge og flere andre europæiske fyrster  overhoved  for  hver  deres  del  af  religionssystemet,  og  den  augsburgske  fred  i 1555 cementerede de protestantiske fyrstekirkers religiøse monopol. De indbyggere i det danske kongerige, som ikke tilhørte den lutherske tro, var således ikke almindelige  undersåtter.  De  opholdt  sig  i  landet  på  særlige  vilkår,  det  gjaldt  for  eksempel jøderne og de reformerte i fristæderne Fredericia og Altona. Især efter  enevældens indførelse i 1660 blev forbindelserne mellem den danske stat og kirken meget tætte. Biskopperne  mistede  deres  indflydelse  på  rigets  politiske  anliggender,  de  blev  nu ansat og afskediget af kongen, og med indførelsen af et fælles dansk-norsk kirkeritual i 1685 var kirken reelt blevet underlagt staten. Man kan her tale om, at forholdet mellem kirke og stat undergik en de-differentiering (Gorski 2000). Funktionel differentiering er i det hele taget ikke en historisk lineær proces, som leder til en stadig opsplitning i nye subsystemer; der er også tale om, at de enkelte systemer kan ændres ved uddifferentiering af gamle opgaver og indfusionering af nye.

Med indførelsen af grundloven i Danmark i 1849 blev kirkens religiøse monopolstilling ophævet, statskirken blev omdannet til en ministerielt rammestyret folkekir- ke med tiltagende ansvar for egne anliggender, og grunden blev i store træk lagt til den danske religionsmodel, som den så ud indtil 1970'erne. Sundheds- og socialvæsenet var ikke længere en del af religionssystemet, og det samme gjaldt uddannelse ud over folkeskoleniveau. Grundskolen blev noget langsommere uddifferentieret fra religionssystemet og er det ikke helt endnu (Reeh 2012). Samtidig betød den grundlovssikrede  religionsfrihed,  at  en  række  religiøse  mindretalssamfund  gradvist  blev indfusioneret i religionssystemet med nogle civilretlige rettigheder, der ligner folkekirkens, som for eksempel vielsesbemyndigelse (Warburg 1998).

Begrebet den danske religionsmodel blev introduceret i bogen Fremtidens danske religionsmodel ,  redigeret af Lisbet Christoffersen, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård og  Margit  Warburg.  Bogen  udkom  i  efteråret  2012,  og  den  gav  dermed  en  faglig optakt til aktiviteterne i forskningsnetværket, som har de fire redaktører i styregruppen. I indledningskapitlet definerede vi begrebet religionsmodel og karakteriserede den danske religionsmodel således:

Med udtrykket den danske religionsmodel forstår vi de former og rammer, hvorunder religionssystemet udfoldes i det danske samfund. Religionsmodellen er det institutionaliserede og historisk betingede aftryk, som religionssystemets udvikling og interaktion med staten og samfundet gennem historien har efterladt os med . Den danske religionsmodel består derfor af en række træk af historisk, sociologisk, mentalitetsmæssig, juridisk, økonomisk, politisk, teologisk etc. art, som er relativt særegne for det danske samfund (Christoffersen et al. 2012, 14; kursiveringen er fra bogen).

Grundtrækkene i en stats  religionsmodel  er  som  regel  beskrevet  i  forfatningen  og andre centrale retsakter. Et kendt eksempel fra udlandet er USA's First Amendment (til den amerikanske forfatning), som fastslår religionsfriheden og samtidig forbyder, at en bestemt religion kan få en statslig fortrinsret. Et andet eksempel er Italien, hvor forholdet mellem den italienske stat og den katolske kirke er reguleret gennem Lateran-overenskomsterne  fra  1929,  også  kaldet  konkordatet.  Heri  accepterede  paven Italiens erobring i 1870 af de pavelige besiddelser i Mellemitalien og anerkendte den italienske stat mod til gengæld at få anerkendt Vatikanstaten som en suveræn stat og få en fortrinsstilling for den katolske kirke i Italien. Konkordatet er blevet revideret et par gange siden, men det var først i 1984, at det blev bestemt, at den katolske kirke ikke længere skulle være den italienske stats officielle religion.

## Den danske religionsmodel

I Danmark hviler religionsmodellen på flere paragraffer i grundloven samt en række andre love og bestemmelser af civilretlig karakter. Religionsfriheden er grundlovssikret gennem §67, som giver borgerne ret til frit at forsamle sig med gudsdyrkelse som formål samt §70, som sikrer borgernes retslige ligestilling uanset deres religion. Folkekirkens særstatus fremgår af grundlovens §4, som fastslår, at 'den evangelisk- lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten'. Denne  paragraf  samt  §6,  som  gør  det  pligtigt  for  monarken  at  tilhøre  den  evangelisklutherske kirke, placerer folkekirken helt centralt i den danske religionsmodel.

I artiklen 'Religion as a cultural system' skelner Clifford Geertz mellem to typer modeller, a model of og a model for (Geertz 1993, 93). Den første type er en afspejling af virkeligheden, den anden type er udgangspunkt for at forme virkeligheden. I studierne af den danske religionsmodel er det vores analytiske tilgang at se på den danske religionsmodel som en deskriptiv, historisk størrelse, dvs. som en model af en virkelighed, som er mangfoldig og ind imellem modsætningsfyldt for ikke at sige både livfuld  og  rodet  -  nærmest  som  et  teenageværelse!  Den  danske  folkekirkeordning synes for eksempel at være blevet til gennem en afbalancering af så mange modstridende hensyn, at det er næsten uladsiggørligt selv i dag at forene disse hensyn ved en eventuel nyordning af folkekirkens styring (Christensen 2012; Holm 2012).

Man skal dog ikke være blind for den forskningsmæssige betydning af, at den danske religionsmodel på vigtige punkter også er en model for ,  hvordan organiseret religion skal håndteres af den danske stat. For eksempel foreskriver de administrative  retningslinjer  for  godkendelse  af  trossamfund  uden  for  folkekirken,  at  de  skal være organiseret efter dansk foreningspraksis, og at der skal foreligge tilgængelige beskrivelser af trosgrundlag og de væsentligste ritualer. Det sidste kan få konsekvenser for en eventuel godkendelse af trossamfund med esoteriske traditioner og ritualer. 2   Desuden  skal  trossamfundet  efterleve  menneskerettighederne.  Her  stiller  den danske stat altså nogle normative betingelser for, hvordan et trossamfund skal indrette sig, for at det kan opnå det privilegium at blive godkendt (Vinding 2012).

Som påpeget af Lisbet Christoffersen i Fremtidens danske religionsmodel hviler folkekirkens grundlovssikrede særstilling på et underforstået kriterium om, at befolkningens flertal skal være medlemmer (Christoffersen 2012b). Det er flertallet da også stadigvæk, selv om de seneste årtiers religiøse forandringer i Danmark er betydelige. Så sent som i 1974 var 95,2 pct. af danskerne medlem af folkekirken (Danmarks Statistik 1977). Ved årsskiftet 2011/2012 udgjorde folkekirkens medlemstal for første gang mindre end 80 pct. af befolkningen, og pr. 1. april 2014 var 78,3 pct. af danskerne medlem af folkekirken. 3

De øvrige  trossamfund  i  Danmark  har  kvantitativt  set  stadig  kun  en  beskeden placering i det religiøse landskab. I runde tal har udviklingen i danskernes religiøse tilhørsforhold fra 1974 og til i dag været som vist i tabel 1.

2 Dette er begrundet i, at offentligheden skal have sikkerhed for, at trossamfundet efterlever grundlovens §67, som stiller krav om, at der i trossamfundet 'intet læres eller foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden'. Dertil kommer, at alle medlemmerne skal have adgang til religionens lære, blandt andet fordi der forudsættes en fælles tro, for at der foreligger et trossamfund. Se vejledende retningslinjer udarbejdet af Det Rådgivende Udvalg vedr. Trossamfund 6. rev. udgave, den 18. august 2011, http://www.familiestyrelsen.dk/fileadmin/ user\_upload/Trossamfund/Vejledende-retningslinjertrossamfund.pdf (set 4.9.2014).

3 Antallet af medlemmer  pr. 1. april 2014 var 4.409.203 og befolkningstallet var 5.634.437, se http://www.dst.dk/da/Statistik/emner/folkekirken/medlemmer-af-folkekirken.aspx (set 4.9.2014).

Tabel 1. Udviklingen i danskernes religiøse tilhørsforhold

|      | Folkekirken   | Øvrige kristne grupper   | Ikke- kristne grupper   | Uden religiøst tilhørsforhold   | I alt    |
|------|---------------|--------------------------|-------------------------|---------------------------------|----------|
| 1974 | 95 pct.       | 2 pct.                   | 1 pct.                  | 2 pct.                          | 100 pct. |
| 2014 | 78 pct.       | 2 pct.                   | 5 pct.                  | 15 pct.                         | 100 pct. |

Tallet for folkekirken 2014 er fra Statistikbanken, Danmarks Statistik, de øvrige tal er baseret på  vurderinger  fra  mange  forskellige  kilder.  Tilhørsforholdet  til  de  ikke-kristne  grupper  er blandt  andet  vurderet  ud  fra  data  om  indvandreres  formodede  religiøse  baggrund  i  deres oprindelsesland (se for eksempel Jacobsen 2007). Da det imidlertid er kendt, at hovedparten af de danske muslimer ikke er medlemmer af noget muslimsk trossamfund, så vil de angivne tal overvurdere medlemstallet. Det er også under halvdelen af de ca. 6000 danske jøder, som er medlemmer af Det Jødiske Samfund i Danmark (Mosaisk Troessamfund) .

Det langsomme men støtte fald i folkekirkens medlemstal skyldes således kun i mindre  udstrækning,  at  andre  trossamfund  er  vokset;  hovedparten  af  faldet  skyldes udmeldelser  og  ikke  mindst  et  fald  i  dåbsprocenten.  I  1990  var  dåbsprocenten  på landsplan 80,6 pct. af alle étårige børn i Danmark, men i 2010 var denne andel faldet til 69,2 pct., hvor Københavns Stift var i bund med en dåbsprocent på blot 46,3 pct. (Fusager  2012).  En  simpel  demografisk  fremskrivning  indikerer  imidlertid,  at  selv om dåbsprocenten nogle steder i landet er under 50 pct., så vil det vare årtier, inden folkekirken  tæller  mindre  end  halvdelen  af  danskerne  som  medlemmer.  En  sådan fremskrivning  er  i  øvrigt  behæftet  med  så  usikre  forudsætninger,  at  den  ikke  har megen lødighed.

Overordnet  bekræfter  tabel  1,  at  folkekirken  er  det  helt  dominerende  trossamfund i Danmark, og dens centrale placering i den danske religionsmodel antastes i hvert fald ikke af andre trossamfund.

## Hvad karakteriserer religionsmodellens grænseflade?

I forskningsnetværket Den danske religionsmodel under forandring har vi både analyseret  religionsmodellens  folkekirkelige  kerne  og  dens  ydre  samspil  med  det  øvrige samfund. Påvirkningen fra lutherdommen er fortsat meget synlig i den danske samfundsmodel. Centrale eksempler herpå er, at religion og politik tilstræbes holdt adskilt, at der er stor tilslutning til ideen om en universel velfærdsstat, og at danskerne gennemgående  har  en  protestantisk  arbejdsmoral  og  et  egalitært  menneskesyn (Mannow &amp; Kersbergen 2009). Det er imidlertid et åbent spørgsmål, om folkekirken stadig har betydning for disse forhold, eller om uddifferentieringen er nået så langt, at  disse  træk  ved  den  danske  samfundsmodel  har  en selvopretholdende,  egen  dynamik (Kaspersen &amp; Lindvall 2008).

Mellem den folkekirkelige kerne og samfundet uden for folkekirken har den danske religionsmodel en grænseflade , hvor folkekirkelige traditioner og aktører interagerer  med  det  øvrige  samfund.  Disse  interaktioner  er  i  høj  grad  båret  af  lutherdommens historiske indflydelse på samfundsinstitutioner og mentalitet i Danmark. Desuden rummer religionsmodellens grænseflade andre grupper og aktører, som ikke kan placeres centralt i modellen, men som på den anden side heller ikke med rimelighed kan placeres helt udenfor.

Først og fremmest er der selvfølgelig de andre trossamfund, der som nævnt langsomt er blevet indfusioneret i den danske religionsmodel. Fra 1970 ophørte praksis med at anerkende trossamfund ved kongelig resolution, og i stedet sker der en administrativ godkendelse efter ansøgning. Den ministerielle godkendelse sker i dag på basis  af  en  konkret  vurdering  fra  et  ekspertudvalg  efter  en  række  kriterier  og  retningslinjer, se ovenfor. Pr. 24. juli 2014 var der 158 trossamfund, der havde opnået godkendelse,  inklusive  dem,  der  blev  anerkendt  ved  kongelig  resolution  allerede under enevælden. 4

Man kan muligvis synes, at det er 'noget pinagtigt', at grundlovens §69 omtaler de andre trossamfund som 'de fra folkekirken afvigende trossamfund' (Christoffersen 2012b), men deres afvigerstatus i religionsmodellen er en sociologisk kendsgerning. Trossamfundene har en deriveret status i forhold til folkekirken, hvad enten de ønsker  det  eller  ej.  Det  er  derfor,  vi  har  valgt  at  placere  de  øvrige  trossamfund  i Danmark  i  den  danske  religionsmodels  grænseflade.  Det  gælder  også  et  ikketrossamfund, som Dansk Humanistisk Samfund, hvor medlemmerne muligvis gerne ville have sig frabedt at blive placeret i den danske religionsmodel, selv om det dog er  i  dens  grænseflade!  Dansk  Humanistisk  Samfund  indgår  i  religionsmodellens grænseflade,  fordi  det  i  sit  idegrundlag  og  sine  ceremonier  er  et  spejlbillede  af  et trossamfund, som Niels Reeh også påpeger i dette temanummer.

Der er også organisationer og institutioner, som har en vis tilknytning til folkekirken, men alligevel har en særstatus. Det gælder de 30 danske menigheder i Sydslesvig  og  de  knap  40  danske  menigheder  i  det  øvrige  udland.  På  nogle  måder  er disse udlandsmenigheder en del af folkekirken og på andre måder ikke, og de artikulerer  nogle  væsentlige  problemstillinger  for  den  danske  religionsmodel  (Warburg 2012a;  Warburg  2012b).  Margit  Warburg  diskuterer  i  dette  temanummer,  hvordan den  religionsdemografiske  udvikling  i  udlandskirkerne  påvirker  deres  placering  i den danske religionsmodels grænseflade.

Debatten om kirkelukninger i København har blandt andet rejst spørgsmålet om, hvem der ejer kirkebygningerne og har dispositionsretten over dem (Larsen 2013). Hans  Raun  Iversen  diskuterer  dette  spørgsmål  med  udgangspunkt  i  de  planlagte kirkelukninger i Københavns Stift i 2013. Menighedsrådet i et sogn har ganske vist ansvaret for kirkebygningens vedligeholdelse, men dispositionsretten er indskrænket af overordnede folkekirkelige hensyn og i de fleste tilfælde også af kulturhistoriske hensyn ( Kirker og kirkegårde 2001). Jo mere tungtvejende disse kulturhistoriske, verdslige hensyn bliver, desto længere ude ligger den pågældende kirkebygning i religionsmodellens grænseflade, væk fra dens kerne. Det er en problemstilling, som helt konkret manifesterer sig for Roskilde Domkirkes vedkommende, som diskuteret af Lisbet Christoffersen i dette temanummer.

4 http://sm.dk/arbejdsomrader/trossamfund/anerkendte-og-godkendte-trossamfund-og-menigheder/alle (set 24.8.2014)

Kirkebygninger  og  andre  religiøse  bygninger  er  ofte  markante  arkitektoniske indslag i bybilledet, og de vender dermed i høj grad ud mod det omgivende samfund. Som anført af Brian Arly Jacobsen i dette temanummer, så taler det for at se på religiøse bygninger som en del af religionsmodellens grænseflade. I det hele taget er spørgsmålet om synligheden af religion i det offentlige rum relevant for diskussionen om afgrænsningen af den danske religionsmodel fra det øvrige samfund. I sin artikel i dette temanummer angriber Peter Lüchau dette spørgsmål ud fra en kvantitativ  sociologisk  undersøgelse  af,  hvad  danskernes  syn  er  på  'religionens  rette plads' i Danmark.

Placeringen  i  grænsefladen  er  dynamisk,  og  den  kan  ændres  over  tid.  Nogle grupper og institutioner i grænsefladen bevæger sig udad, mens andre bevæger sig indad, og der er eksempler på begge dele i de forskellige bidrag til temanummeret. Som påpeget af Margit Warburg er nogle af de danske udlandskirker på vej ud af religionsmodellen.  Omvendt  er  der  religiøse  minoritetsgrupper,  som  bevæger  sig indad. Annika Hvithamar viser, at det gælder for Jehovas Vidner, som gradvist har accepteret mere og mere af den danske samfundsmodel, herunder at være et godkendt trossamfund og dermed deres placering i den danske religionsmodel. Astrid Krabbe Trolle behandler i sin artikel et andet eksempel, nemlig at staten og folkekirken er ved at åbne op for, at nogle nyere protestantiske migrantkirker kan blive en del af folkekirken via valgmenighedsloven. Dermed bevæger disse migrantkirker sig fra religionsmodellens grænseflade hen mod modellens kerne.

Den  danske  religionsmodels  grænseflade  markerer  således  ikke  nogen  skarp grænse  mellem  det  omgivende  samfund  og  religionsmodellens  kerne,  nemlig  den danske  folkekirke.  Grænsefladen  er  -  som  når  vi  normalt  taler  om  grænseflader  i humaniora  og  samfundsvidenskaberne  -  diffus.  Det  er  derfor  naturligt  at  stille spørgsmålet: Hvor er det videnskabeligt meningsfyldt at tale om grænsefladen, og hvor er det - bogstaveligt talt - for langt ude at tale om en grænseflade? Det kan vi efter min opfattelse bedst danne os et indtryk af ved at undersøge og diskutere forskellige konkrete eksempler, som vi i udgangspunktet antager hører med til grænsefladen. Dette temanummer giver netop nogle forskellige eksempler, som kan danne grundlag for en sådan diskussion. Eksemplerne sættes til slut i et skandinavisk komparativt  perspektiv  gennem  Ulla  Schmidts  og  Jørgen  Straarups  artikler  om  religionsmodellerne og deres grænseflader i henholdsvis Norge og Sverige.

Jeg vil afslutte med at sige tak til Pernille Friis Jensen, Camilla Søgaard Kristensen,  Bjarke  Schønwandt  Mortensen  og  Mie  Marie  Hjartdal  Morthorst,  som  Astrid Krabbe Trolle og jeg har diskuteret de enkelte kapitler med. De fire studerende har med  dygtighed  og  fagligt  engagement  bidraget  til  det  redaktionelle  arbejde  med dette temanummer.

## LITTERATURLISTE

| Betænkning 1544                                                          | Betænkning 1544                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                         |
|--------------------------------------------------------------------------|---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| 2014                                                                     | Folkekirkens styre. Betænkning fra Udvalget om en mere sammenhængende og moderne styringsstruktur for folkekirken, Kirkeministeriet, april 2014, København.                                                                                                                                                                                             |
| Christensen, Liselotte J.                                                | Christensen, Liselotte J.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                               |
| 2012                                                                     | 'Ideologier bag den politiske håndtering af religionsforholdene i Danmark 1849-1922', in: Lisbet Christoffersen, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård &Margit Warburg, eds., Fremtidens danske religionsmodel , Anis, København, 199-215.                                                                                                                   |
| Christoffersen, Lisbet                                                   | Christoffersen, Lisbet                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                  |
| 2012a                                                                    | 'Religion, politik og ret i Europa', in: Lisbet Christoffersen, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård& Margit Warburg, eds., Fremtidens danske religionsmodel , Anis, København, 71-101.                                                                                                                                                                     |
| 2012b                                                                    | 'Den aktuelle danske religionsretlige model', in: Lisbet Christoffersen, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård &Margit Warburg, eds., Fremtidens danske religionsmodel , Anis, København, 239-258.                                                                                                                                                           |
| Christoffersen, Lisbet, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård &Margit Warburg | Christoffersen, Lisbet, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård &Margit Warburg                                                                                                                                                                                                                                                                                |
| 2012                                                                     | 'Den danske religionsmodel', in: Lisbet Christoffersen, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård &Margit Warburg, eds., Fremtidens danske religionsmodel , Anis, København, 13-20.                                                                                                                                                                              |
| Danmarks Statistik                                                       | Danmarks Statistik                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                      |
| 1977                                                                     | 'Kirkestatistik 1974', Statistiske Efterretninger 69 (4) : 97-111.                                                                                                                                                                                                                                                                                      |
| Debatoplæg                                                               | Debatoplæg                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                              |
| 2013                                                                     | Debatoplæg fra Udvalget om en mere sammenhængende og moderne styringsstruktur for folkekirken , Kirkeministeriet, april 2013, København.                                                                                                                                                                                                                |
| Fusager, Sille M.                                                        | Fusager, Sille M.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                       |
| 2012                                                                     | Demografisk Analyse - med kirkeligt perspektiv af Danmark 2012 , Kirkefondet, Frederiksberg.                                                                                                                                                                                                                                                            |
| Geertz, Clifford                                                         | Geertz, Clifford                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                        |
|                                                                          | 'Historicizing the Secularization Debate: Church, State, and Society in Late Medieval and Modern Europe, ca. 1300 to 1700', American Sociological Review 65, 138-167.                                                                                                                                                                                   |
| Gorski, Philip S.                                                        | Gorski, Philip S.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                       |
| 2000                                                                     |                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                         |
| Holm, Anders                                                             | Holm, Anders                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                            |
|                                                                          | Christoffersen, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård &Margit Warburg, eds., Fremtidens danske religionsmodel , Anis, København, 171-182. Brian 'Muslimer i Danmark - en kritisk vurdering af antalsopgørelser', in: Margit Warburg& Brian Jacobsen, eds. Tørre tal om troen. Religionsdemografi i Danmark i det 21.århundrede , Forlaget Højbjerg, 143-165. |
| 2007                                                                     |                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                         |
| Jacobsen,                                                                | Jacobsen,                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                               |
|                                                                          | Univers,                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                |
| Jelved, Marianne                                                         | Jelved, Marianne                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                        |
| 2014                                                                     | 'Ingen aftale om folkekirkens styre', Pressemeddelelse 31. oktober 2014, København.                                                                                                                                                                                                                                                                     |
|                                                                          | Kirkeministeriet,                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                       |

| Kahl, Sigrun                          | Kahl, Sigrun                                                                                                                                                                                                                                                               |
|---------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| 2009                                  | 'Religion as a Cultural Force: Social Doctrines and Poor Relief Traditions', in: Kees van Kersbergen &Philip Manow, eds., Religion, Class Coalitions and Welfare State Regimes , Cambridge University Press, Cambridge, 267-295.                                           |
| Kaspersen, Lars Bo &Johannes Lindvall | Kaspersen, Lars Bo &Johannes Lindvall                                                                                                                                                                                                                                      |
| 2008                                  | 'Why No Religious Politics? The Secularization of Poor Relief and Primary Education in Denmark and Sweden', Archives Européennes de Sociologie 49, 119-143.                                                                                                                |
| Kirker og kirkegårde                  | Kirker og kirkegårde                                                                                                                                                                                                                                                       |
| 2001                                  | Kirkeministeriet, 2. udg., København.                                                                                                                                                                                                                                      |
| Larsen, Knud E.                       | Larsen, Knud E.                                                                                                                                                                                                                                                            |
| 2013                                  | 'Hvem ejer egentlig de danske kirker?', Kristeligt Dagblad , 19. september.                                                                                                                                                                                                |
| Manow, Philip &Kees van Kersbergen    | Manow, Philip &Kees van Kersbergen                                                                                                                                                                                                                                         |
| 2009                                  | 'Religion and the Western Welfare State - The Theoretical Context', in: Kees van Kersbergen & Philip Manow, eds., Religion, Class Coalitions and Welfare State Regimes , Cambridge University Press, Cambridge, 4-37.                                                      |
| Reeh, Niels                           | Reeh, Niels                                                                                                                                                                                                                                                                |
| 2012                                  | 'Statens interesser i religionsundervisning fra enevælden til New Public Management', in: Lisbet Christoffersen, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård &Margit Warburg, eds., Fremtidens danske religionsmodel , Anis, København, 151-169.                                      |
| Vinding, Niels Valdemar               | Vinding, Niels Valdemar                                                                                                                                                                                                                                                    |
| 2012                                  | 'De fra folkekirken afvigende trossamfund' - mellem flertalsdominans og mindretalstilpasning i den danske religionsmodel', in: Lisbet Christoffersen, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård &Margit Warburg, eds., Fremtidens danske religionsmodel , Anis, København, 291-305. |
|                                       | Warburg, Margit 'Restrictions and Privileges - The Legal and Administrative Practice Towards Minority Religions in the USA and Denmark', in: Eileen Barker &Margit Warburg, eds., New Religions and New Religiosity , Aarhus University Press, Århus, 262-275.             |
| 1998                                  | Margit                                                                                                                                                                                                                                                                     |
| Warburg,                              | Warburg,                                                                                                                                                                                                                                                                   |
| 2012a                                 | 'Når det hellige og det verdslige rum smelter sammen. Danske kirker i udlandet og en dansk offentlig sfære', Religionsvidenskabeligt Tidsskrift 58, 21-32.                                                                                                                 |
| Warburg, Margit                       | Warburg, Margit                                                                                                                                                                                                                                                            |
| 2012b                                 | 'Den danske religionsmodel i den store vide verden', in: Lisbet Christoffersen, Hans Raun Iversen, Niels Kærgård &Margit Warburg, eds., Fremtidens danske religionsmodel , Anis, København, 55-70.                                                                         |
| Ziemann, Benjamin                     | Ziemann, Benjamin                                                                                                                                                                                                                                                          |
| 2007                                  | 'The Theory of Functional Differentiation and the History of Modern Society. Reflections on the Reception of Systems Theory in Recent Historiography', Soziale Systeme 13, 220-229.                                                                                        |

Margit Warburg, professor, dr. phil.

Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier, Københavns Universitet