Redaktionelt forord
Forfattere: Mette Bengtsson, Eva Mayerhöffer
Tidsskrift: journalistica (2020-12-16)

## Redaktionelt forord

## METTE BENGTSSON

Roskilde Universitet

## EVA MAYERHÖFFER

Roskilde Universitet

Tag godt imod dette seneste nummer af Journalistica . Med nummeret får en ny redaktionsgruppe nemlig sin ilddåb, og nummeret markerer også overgangen til en række nye tiltag.

Den nye redaktionsgruppe er ligesom de tidligere forankret i de danske,  journalistiske  undervisnings-  og  forskningsmiljøer.  Danmarks Medie- og Journalisthøjskole er repræsenteret ved Aske Kammer,  Aarhus  Universitet  ved  Line  Hassall  Thomsen  og  Syddansk Universitet ved Kim Andersen og Didde Elnif. Roskilde Universitet har overtaget ansvaret for tidsskriftet, og Eva Mayerhöffer og Mette Bengtsson fungerer derfor nu som hovedredaktører.

Det vigtigste af de nye tiltag består i, at vi fremover vil række ud til  en bredere kreds og forsøge at gøre Journalistica til  et  samlingspunkt  ikke  bare  for  den  danske,  men  også  den  nordiske  journalistikforskning. I den forbindelse har vi fået tilknyttet medredaktører fra  både  Sverige  og  Norge,  som  er  Ester  Appelgren  fra  Södertörn Högskola, Tina Askanius fra Malmö Universitet og Karoline Andrea Ihlebæk fra OsloMet. Vi hilser dem alle tre hjerteligt velkommen og takker for deres engagement i tidsskriftet. Vi håber, at kontakterne i Skandinavien kan være med til at skabe mere aktivitet omkring tidsskriftet  med en større gruppe af forskere, der både indsender, fagfællebedømmer, kommer med forslag til temanumre og ikke mindst læser og cirkulerer de forskningsartikler, som vi bringer. Med dette temanummer er vi allerede godt i gang med et samarbejde mellem Jannie Møller Hartley fra Roskilde Universitet og Tina Askanius fra Malmö Universitet som gæsteredaktører og artikler fra tre nordiske lande. Til det kommende temanummer om journalistik på kanten, der skal udgives i 2021 med Mark Blach-Ørsten fra Roskilde Universitet  og  Sigurd  Allern  fra  Universitetet  i  Oslo  som  gæsteredaktører, har vi allerede fået mange interessante indsendelser fra hele Norden.

En naturlig konsekvens af den bredere forankring er, at man fremover vil kunne læse artikler på både dansk, svensk og norsk - og også nogle gange på engelsk. Vores sprogpolitik er, at det står den/de enkelte forfatter(e)  frit  for,  hvilket  sprog  de  vil  publicere  på.  Fra  redaktionen opfordrer vi dog til, at man så vidt muligt forsøger at fastholde skandinaviske  modersmål  som  forskningssprog,  og  vi  kan  godt  lide  tanken om, at Journalistica er et af de få steder, hvor det stadig kan lade sig gøre. Omvendt er vi også åbne over, at man publicerer på engelsk, hvis det giver bedst mening. Vores pragmatiske holdning er, at det må være stoffet og forskernes kommunikationssituation, der afgør denne beslutning.

Som en sidste ting skal det nævnes, at vi har åbnet for muligheden for løbende indsendelser af individuelle artikler, der bliver bragt som ' online first' og senere får tildelt et nummer, når der er tilstrækkeligt med individuelle artikler til at fylde et sådant. Det vil sikre hurtig publicering, og sammen med regelmæssige temanumre håber vi, at Journalistica fortsat både kan være et forum, hvor alle føler sig velkommen til at formidle egne forskningsresultater og også igangsætte diskussioner af aktuelle, fælles forskningsemner. Så hermed en opfordring til både at indsende, hvad I allerede er i gang med og henvende jer med forslag til temanumre. Artikelforfattere og fagfællebedømmere vil forhåbentlig også opleve, at det fremover er nemt at indsende og fagfællebedømme artikler via vores system på hjemmesiden, hvorigennem vi  fortsat  sikrer  en  professionel håndtering af alle indsendelser med tildeling af fagfællebedømmere i en anonym, dobbelt-blind bedømmelsesproces.

På de følgende sider introducerer Jannie Møller Hartley og Tina Askanius til  temanummeret  om  #metoo  og  også  til  de  artikler,  der knytter sig hertil. Herudover bringer vi i dette nummer to andre artikler: I den ene artikel analyserer og diskuterer Maja Klausen og Christa Lykke Christensen danske avisers dækning af mediedebatten om kolesterolsænkende medicin. De argumenterer for, at medier har en vigtig opgave i forhold til at sætte spørgsmål om sundhed på dagsordenen, og at medierne må forholde sig reflekteret og kritisk til, hvordan det gøres. Gennem en indholdsanalyse viser forfatterne, hvordan kolesterolsænkende medicin er blevet fremstillet positivt i især BT og Ekstra Bladet, og det diskuteres i forlængelse heraf, hvorvidt medierne har spillet en aktiv rolle i forhold til, at kolesterolsænkende medicin er blevet accepteret som standardtilbud af både læger og lægfolk. I lyset af  Corona og diskussionerne omkring pressens rolle må Maja Klausens og Christa Lykke Christensens arbejde siges at være topaktuelt. I den femte og sidste artikel laver Nicklas Bunck , Ida Zachrau og Emil Olsen en kvantitativ indholdsanalyse af den journalistiske dækning af ti såkaldte 'shitstorms' for at blive klogere på et fænomen, der måske nok flittigt bliver brugt som lægmandsterm, men som endnu ikke er blevet diskuteret mere indgående i journalistik- og medieforskningen i  relation  til  beslægtede teoridannelser om eksempelvis medieskandaler. I artiklen peger forfatterne på, hvordan journalisternes indblanding rykker ved shitstormens oprindelige form, og hvordan det rejser en række presseetiske dilemmaer.

Vi håber, at I vil finde interessant læsestof til julens rolige stunder. God jul og god læselyst!

På vegne af den samlede redaktion, Mette Bengtsson og Eva Mayerhöffer

## METTE BENGTSSON

Lektor

Institut for Kommunikation og Humanistisk Videnskab Roskilde Universitet Kommunikationsvej 1, 4000 Roskilde, Danmark bengtsson@ruc.dk

## EVA MAYERHÖFFER

Lektor

Institut for Kommunikation og Humanistisk Videnskab Roskilde Universitet Kommunikationsvej 1, 4000 Roskilde, Danmark evamay@ruc.dk