Hvad er revolutionær litteratur?
Forfattere: Hans Jacob Ohldieck
Tidsskrift: passage (2010-09-02)

## Hvad­er­revolutionær­ litteratur?­

Om nybarokken som tænkning og litterært udtryk i lyset af Den cubanske revolution

Da­Fidel­Castro­kom­til­magten­på­Cuba­efter­revolutionen­i­1959,­så­det­for­en­ stund­ud­til,­at­'tusen­blomar­kunne­bløme­fritt­i­kunst,­kultur­og­litteratur,'­skriver­ professor­Birger­Angvik­i­ Sjå meg! Høyr meg! ­(2008,­116).­I­løbet­af­60'erne­blev­det­ imidlertid­tydeligt,­at­antallet­af­blomster­inden­for­det­revolutionære­projekt­skulle­ begrænses­til­nogle­få,­mens­de­øvrige­måtte­finde­grobund­uden­for­revolutionen.­ I­ denne­ artikel­ skal­ vi­ ikke­ beskæftige­ os­ med­ årsagerne­ til­ denne­ polarisering,­ hvad­der­skyldes­dogmer,­og­hvad­der­var­uundgåelige­konsekvenser­af­realpolitisk­ nødvendighed­og­ydre­pres.­Vi­skal­snarere­se­nærmere­på­et­spørgsmål,­som­blev­ centralt­i­60'ernes­cubanske­kulturliv:­ Hvad er revolutionær litteratur i en cubansk kontekst?

­ Mens­den­dominerende­tendens­i­det­cubanske­litterære­felt­efter­1959­blev­en­ type­realistisk­litteratur,­der­understøttede­det­politiske­projekt­gennem­en­direkte­ og­episk­tematisering­af­revolutionen,­var­60'erne­også­den­nybarokke­litteraturs­ blomstringstid­på­Cuba,­med­udgivelser­som­ Paradiso ­(1966)­af­José­Lezama­Lima,­ De donde son los cantantes ­(1967)­af­Severo­Sarduy,­ Tres tristes tigres ­(1967)­af­Guillermo­Cabrera­Infante,­ El siglo de las luces (1962)­af­Alejo­Carpentier­og­ El mundo alucinante (1966)­af­Reinaldo­Arenas. 1 ­På­det­teoretiske­plan­ledsages­disse­kontrasterende­skønlitterære­udtryk­af­på­den­ene­side­en­temmelig­dogmatisk­marxisme,­ hvor­Georg­Lukács'­tekster­havde­en­central­plads,­og­på­den­anden­side­en­nybarok­ tænkning,­som­vi­i­denne­artikel­skal­knytte­til­Sarduy­og­til­Lezama­Limas­roman­ Paradiso .­Sarduy­betragtede­ Paradiso ­som­en­'revolution­i­revolutionen',­og­på­baggrund­af­denne­roman­skabte­han­et­teoretisk­fundament­for­nybarokken,­et­fundament,­som­samtidig­var­farvet­af­Sarduys­position­inden­for­den­såkaldte­ Tel Quel -kreds­i­60'ernes­og­70'ernes­Paris,­der­forbindes­med­blandt­andre­Roland­Barthes,­ Julia­Kristeva­og­Philippe­Sollers.­Sarduys­teori­om­nybarokken­som­revolutionær­ skrift­har­måske­imidlertid­lige­så­meget­til­fælles­med­den­tænkning,­man­finder­ hos­en­fransk­filosof,­der­ikke­var­tilknyttet Tel Quel ,­nemlig­Gilles­Deleuze,­som­vi­ også­skal­trække­veksler­på­i­det­følgende.

Sarduys­færd­fra­Cuba­til­Paris­og­tilbage­til­Cuba­gennem­Lezama­og­ Paradiso ­bliver­også­vores­bevægelse­i­denne­artikel.­Vi­skal­se­på­nybarokken­i­lyset­af­Den­ cubanske­revolution­-­og­som­kontrast­til­denne­-­og­vi­skal­se­på,­hvad­der­ligger­i­ Sarduys­påstand­om,­at­ Paradiso s­revolution­er­en­ involution ,­en­tilbagevenden­til­ noget,­man­fra­et­institutionaliseret­revolutionært­hold­stod­i­fare­for­at­fortrænge.­I­ denne­forbindelse­vil­vi­knytte­an­til­Antonio­Benítez­Rojos­bog­L a isla que se repite. El Caribe y la perspectiva posmoderna ­(1989)­(Øen,­der­gentager­sig­selv.­Caribien­ og­det­postmoderne­perspektiv).

## Lukács­og­60'ernes­cubanske­polemikker

Når­vi­skal­nærme­os­Den­cubanske­revolution­og­spørgsmålet­om­revolutionær­litteratur,­ kan­ det­ være­ formålstjenligt­ at­ have­ Georg­ Lukács'­ 'Forord­ til­ Balzac og den franske realisme '­in­mente,­hvor­han­skriver,­at­'den­proletære­humanisme­har­ mennesket­i­dets­helhed­som­mål­og­søger­at­genskabe­en­helhedslig­menneskelig­ tilværelse­i­dette­liv,­søger­at­ophæve­den­forkrøbling­og­opsplitning­af­den­menneskelige­ tilværelse,­ som­ klassesamfundet­ har­ forårsaget'­ (Lukács,­ 305).­ Denne­ helhed­fremkommer,­paradoksalt­nok,­ifølge­Lukács­i­sin­mest­komplette­form­i­den­ borgerlige­realistiske­roman,­og­med­dette­som­udgangspunkt­spørger­han:

- Er­det­overensstemmelsen­eller­afstanden­mellem­den­ydre­og­den­indre­verden,­som­er­ det­samfundsmæssige­grundlag­for­en­romans­kunstneriske­styrke­og­evne­til­at­gribe­ helheden?­Er­det­med­Gide,­Proust­og­Joyce,­at­den­borgerlige­roman­kulminerer,­eller­ når­den­sit­højdepunkt­tidligere,­med­Balzac,­Stendhal­og­Tolstoj­-­et­højdepunkt,­som­i­ vor­tid­kun­enkelte­kunstnere­som­Thomas­Mann,­i­hård­kamp­mod­samtidens­strømninger,­når­op­imod?­(303) '

Spørgsmålet­er­naturligvis­retorisk;­det­er­åbenbart,­at­Lukács­mener,­at­romanen­ kulminerer­i­Balzac,­Stendhal­og­Tolstoj­og­ikke­i­Gide,­Proust­og­Joyce,­som­ikke­ i­tilstrækkelig­grad­formår­at­fremvise­relationen­mellem­det,­han­kalder­'menneskets­indre,­sjælelige­liv'­og­'historiske­og­samfundsmæssige­forhold'­(308).­For­vi­ skal­huske,­skriver­Lukács,­at­

- […]­det­realistiske­litteratursyns­centrale­kategori­er­ typen ,­som­i­relation­til­karakter­og­ situation­på­en­ejendommelig­måde­forener­det­almene­og­det­individuelle­organisk­i­en­ syntese.­Den­bliver­det­ved,­at­alle­menneskelige­og­samfundsmæssigt­væsentlige,­bestemmende­momenter­i­en­historisk­epoke­løber­sammen­og­finder­sit­krydsningspunkt­ i­den,­ved­at­typen­fremviser­disse­momenter­på­deres­højeste­udviklingsniveau.­(306)­ '

Det­er­altså­ menneskets totalitet ,­ som­er­det­centrale­for­den­realistiske­litteratur­ og­derigennem­for­den­revolutionære­roman.­Denne­totalitet­kan­kun­genoprettes­gennem­en­realistisk­roman,­der­evner­at­sætte­subjektive­erfaringer­i­relation­ til­den­sociale­og­historiske­kontekst,­som­erfaringerne­har­deres­udgangspunkt­i.­ Problemet­med­'associationsstrømmen­hos­Joyce'­er,­at­den­derimod­'flyder­i­alle­ retninger,­som­en­flod­uden­bredder';­det­er­en­flod,­som­ikke­kanaliseres­ud­gen- nem­en­type,­og­som­derfor­ikke­evner­at­udtrykke­'epokens­historiske­sandhed'­ (312).­I­lighed­med­de­avantgardistiske­retninger­i­20'erne­er­den­udtryk­for­de­ kapitalistiske­landes­rådende­fremmedgørelse,­men­snarere­end­at­knytte­den­subjektive­erfaring­af­splittelse­til­de­skjulte­sociale­kræfter,­som­skaber­denne­erfaring,­ bliver­Joyce­stående­på­det­subjektive­niveau;­han­formår­derfor­ikke­at­fremvise­ splittelsens­grundlag­i­den­objektive­kapitalistiske­virkelighed.

­ Lukács­ skulle­ blive­ en­ vigtig­ reference­ i­ den­ cubanske­ intellektuelle­ sfære­ i­ 60'erne,­ hvor­ spørgsmålet­ om,­ hvilket­ litterært­ udtryk­ revolutionen­ skulle­ have,­ stod­centralt.­En­emblematisk­polemik­er­i­så­henseende­den,­som­udspillede­sig­ mellem­litteraturkritikeren­José­Antonio­Portuondo­og­forfatteren­Ambrosio­Fornet­ i­tidsskrifterne­ La Gaceta de Cuba ­og­ Cultura 64 ­i­1964.­Her­deler­Portuondo­Lukács'­ kritik­af­den­historiske­avantgarde,­som­han­betragter­som­et­dekadencefænomen­ og­en­farlig­blindgyde­for­de­unge­cubanske­forfattere,­der­skulle­forme­den­cubanske­revolutionsroman­for­derigennem­at­give­det­nye­samfund­et­nyt­udtryk.­Af­ samme­grund­er­han­yderst­skeptisk­over­for­Robbe-Grillet­og­den­franske­nyroman,­ der­efter­hans­mening­genspejler­et­dekadent­kapitalistisk­samfund,­som­man­på­ Cuba­har­overvundet­gennem­revolutionen,­og­som­dermed­er­blevet­irrelevant­for­ bygningen­af­den­cubanske­socialisme.­Ifølge­Portuondo­skal­man­derfor­'glemme,­ på­dialektisk­vis­negere,­de­formalistiske­måder­at­udtrykke­det­kapitalistiske­menneskes­fremmedgørelse­på'­(Portuondo,­277). 2

­

Mod­Portuondos­synspunkt­argumenterer­Fornet,­at­

a)­Robbe-Grillet­på­kunstnerisk­vis­udtrykker­en­dehumaniseret­verdens­værdier­ved­at­ fjerne­den­magiske­glorie,­som­borgerskabet­forsøger­at­give­den.­B)­Kunstværket­er­hverken­et­resultat­eller­et­underprodukt­af­virkeligheden,­men­er,­inden­for­denne,­en­ny­ virkelighed,­som­følger­sine­egne­love.­C)­Et­dekadent­samfund­producerer­ikke­nødvendigvis­dekadent­kunst.­(283) '

Ifølge­Fornet­er­det­Robbe-Grillets­fortjeneste,­at­han­gennem­formeksperimenter­ evner­at­ fremvise ­dehumaniseringen­og­fremmedgørelsen­i­det­samfund,­der­omgiver­ham,­og­netop­dette­er­en­styrke­ved­hans­kunst;­det­er­på­denne­måde,­kunsten­ transcenderer­omgivelserne,­og­det­er­dette,­der­gør,­at­den­har­overføringsværdi­ til­et­samfund­af­en­anden­støbning;­det­er­overføringsværdien­i­den­dristige­måde,­ hvorpå­han­udforsker­omgivelserne,­som­gør,­at­han­forfører­unge­cubanske­forfattere.­Der­er­ikke­dermed­tale­om,­at­man­forsøger­at­kopiere­ham,­men­man­åbner­ for­impulser,­som­kan­skabe­dynamik­i­den­cubanske­litteraturs­måde­at­nærme­sig­ revolutionen­på,­hvor­ønsket­om­at­skabe­en­radikalt­ny­udtryksform­også­kræver,­ at­man­eksperimenterer­med­formen.­Ambrosio­Fornets­spørgsmål­skal­vise­sig­at­ blive­centralt­i­vores­sammenhæng:­'Ophører­fremmedgørelsen­nødvendigvis­i­et­ samfund,­som­har­bestemt­sig­for­at­konstruere­en­socialisme?'­(289).­Det­er­som­ et­negativt­svar­på­dette­spørgsmål,­at­nybarokken­gør­sig­gældende­som­revolutionær­skrift; 3 ­det­er­som­en­erkendelse­af,­at­visse­strukturer­sidder­dybt­forankrede­i­ individets­krop,­og­at­et­radikalt­nyt­samfund­kræver­en­dybtgående­gennemgang­af­ denne­kropslige­indskrift.­Severo­Sarduy­skriver:­

'

Det­at­være­barok­i­dag­betyder­at­true,­dømme­og­parodiere­borgerskabets­økonomi,­ som­er­baseret­på­en­nærig­forvaltning­af­goderne,­midt­i­denne­økonomis­centrum­og­ fundament:­i­tegnenes­og­sprogets­felt,­samfundets­symbolske­underlag­og­garanti­for­ dets­funktion­og­kommunikation.­At­sløse­og­bortødsle­sproget­udelukkende­i­nydelsesøjemed­-­og­ikke­med­henblik­på­information,­som­tilfældet­er­med­den­tæmmede­sprogbrug­-­er­et­attentat­mod­den­sunde,­moralistiske­og­'naturlige'­fornuft.­(1975,­156)

Dette­attentat­er­også­rettet­mod­den­realistiske­roman,­som­fremhæves­af­Lukács,­ i­og­med­at­denne­springer­ud­af­borgerskabets­symbolske­økonomi,­og­fordi­den­ gennem­sproget­opretholder­troen­på­en­givet­menneskelig­autenticitet­med­humanistiske­rødder.­Samtidig­peger­citatet­på,­hvordan­det,­Sarduy­kalder­'den­barokke­ revolutionære­maskine'­(Fossey),­rejser­sig­som­kontrast­til­Castros­institutionaliserede­ revolution,­hvor­den­'sunde­og­moralistiske­fornuft'­skulle­føre­til­eksklusion­af­forskellige­sociale­grupper­hen­mod­slutningen­af­60'erne.­I­sin­berømte­tale­'Ord­til­de­intellektuelle'­(1961)­siger­Castro:­'Vi,­et­revolutionært­folk,­værdsætter­de­kulturelle­og­ kunstneriske­frembringelser­efter­hvad­de­bringer­mennesket,­genoprettelsen­af­mennesket,­frigørelsen­af­mennesket'­(citeret­i­Fernández­Retamar,­81).­Citatet­antyder­det,­ der­er­en­grundlæggende­forskel­mellem­den­humanistiske­tradition,­Castros­revolution­var­baseret­på,­og­den­antihumanistiske­tradition,­Sarduy­tager­udgangspunkt­i,­ efter­at­han­kommer­med­i­ Tel Quel -gruppen­i­Paris­i­midten­af­60'erne.­Castro­vil,­i­ lighed­med­Lukács,­genoprette­det­hele­menneske­ved­at­frigøre­det­fra­tingsliggørelsen,­men­for­Sarduy­er­mennesket­selve­ problemet .­I­tråd­med­dette­redegør­Foucault­ i­ Ordene og tingene for,­hvordan­humanismen­er­en­1800-talskonstruktion,­som­opstod,­idet­man­gjorde­mennesket­til­objekt­for­viden,­og­idet­man­knyttede­specifikke­ moralske­egenskaber­til­det.­Ifølge­Foucault­er­det­den­dialektiske­historieforståelse,­ der­holder­denne­humanistiske­forestilling­oppe,­og­han­skriver:­'[…]­dialektikken­ lover­på­sin­vis­mennesket,­at­det­vil­blive­autentisk­og­sandt.­Den­lover­mennesket­til­ mennesket,­og­i­denne­forstand­er­den­ikke­mulig­at­skille­fra­en­humanistisk­moral.­I­ denne­forstand­er­Hegel­og­Marx­åbenbart­hovedansvarlige­for­dagens­humanisme'­ (Foucault,­569).­En­frigørelse,­som­vil­gøre­os­i­stand­til­virkelig­at­skabe­nye­værdier,­ hinsides­godt­og­ondt,­kræver­derfor­ifølge­Sarduy­en­'ødelæggelse­af­individet­som­ metropol­-­bevidstheden­eller­sjælen­-­med­dets­kolonier:­stemmen,­seksualitet­etc.­Opløsning­af­jeget'­(Fossey,­24).­Snarere­end­at­frigøre­et­menneske,­som­man­tager­for­ givet­har­specifikke­egenskaber,­vil­Sarduy­opløse­det­menneske,­man­har­tillagt­disse­ egenskaber,­som­han­snarere­betragter­som­repressive­strukturer,­formet­som­de­er­af­ en­vilje­til­sandhed,­til­et­sandt­fundament.­Sådan­som­vi­så­det­i­citatet­ovenfor,­skal­ dette­selvtab­tage­udgangspunkt­i­det­symbolske­niveau­ifølge­Sarduy,­som­dermed­ vender­om­på­Marx'­forhold­mellem­økonomisk­base­og­ideologi:­

Borgerskabets­grundlag­er­ikke­det­økonomiske­system,­sådan­som­vi­er­blevet­forledt­til­at­ tro­gennem­en­direkte­læsning­[…]­af­Marx,­men­et­skriftsystem­[…].­Det­vil­sige,­at­der­ findes­en­type­skrift,­som­fungerer­som­epistemisk­underlag­for­borgerskabet­[…].­Økonomien­er­ikke­andet­end­et­af­de­mest­iøjnefaldende­træk­ved­denne­centrale­kodeks.­ Ved­at­undergrave­skriften,­ved­at­overskride­dens­love,­får­vi­hele­den­common­senseagtige­konstruktion­til­at­smuldre.­(Citeret­i­Méndez­Rodenas,­33)­ '

I­ citatet­ genkender­ vi­ Foucaults­ forståelse­ af­ epistemet,­ som­ sætter­ grænser­ for,­ hvad­det­er­muligt­at­tænke­i­en­given­periode.­Inden­for­et­samfunds­episteme­er­ man­underlagt­normer,­der­er­så­selvfølgelige,­at­vi­ikke­ser­dem;­det­er­disse­blinde­ punkter,­som­styrer­'den­centrale­kodeks',­det­er­disse,­der­danner­centrum­i­strukturen,­og­det­er­disse,­vi­skal­tømme­ved­at­bryde­med­ common sense ­både­i­skrift­ og­handling;­kun­sådan­kan­vi­åbne­for­nye­billeder,­for­radikale­tilblivelser.­Kun­ ved­at­rive­borgerskabets­epistemiske­underlag­bort­kan­man­ifølge­Sarduy­opnå­en­ radikal­ændring­også­på­det­økonomiske­plan.

## 1969­-­de­revolutionære­kontrasters­år

Sarduys­teorier­bærer­stærkt­præg­af­en­type­tænkning,­man­særligt­i­Frankrig­knytter­til­1968­og­studenteroprøret­i­Paris.­1968­var­netop­året,­hvor­den­cubanske­revolutionsavantgardes­og­den­parisiske­intelligentsias­kontrasterende­syn­på­overskridelsen­af­det­borgerlige­samfund­mødtes­ansigt­til­ansigt­i­deres­mest­ekstreme­ positioner,­betinget­som­disse­var­af­historiske­faktorer.­Allerede­det­tilnavn,­dette­ år­fik­fra­officielt­cubansk­hold,­peger­på­et­centralt­brud­i­revolutionens­endnu­unge­ historie:­'Año­del­Guerrillero­Histórico',­den­historiske­guerillakrigers­år.­Che­Guevara­døde­i­Bolivia­i­oktober­1967,­mens­han­forsøgte­at­udbrede­revolutionen­til­ resten­af­Latinamerika.­Håbet­om­en­fælles­latinamerikansk­front,­som­kunne­være­ uafhængig­af­den­kolde­krigs­supermagter,­døde­med­ham.­I­august­1968­støttede­ Fidel­Castro­Sovjetunionens­invasion­af­Tjekkoslovakiet,­en­erklæring,­der­førte­til,­ at­en­række­intellektuelle­fra­Latinamerika,­Europa­og­USA,­som­indtil­da­havde­ været­positivt­indstillede­over­for­revolutionen,­vendte­den­ryggen.­Sovjet­optrådte­ som­den­imperialistiske­stormagt,­Che­havde­hævdet,­at­den­var;­men­Che,­som­ også­havde­ironiseret­kraftigt­over­den­socialistiske­realisme,­var­død,­og­hans­død­ blev­efterfulgt­af­begivenheder,­der­gjorde­1968­til­polariseringens­år­for­Cuba.

­ Afhængigheden­af­Sovjet­var­blevet­tydelig­for­alle,­både­økonomisk­og­politisk;­ønsket­om­en­decentraliseret­revolution­havde­mødt­den­benhårde­virkelighed.­ Trusselbilledet­af­USA­var­vokset­efter­drabene­på­Kennedy-brødrene,­Martin­Luther­King­og­Malcolm­X;­man­følte­sig­som­en­belejret­ø,­noget,­som­forstærkede­den­ retoriske­front­mellem­'indenfor'­og­'udenfor',­'med­os'­og­'mod­os'.­Forbuddene­ blev­strengere:­Alt­udenlandsk­blev­mødt­med­mistanke­-­rock,­jazz,­hestehaler­og­ miniskørter.­Homoseksualitet­og­religion­blev­betragtet­som­laster,­man­havde­arvet­ fra­det­forudgående­kapitalistiske­system,­og­diskrimineringen­øgedes.­En­puritanisme,­som­var­den­cubanske­tradition­fremmed,­blev­spredt­fra­både­radio,­kateder­og­talerstole­(Hernández,­85).­Lige­før­Richard­Nixon­vandt­valget­i­oktober­ 1968,­brød­stormen­også­ud­i­det­kulturelle­klima­på­øen.­Forfatter-­og­kunstnerforeningen­UNEAC­havde­givet­en­pris­til­poeten­Heberto­Padilla­for­bogen­ Fuera del Juego ,­Ude­af­legen,­hvor­han­harcelerer­over­østbloksocialismen.­Dårlig­timing.­ Østbloksocialisterne­havde­indtaget­kontorerne­i­det­cubanske­kulturbureaukratis­ navn,­og­bogen­blev­fordømt­som­'kontrarevolutionær'.­1968­markerede­dermed­ begyndelsen­på­det,­der­skulle­blive­kaldt­ el caso Padilla ,­Padilla-sagen­-­som­skulle­vare­i­tre­år­-­og­på­den­periode­i­cubansk­kulturliv,­som­Ambrosio­Fornet­gav­ navnet­ el quinquenio gris ,­ den­grå­femårsperiode,­som­i­virkeligheden­skulle­vare­

'

i­mere­end­ti­år,­og­som­mange­oplevede­som­sort­snarere­end­grå.­Det­var­i­dette­ polariserede­kulturelle­klima,­at­Retamar­skrev­sit­berømte­stridsskrift­'Caliban'­ (1971),­som­han­afslutter­ved­at­citere­Che­Guevara:­'Man­må­stige­ned­til­folket,­ man­må­vibrere­med­folket,­det­vil­sige­med­hele­Cubas­behov'­(Fernández­ Retamar,­85).

­ Det­blev­mere­og­mere­tydeligt,­at­de­rigide­strukturer,­som­havde­sat­sig­på­ 70'ernes­Cuba,­vanskeligt­kunne­bære­'hele­Cubas­behov',­men­Ches­ønske­om­at­ 'vibrere­med­folket'­kunne­lige­så­godt­have­været­slagordet­for­en­ganske­anderledes­revolutionær­bevægelse,­der­tog­til­i­gaderne­samme­år,­som­Cuba­for­alvor­ begyndte­udgrænsningen­af­uønskede­elementer:­masseoprøret­i­Paris­i­maj­1968.­ Hvis­ 1968­ var­ opstramningens­ år­ i­ cubansk­ revolutionshistorie,­ blev­ det­ nemlig­ ødselhedens­og­spillets­år­i­Frankrig,­et­år,­der­er­blevet­stående­som­det­tyvende­ århundredes­radikale­ événement ­i­fransk­filosofi;­maj-oprørene­skabte­et­brud­med­ den­snævrere­strukturalismes­prætentioner­om­forudsigelighed­og­markerede­for­ mange­en­overgang­til­det,­der­er­blevet­kendt­som­poststrukturalismen.­Allerede­ året­før­havde­Derrida­publiceret­artiklen­'Struktur,­tegn­og­spil­i­humanvidenskabernes­diskurs',­som­først­blev­holdt­som­foredrag­under­et­symposium­i­Baltimore,­ og­som­åbner­med­følgende­ord:­'Måske­er­der­indtruffet­noget­i­struktur-begrebets­ historie­som­man­ville­kunne­kalde­en­'begivenhed'­hvis­ikke­dette­ord­medbragte­ en­betydningsladning­som­det­netop­er­det­strukturale­-­eller­strukturalistiske­-­ projekts­funktion­at­reducere­og­mistænkeliggøre'­(1986,­49).­Den­strukturalistiske­ stringens­prætenderer­at­kunne­kende­en­samfundsstruktur­i­en­sådan­grad,­at­man­ betvivler­forekomsten­af­begivenheder,­det­vil­sige­radikalt­omvæltende­og­uforudsigelige­hændelser.­Ifølge­Derrida­søgte­man­inden­for­indflydelsesrige­strukturalistiske­retninger,­blandt­andet­hos­Lévi-Strauss,­fortsat­nostalgisk­efter­strukturens­ centrum,­længe­efter­at­dens­yderste­garant,­Gud,­var­død.­Men,­skriver­Derrida,­ der­findes­egentlig

to­fortolkninger­af­fortolkningen,­strukturen,­tegnet­og­spillet.­Den­ene­forsøger­at­dechiffrere,­drømmer­om­at­dechiffrere­en­sandhed­eller­oprindelse­der­undslipper­spillet­ og­tegnenes­orden.­Den­anden­vender­sig­ikke­længere­mod­oprindelsen,­men­siger­ja­til­ spillet­og­forsøger­at­nå­hinsides­mennesket­og­humanismen;­dette­navn­menneske­der­er­ navnet­på­det­væsen­der­gennem­hele­metafysikkens­og­onto-teleologiens­historie,­dvs.­ hele­sin­historie,­har­higet­efter­nærværets­fylde,­det­betryggende­fundament,­spillets­ begyndelse­og­afslutning.­(Derrida,­65-66)

Mens­Den­cubanske­revolution­baserer­sig­på­den­første­tolkning,­menneskets­og­ humanismens­vej,­har­Nietzsche­ifølge­Derrida­vist­os­vejen­til­den­anden­tolkning,­ 'den­glade­bekræftelse­af­spillet­i­verden­og­af­tilblivelsens­uskyld,­bekræftelsen­af­ en­verden­af­fuldkomne­tegn,­uden­sandhed­og­oprindelse­[...]­ Bekræftelsen bestemmer altså ­ikke-centret­ på en anden måde end som tab af centrum .­Og­der­spilles­uden­ sikkerhed'­(65).­Det­er­netop­som­bejaende­spilbevægelse,­Lezama­Limas­roman­ Paradiso ­kommer­til­syne,­en­bevægelse,­der­'prøver­at­komme­forbi­mennesket­og­ humanismen',­som­Derrida­skriver.

José Lezama Lima l

## Paradiso

Paradiso ­udkom­i­1966­i­en­tid,­hvor­den­kritiske­-­nogen­vil­sige­socialistiske­-­realisme­blev­fremelsket­i­Cubas­litterære­sfære.­Denne­litteratur­havde­en­genkendelig­ handlingsstruktur:­Man­fortalte­om­oprøret­mod­Batista,­en­kamp­med­apokalyptisk­ udfald­i­ Fidel­ Castros­sejr.­ Den­historiske­tematik­kredser­i­de­fleste­tilfælde­ omen­intellektuel­af­borgerlig­herkomst,­som­bliver­grebet­af­eksistentiel­tvivl,­da­ han­står­over­for­de­revolutionære­omvæltninger,­i­stærk­kontrast­til­oprørslederen,­ som­næsten­altid­er­fra­proletariatet,­og­som­uden­at­tøve­kaster­sig­ud­i­den­væbnede­kamp­for­at­frigøre­landet­fra­det­undertrykkende­tyranni:­ El hombre viejo ­møder­ el hombre nuevo ,­det­nye­menneske.­Formelt­set­får­vi­dermed­en­type­realisme,­ der­er­arvet­fra­den­historiske­roman,­hvor­den­intellektuelle­og­den­revolutionære­ fremstår­som­typer,­sådan­som­disse­blev­beskrevet­af­Lukács,­typer,­der­fremhævede­de­centrale­konflikter­i­det­revolutionære­samfund.­Det­er­imidlertid­en­typefremstilling,­der­i­sig­bærer­en­vis­sartresk­indflydelse,­som­er­tydelig­hos­blandt­ andre­José­Soler­Puig,­Noel­Navarro,­César­Leante,­Lisandro­Otero­og­Edmundo­ Desnoes­(Méndez­Rodenas,­13-14).

­ På­denne­baggrund­var­det­let­at­slå­ned­på­José­Lezama­Limas­ Paradiso ,­hvor­ Castros­revolution­er­fraværende,­hvor­der­ikke­bygges­op­til­en­apokalyptisk­ historisk ­begivenhed,­og­hvor­det­nybarokke­sprog­står­i­stærk­kontrast­til­den­typebaserede­realisme­og­det­dialektiske­spil,­vi­finder­i­revolutionsromanen.­Kort­tid­efter­ udgivelsen­blev­indholdet­trukket­tilbage­fra­boghandlerne­på­grund­af­angiveligt­ pornografisk­ indhold,­ en­ pornografi,­ som­ desuden­ havde­ stærke­ homoseksuelleindslag.­En­måske­lige­så­vigtig­grund­til­denne­tilbagekaldelse­var­dog,­at­romanen­ var­skrevet­i­et­sprog,­som­gav­Lezama­prædikatet­'elitistisk'­i­en­tid,­hvor­det­glødede­i­folkedybet.­Her­ser­vi,­hvordan­(homo)seksualiteten­og­sproget­mødes­som­ excesser­i­forhold­til­revolutionen­og­tingenes­orden,­som­to­beslægtede­former­for­ erotisme :­i­ Paradiso ­overskrider­de­begge­nyttens­sfære­og­arbejdets­akkumulative­ og­reproducerende­struktur,­som­beskyttes­af­tabuer,­der­udgrænser­det,­Bataille­ kalder­ dépense ,­den­unyttige­udgift.­Eller­mere­specifikt­i­vores­kontekst:­De­to­former­for­erotisme­bidrager­til­at­sætte­bygningen­af­den­cubanske­socialisme­på­spil.

José­Lezama­Lima

­ Paradiso ­er­historien­om­José­Cemí,­som­vi­følger­fra­barndommen­til­hans­opstigning­til­en­form­for­poetisk­tilstand,­som­Lezama­kalder­ la sobrenaturaleza ,­overnaturen.­Det­er­imidlertid­ingen­klassisk­dannelsesroman,­vi­taler­om.­Cemís­færd­ er­en­rejse­fra­den­ene­imaginære­tidsalder,­som­Lezama­kalder­det,­til­en­ny­æra,­ fra­en­situation,­hvor­faderportrættet­holder­Cemí­fanget­i­et­givet­perspektiv­på­ verden,­noget,­der­automatisk­holder­hans­begær­fanget­i­en­mangelposition,­til­en­ begærsmæssig­overskudsdimension,­hvor­Cemí­kan­være­skabende­og­fremkalde­ radikalt­nye­billeder.­Der­er­tale­om­en­overgang,­ikke­bare­for­individet,­men­for­ hele­den­cubanske­kultur,­som­kan­læses­ind­i­Cemí­og­hans­familie;­en­overgang­ fra­kulturel­reproduktion­til­en­kulturel­ produktion .­I­modsætning­til­hvad­tilfældet­ er­i­revolutionsromanen,­er­der­imidlertid­ikke­tale­om­en­kulmination­i­en­bestemt­ ydre­og­historisk­begivenhed,­men­snarere­om­en­tiltagende­tømning­af­nedarvede­ forestillinger­for­på­denne­måde­at­skabe­rum­for­en­kreativ­nyskabelse­af­Cemís­og­ den­cubanske­kulturs­identitet,­ud­fra­hele­Cubas­kollektivt­ubevidste.­Den­poetiske­ opstigning­sker­altså­ikke­gennem­en­specifik­historisk­hændelse,­men­gennem­en­ serie­kropslige­erfaringer­og­en­allegorisk­nedstigning­til­underverdenen,­alt­sammen­i­tråd­med­det­råd,­Cemí­fik­af­sin­mor:­'Forsøg­altid­det­vanskeligste'.­Sådan­ skabes­Cubas­nye­imaginære­tidsalder­på­baggrund­af­Cuba­som­heterogent­felt,­på­ baggrund­af­romanens­overskridelser­af­de­grænser,­som­er­sat­for­at­homogenisere­ samfundsdiskursen,­og­den­rummer­derfor­hele­øens­begær.­Dette­sker­ikke­gennem­en­dialektisk­ Aufhebung ,­ men­gennem­en­deterritorialiserende­spredning­af­ den­homogene­diskurs.­Det­er­af­denne­grund,­Sarduy­beskriver­ Paradiso ­som­en­ 'revolution­i­revolutionen,­i­fuldt­dagslys­slynger­den­en­voldelig­'involution'­ud;­ tilbagevending­af­det­arkaiske,­det­glemte,­det­man­har­forkastet­på­Cuba'­(Sarduy­2000a,­141),­det­vil­sige:­tilbagevending­af­den­heterogene­rest,­som­Bataille­ har­vist­os­undslipper­Hegels­dialektik,­og­som­er­knyttet­til­begærsmæssige­forhold,­vi­ikke­kan­unddrage­os.­I­forlængelse­af­dette­udforsker­nybarokken­også­den­ rest,­som­den­realistiske­revolutionsroman­udgrænser,­og­som­heller­ikke­lader­sig­ aufheben ­i­den­marxistiske­dialektik­i­Lukács'­støbning:­spillet­og­ødselheden,­den­ unyttige­udgift,­alt­det,­som­ikke­går­op­i­arbejdets­nyttige­sfære­og­i­bygningen­af­ den­cubanske­socialisme.

­ Rådet­fra­José­Cemís­mor­peger­også­på­det­grundlæggende­ved­nybarokkens­ revolutionære­potentiale:­Det­handler­om­hele­tiden­at­'forsøge­det­vanskeligste'.­ I­Batailles­terminologi­indebærer­dette­at­gøre­selvet­til­ ipse ­-­et­selv,­som­slår­over­ i­ det,­det­ikke­er,­ved­at­åbne­sig­for­angsten,­som­netop­markerer­grænserne­for­ den­trygge­selvforståelse.­Selvet­som­ ipse ­ overskrider­samtidig­tabuerne,­der­udgør­samfundets­beskyttende­værn;­gennem­erfaringen­af­ rien ,­ ingenting ­-­som­ogsåoverskrider­det­sartreske­ néant ­-­kan­selvet­som­ ipse ­nå­det,­Bataille­kalder­'den­indre­erfaring',­og­som­Lezama­kalder­overnaturen:­en­kropslig­overskudsdimension,­ som­er­skabelsens­og­indskriftens­nulpunkt.­Det­er­gennem­denne­overskridende­ ødselhed,­mennesket­kan­erfare­et­nyt­udgangspunkt,­en­ny­begyndelse.­I­en­smallere,­ cubansk­kontekst­sker­ødselheden­gennem­udforskningen­af­det­ rien / nada ,­ som­Castro­selv­betegnede­som­det,­der­er­uden­for­revolutionen,­da­han­i­'Ord­til­ de­intellektuelle'­udtalte­de­berygtede­ord:­'Inden­for­revolutionen:­alt.­Uden­for­ revolutionen:­ingenting'.­Den­nybarokke­revolutions­felt­er­dette­ ingenting ,­som­Castro­placerer­uden­for­Den­cubanske­revolution.

## Hvad­er­nybarok­litteratur?

Vi­har­set,­hvordan­den­marxistisk­baserede­cubanske­revolution­opretholder­et­humanistisk­ideal,­som­i­sig­bærer­prætentioner­om­et­fast­fundament­i­mennesket;­ den­viderefører­dermed­en­vilje­til­sandhed,­som­hindrer­den­radikale­spilbevægelse­og­ødselheden,­hvor­nye­billeder­og­ny­tænkning­kan­blive­til.­Mod­denne­vilje­ til­sandhed­gør­nybarokken­sig­gældende­som­det,­Derrida­kaldte­'bekræftelsen­af­ en­verden­af­fuldkomne­tegn,­uden­sandhed­og­oprindelse'.­Det­er­ikke­tilfældigt,­ at­denne­spilbevægelse­sker­gennem­tilbagevendingen­af­et­barokt­udtryk,­og­det­ er­samtidig­interessant,­at­indflydelsesrige­tænkere­som­Sarduy­og­Deleuze­vender­ blikket­mod­barokken­for­at­forklare­åbenbare­antihumanistiske­retninger­i­deres­ tids­kunst­og­litteratur.­Barokken­går­forud­for­den­hegelianske­dialektik,­forud­for­ humanismens­opkomst,­og­som­Foucault­har­vist,­havde­mennesket­ingen­plads­i­ denne­periode.­Han­skriver:­'Kulturen­var­på­denne­tid­domineret­af­Gud,­af­verden,­af­tingenes­lighed,­af­rummets­love,­helt­sikkert­også­af­kroppen,­lidenskaben,­ forestillingsevnen.­Men­mennesket­i­sig­selv­er­fuldstændigt­fraværende'­(Foucault,­ 568).­Samtidig­er­tilbagevendingen­til­barokken­en­måde­at­undslippe­den­hegelianske­dialektik­på­i­et­forsøg­på­at­beskrive­decentrerende­bevægelser­i­samtiden.­ Vi­skal­nu­se­nærmere­på­nybarokkens­teoretiske­fundament,­som­vi­finder­det­hos­ Sarduy.

­ De­decentrerende­bevægelser,­Sarduy­så­udfolde­sig­i­sin­samtids­litteratur­og­ kunst,­knytter­han­til­opkomsten­af­et­nybarokt­episteme.­Dette­stiller­han­op­som­en­ parallel­til­barokkens­episteme­ved­at­tage­udgangspunkt­i­de­to­epokers­kosmologiske­teorier,­som­han­ser­som­emblematiske­for­periodernes­respektive­epistemer.­ I­den­barokke­epoke­opdagede­Kepler,­at­planeten­Mars­ikke­bevægede­sig­i­cirkler­ rundt­om­solen,­men­snarere­i­ellipser,­hvilket­brød­med­Galileo­Galileis­teorier.­Troen­på­den­cirkulære­bevægelse­var­baseret­på­en­overbevisning­om­cirklens­perfekte­ karakter,­og­inden­for­den­klassiske­førbarokke­periode,­som­Foucault­kaldte­'l'âge­ de­la­ressemblance',­lighedens­tidsalder,­så­man­for­sig­et­hierarkisk­forhold­mellem­ mennesket­og­himmellegemerne­i­universet,­baseret­på­det,­Sarduy­kaldte­'lighedens­autoritet'­(Sarduy,­75).­Den­kosmologiske­teoris­ retombée ,­ det­ vil­ sige­ dens­ ekvivalent­på­det­symbolske­niveau,­indebar­dermed­et­koncentrisk­verdensbillede­ og­følger­overbevisningen­om­et­1:1-forhold­mellem­ordene­og­tingene.­Inden­for­ litteraturen­blev­metaforen­denne­korrespondances­figur­i­den­klassiske­epoke,­i­ og­ med­ at­ metaforen­ får­ en­ ornamental­ funktion,­ som­ ikke­ ændrer­ det­ stabilecentrums­ mening:­ Signifianten­ opretholder­ en­ konstant­ afstand­ til­ signifiéen.­ Denne­relation­ændrer­sig­radikalt­efter­Keplers­opdagelse­af­planeternes­elliptiske­bevægelse.­Sarduy­skriver:­'Overgangen­fra­Galilei­til­Kepler­er­en­overgang­ fra­cirklen­til­ellipsen,­passagen­fra­det,­der­bevæger­sig­rundt­om­det­ene,­til­det,­ der­bevæger­sig­rundt­om­det­flerfoldige:­fra­klassicisme­til­barok'­(36).­Cirklen­ med­et­centrum­er­erstattet­af­den­deformerede­cirkel­med­to­brændpunkter.­På­ denne­måde­ændrer­Kepler­'det­videnskabelige­grundlag­for­en­hel­epokes­viden'­ (88),­og­ellipsen­skaber­et­epistemisk­brud;­den­skaber­en­decentrerende­bevægelse­ med­tydelige­konsekvenser­for­det­litterære­felt.­I­modsætning­til­den­førbarokke­ periodes­koncentriske­metafor,­som­ikke­udforskede­nogen­skjult­signifié,­inkluderer­den­elliptiske­signifiant­en­fraværende­eller­ekskluderet­Anden­i­sin­bane.­Det,­ den­barokke­ellipse­gør,­er­derfor­at­udforske­'det­kulturelt­ubevidste,­som­er­skjult­ under­naturaliseringsprocessen'­(117),­det­vil­sige­det,­cirklen­og­'lighedens­tidsalder'­havde­undertrykt.­Derfor­'taber­metaforerne­deres­metaforiske­dimension:­ Meningen­går­ikke­forud­for­metafordannelsen,­men­er­det­produkt,­der­kommer­ til­syne'­(118).

­ Skal­vi­tro­Sarduy,­er­Big­Bang-teorien­i­1900-tallet­analog­med­den,­der­gælder­ ellipsen­i­1600-tallet.­Ifølge­denne­teori­er­universet­et­resultat­af­en­eksplosion,­ som­satte­partiklerne­i­bevægelse,­og­universet­er­nu­'i­voldsom­udvidelse,­uden­ grænser,­uden­nogen­mulig­form:­et­vanvittigt­galaktisk­kapløb­mod­intet'­(15).­ Sarduy­finder­Big­Bang-teoriens­symbolske­ retombée ­ i­ 'det­ fonetiske­ og­ grafiske­ materiale,­som­udvider­sig',­det­vil­sige­i­'en­eksploderende­nybarok,­hvor­tegnene­ flygter­mod­underlagets­grænser,­uden­nogen­opskrift,­der­gør­os­i­stand­til­at­følge­ tegnproduktionen­til­tænkningens­grænse:­til­billedet­af­et­univers,­som­eksploderer­helt­til­det­udtømmes'­(20).

­ Selvom­barokken­indebar­et­brud­med­'lighedens­tidsalder',­bevarede­den­et­ harmonisk­verdensbillede.­Efter­Nietzsche­og­Guds­død­er­den­tilbagevendende­baroks­elliptiske­bevægelse­accelereret;­vi­har­bevæget­os­fra­'en­harmonisk­lukning­ til­en­åbning­mod­polytonaliteten,­eller­med­Boulez'­ord,­'en­polyfoni­af­polyfonier''­ (Deleuze­1988,­112),­som­Deleuze­skriver­i­ Le pli - Leibniz et le baroque .­Eller­for­at­ vende­tilbage­til­Derrida:­'Fraværet­af­en­transcendental­signifié­udvider­betydningens­felt­og­spil­i­det­uendelige'­(Derrida,­19).

­ Inden­for­Sarduys­poststrukturalistiske­tilnærmelse­udgør­Lezamas­værk­det­nybarokke­kulmineringspunkt,­på­samme­måde­som­Don­Luis­de­Góngora­udgjorde­ det­barokke­klimaks.­­Lezama­bygger­sproget­op­omkring­serier,­som­giver­sig­ud­ for­at­være­metaforer,­men­som­taber­deres­metaforiske­karakter,­fordi­signifianten­ ikke­peger­tilbage­på­en­signifié;­den­peger­snarere­på­en­ny­signifiant­og­så­videre­ i­endeløse­substitutionsserier,­som­danner­det,­Derrida­kalder­' supplementaritetens ­ bevægelse'­(39).­Gennem­disse­serier­tømmes­den­kendte­referenceramme,­således­ at­nye­billeder­kan­skabes­af­fragmenterne­fra­de­gamle­referencer.­Denne­tanke­ danner­også­centrum­i­ Paradiso ,­hvor­beskrivelsen­af­José­Cemís­mors­fibrom­eller­ bindevævssvulst­er­udgangspunkt­for­en­beskrivelse­af­kunstens­funktion:strammere­ligevægt­[…].­På­samme­måde­gælder­det,­i­de­legemer­fantasien­frembringer,­ om­at­ødelægge­slangeelementet­for­at­bane­vej­for­drageelementet,­en­organisme,­som­ er­skabt­for­at­fortære­sig­selv­i­ring,­må­ødelægge­sig­selv­for­at­slippe­et­nyt­dyr­fri,­som­ skyder­op­af­svovlsøen­og­beder­om­at­måtte­låne­de­digre­ådselsgribbes­klør­og­kraniet­af­ den­trehovede­hund,­som­vogter­de­underjordiske­gemakker.­(Lezama­Lima­2002,­385)

Fibromet­måtte­altså­eksistere­som­en­monstrøsitet,­der­bevirkede,­at­organismen­skaffede­ sig­ nye­ midler­ til­ assimilering­ af­ denne­ overraskende­ ting­ og­ søgte­ en­ højere­ og­ '

Den­ cirkel,­ Lezama­ refererer­ til,­ repræsenterer­ det,­ Derrida­ kalder­ 'den­ trygge­ grund­og­spillets­oprindelse­og­slutning',­et­menneske­og­et­samfund,­som­reproducerer­sig­ved­hele­tiden­at­søge­tilbage­til­deres­eget­udgangspunkt;­'som­fortærer­ sig­selv­i­ring'.­Poesiens­billeder­er­monstre,­der­overskrider­denne­reproducerende­ bevægelse,­de­er­bindevævssvulster,­som­dannes­i­menneskets­krop­for­at­få­den­til­ at­bryde­ud­af­den­reproducerende­homogenitet;­den­river­kroppen­med­sig­langs­ en­flugtlinje,­som­tvinger­den­til­at­skaffe­'nye­midler­til­assimilering­af­denne­overraskende­ting',­med­andre­ord:­til­selv­at­blive­monstrøs,­til­at­blive­ ipse .­I­Sarduys­ nybarokke­teori­bliver­ tatoveringen ­ det­emblematiske­billede­på­en­sådan­kobling­ mellem­kroppen­og­litteraturen,­ et­ billede,­ som­ spiller­ videre­ på­ det,­ vi­ finder­ i­ Lezama-citatet:­Det­at­tatovere­er­en­handling,­som­eksplicit­udtrykker,­hvordan­vi­ inden­for­et­episteme­er­udsat­for­kropslig­indskrift.­Samtidig­peger­tatoveringen­ på,­hvordan­den­epistemiske­historieforståelse­-­uden­nogen­grundlæggende­sandhed­på­ydersiden­af­diskursens­orden­-­åbner­et­rum­for­begærsmæssig­frigørelse:­ Der­findes­ingen­subjektiv­essens,­ingen­humanistisk­kerne;­alt,­der­er,­er­indskrift­ på­overfladen­af­hudens­skin(d)verden.­Selv­om­indskriften­kan­være­dyb,­kan­den­ gøres­monstrøs,­nye­fibromer­kan­fæstne­sig­til­den­og­skabe­metamorfoser,­hvor­ tatoveringens­nye­indskrift­kobler­sig­på­den­forudgående,­som­et­deformerende­ supplement.­Både­hos­Sarduy­og­Lezama­får­den­hvide­farve­i­denne­sammenhæng­ en­central­plads­som­kontrast­til­de­metaforserier­og­det­farvespil,­som­ellers­præger­ deres­litteratur.­Den­hvide­farve­peger­hen­mod­den­yderste­overskridelse,­døden,­ men­dermed­peger­den­også­mod­åbningen­for­en­totalt­ny­indskrift:­Den,­der­findes­ på­de­hvide­sletter,­mennesket­som­ ipse ­bliver­i­stand­til­at­skue,­det­menneske,­som­ vover­at­sætte­sit­jeg­radikalt­på­spil.

­ Men­hvorfor­fører­denne­monstrøse­ting­i­ Paradiso -citatet­til,­at­kroppen­opnår­ en­højere­og­strammere­ligevægt?­Svaret­finder­vi­senere­i­citatet.­Poesien­som­monster­skyder­op­fra­svovlsøen­og­'beder­om­at­måtte­låne­de­digre­ådselsgribbes­klør­ og­kraniet­af­den­trehovede­hund,­som­vogter­de­underjordiske­gemakker'.­Gennem­hele­ Paradiso ­er­underverdenen­knyttet­til­kropslige­kræfter,­som­undslipper­ bevidstheden.­Idet­det­nye­dyr­beder­om­at­måtte­overtage­kontrollen­over­begærproduktionen,­beder­det­samtidig­om­at­måtte­overtage­den­kreative­produktion,­og­ den­gør­det­i­et­brud­med­psykoanalysens­fortolkningsregime,­som­fortsat­befinder­ sig­inden­for­signifiéens­terror,­ifølge­Deleuze;­psykoanalysen­forankrer­begærproduktionens­billeder­i­familierammens­ødipale­trekant­og­'fortærer­[derfor]­sig­selv­ i­ring.'­Psykoanalysens­kausalrelation­erstattes­i­nybarokken­af­det,­Deleuze­kalder­ en­'og-og-derefter'-struktur­(Deleuze­1972,­11),­som­netop­er­supplementaritetens­ bevægelse,­hvor­begærets­billedproduktion­får­lov­til­at­fungere­frit,­uden­at­underlægges­fortolkningen;­hvor­den­kropslige­indskrift­bevæger­sig­som­i­Big­Bangmetaforens­tegneksplosion,­hinsides­tænkningens­territorium,­mod­dannelsen­afnye­referenceuniverser,­der­giver­sig­til­kende­som­kropslige­erfaringer.­Ved­at­tage­ kontrol­over­de­underjordiske­gemakker­skaber­poesien­en­højere­og­strammere­ ligevægt,­fordi­den­forhindrer­fortrængningen­i­at­finde­sted;­begæret­får­lov­til­at­ strømme,­og­sjælen­bliver­igen­tynd­som­mellem­to­hudlag,­som­Nietzsche­skriver.­ Det­er­denne­nye­lethed,­som­gør­Cemí­i­stand­til­at­stige­op­til­billedets­rige,­til­det­ suveræne­punkt,­som­den­radikale­ødselhed­kan­lede­mod,­det,­Deleuze­kalder­'un­ point­de­vue­supérieur',­en­højereliggende­synsvinkel.­Det­vil­sige:­som­gør­ham­i­ stand­til­at­skrive­ noget ,­i­stedet­for­at­skrive­ om ­noget,­som­Sarduy­påpeger;­i­stand­ til­at­skabe­intransitive­tegn­(Sarduy­1987,­298).

­ Vi­har­kommenteret,­at­Cemí­er­et­udtryk­for­Den­cubanske­kultur,­og­selvom­ Sarduys­teori­gælder­en­type­nybarok,­som­han­ser­udfolde­sig­på­begge­sider­af­ Atlanterhavet,­forankrer­han­den­samtidig­specifikt­i­ Paradiso ­ og­dens­frigørende­ potentiale­inden­for­en­cubansk­kontekst.­På­fællesskabets­plan­bliver­der­her­snakket­om­at­åbne­den­cubanske­kulturs­udtryk­for­øens­underjordiske­gemakker,­dens­ kollektivt­ ubevidste­ -­ som­ Sarduy­ kalder­ 'det­ kulturelt­ ubevidste,­ som­ er­ skjult­ under­naturaliseringsprocessen'­(Sarduy­1975,­117)­-­således­at­fortrængningen­ og­udelukkelsen­af­sociale­grupper­og­begærsformer­ikke­finder­sted.­Den­poetiske­ opstandelse­muliggør­skabelsen­af­tegn,­som­oplyser­det,­Lezama­selv­kaldte­'la­ noche­insular',­øens­nat,­ved­at­åbne­for­perspektiver­på­Cuba,­som­har­ligget­i­ mørket,­uden­for­den­cirkel,­som­diskursens­orden­har­trukket­op.­Sarduy­skriver:­ 'Lezama­er­fortolkeren­af­øens­nat,­af­de­natlige­hieroglyffer,­af­de­glødende­kruseduller­i­arkipelagets­tætte­luft'­(Sarduy­2000b,­168).­Det­er­i­denne­sammenhæng­ interessant,­at­Cemí­allerede­i­romanens­første­scene­præsenteres­på­en­måde,­som­ alluderer­til­Cemís­mors­fibrombefængte­krop,­som­vi­har­set­også­henviser­til­poesiens­kraft.­Mens­forældrene­er­ude,­angribes­den­seks­år­gamle­Cemí­af­vabler,­ til­barnepigen­Baldovinas­store­skræk:­'Hvis­drengen­gjorde­den­allermindste­bevægelse,­slog­voksskallen­sprækker,­og­vablerne­fremstod­nye,­morgenrøde,­digre­ i­ deres­ infernalske­ hidsighed,­ som­Baldovina­så­og­fornemmede,­de­var­ligesom­ dyr,­der­kunne­hoppe­ud­af­sengen­og­krybe­op­ad­ryggen­på­hende'­(Lezama­Lima­ 2002,­7).­Vablerne­er,­i­lighed­med­fibromet,­udvækster­på­kroppen,­og­de­knyttes­både­til­noget­bestialsk­og­infernalsk,­ligesom­fibromerne­knyttes­til­dyret,­der­ skyder­op­af­svovlsøen.­Og­ligesom­det­monstrøse­dyr­viser­frem­mod­en­tilblivelse­ i­den­tidligere­citerede­passage,­knyttes­det­også­denne­gang­til­tilblivelse,­til­morgenrøden,­som­for­Nietzsche­er­indbegrebet­af­den­nye­begyndelse.­Scenen­udgør­ Cemís­første­møde­med­en­yderside,­som­forsøger­at­løsrive­ham­fra­'naturaliseringsprocessen',­gennem­en­smertefuld­oplevelse,­der­peger­hen­mod­en­poetisk­ erfaring,­og­det­var­derfor­'som­om­der­måtte­en­vældig­kraftanstrengelse­til­for­at­ komme­ind­i­en­naturlig­åndedrætsrytme'­(3).­Åndedrætsrytmen­er­et­tilbagevendende­tema­i­ Paradiso ­og­sættes­på­spidsen,­da­José­Cemís­far­forsøger­at­kurere­sin­ søns­astma­gennem­forskellige­chokbehandlinger­for­på­denne­måde­at­få­ham­ind­ i­den­naturlige­rytme­igen.­Men­det­fungerer­ikke,­for­Cemí­har­erfaret­noget,­som­ naturaliseringsprocessen­har­undertrykt,­han­har­erfaret­muligheden­af­en­anden­ type­subjektivering,­der­kræver,­at­man­åbner­sig­for­det­infernalske,­det­monstrøse,­ en­form­for­underverden,­som­knyttes­til­en­tabuiseret­kropslighed,­hvor­homoseksualiteten­er­central.­Således­søger­han­en­ny­rytme,­som­også­er­en­ny­rytme­forCuba,­og­den­tvinges­ikke­ind­gennem­de­vanlige­kanaler,­sådan­som­det­antydes­for­ os­allerede­gennem­denne­åbningsscene:­'Mens­vablerne­underlagde­sig­hele­kroppen,­vidnede­den­hivende­vejrtrækning­om,­at­astmaen­havde­ophobet­så­meget­ luft­inde­i­barnet,­at­den­nu­åbenbart­prøvede­at­finde­udløb­gennem­porerne'­(3).­ Det­er­denne­skizoide­åbning­gennem­porerne,­som­udgør­ Paradiso s­revolution,­og­ som­skitserer­en­åbenhed,­hvor­alle­individuelle­begærsformer­får­mulighed­for­at­ skrive­sig­ind­i­samfundskroppen.­Det­er­denne­individuelle­og­kollektive­overskridelse­af­en­humanistisk­orden,­som­bider­sig­selv­i­halen;­dannelsen­af­monstrøse­ tilblivelser,­som­tvinger­både­deres­egen­og­samfundets­krop­til­at­indtage­en­anden­ rytme­ved­at­påføre­den­ny­indskrift.­Den­kontinuerlige­dannelse­af­fibromer­opstår­ imidlertid­ikke­i­et­historisk­vakuum,­og­vi­skal­se,­at­ Paradiso ­i­sig­indoptager­det,­ Antonio­Benítez­Rojo­omtaler­som­en­særegen­caribisk­rytme.

## (Ny)barokken­og­Latinamerika­i­et­dekoloniserende­perspektiv­

Da­Cemí­når­overnaturen­i­slutningen­af­ Paradiso ,­udgør­opstigningen­samtidig­en­ tilbagevenden­til­en­helt­konkret­caribisk­kontekst;­i­denne­dobbelte­bevægelse­mellem­tilblivelsen­og­traditionen­ligger­Sarduys­omtale­af­den­lezamianske­revolution­ som­en­involution.­Ifølge­Antonio­Benítez­Rojo­kendetegnes­Caribien­-­af­mange­ betragtet­som­verdens­første­globaliserede­region­på­grund­af­de­tidlige­møder­mellem­førcolumbianske,­afrikanske,­europæiske­og­asiatiske­kulturer­-­af­en­vilje­til­ at­'afværge­social­vold'­gennem­kulturelle­udtryk,­der­'forflytter­deltagerne­til­et­ poetisk­territorium,­som­kendetegnes­af­en­nydelsesæstetik,­eller­snarere,­en­ikkevoldsæstetik'­(Benítez­Rojo,­xxvii).­I­en­region­med­'de­største­sammenstød­mellem­racer­og­kulturer,­som­menneskeheden­har­set'­(vi),­har­det­ifølge­Benítez­Rojo­ været­nødvendigt­at­udvikle­kulturelle­udtryk,­der­'kanaliserer­voldsoverskuddet'­ (xxviii),­og­når­det­gælder­'Caribiens­mest­repræsentative­romaner',­deriblandt­ Paradiso ,­sker­dette­ved,­at­'handlingen­afbrydes­kontinuerligt,­indimellem­udslettes­ den­næsten­helt,­gennem­heteroklitiske,­fraktale,­barokke­og­trælignende­former,­ som­fremstiller­sig­selv­som­køretøjer,­der­fører­læseren­og­teksten­til­det­marginale­ og­indstiftende­felt­for­voldens­fravær'­(xxxiii).­I­Cubas­specifikke­kontekst­trækker­ de­nybarokke­flugtlinjer­dermed­veksler­på­en­ikke-voldelig­tradition;­ Paradiso ­indoptager­deterritorialiserende­strømme­fra­øens­kollektive­ubevidste,­eller­fra­det,­ Sarduy­kaldte­dens­kulturelt­ubevidste,­for­på­denne­måde­at­kunne­føre­hele­øens­ behov­sammen. 4

­ I­ forlængelse­af­dette­formår­ Paradiso ­ ifølge­Sarduy­også­at­'frigøre­øerne­fra­ myten,­fra­den­europæiske­drøm,­fra­det­utopiske­prisme,­man­har­set­dem­igennem'­(Sarduy­2000b,­168),­for­at­give­det­en­'anden­intensitet',­et­overskud­til­at­ producere­sine­egne­billeder.­­Den­cubanske­revolution­var­blandt­andet­en­dekoloniserende­revolution,­som­netop­havde­dette­som­mål,­noget,­der­særligt­kommer­ til­udtryk­i­Che­Guevaras­ El socialismo y el hombre en Cuba ­(Socialismen­og­mennesket­på­Cuba).­Som­vi­har­været­inde­på,­kan­man­imidlertid­fra­et­nybarokt­ståsted­ hævde,­at­det­dekoloniserende­perspektiv­ikke­i­tilstrækkelig­grad­tog­de­kropsliggjorte­strukturer,­der­fortsat­gjorde­sig­gældende,­alvorligt;­man­skabte­snarere­en­ ny­utopi,­der­erstattede­det­europæiske,­blandt­andet­gennem­Che­Guevaras­egenforestilling­om­'el­hombre­nuevo',­det­nye­menneske.­Som­Benítez­Rojo­påpeger,­er­ Cuba­ikke­traditionelt­dikotomiernes­land,­og­de­revolutionære­slagord­'fædreland­ eller­død'­og­'socialisme­eller­død'­svarer­snarere­til­de­europæiske­koloniherrers­ binære­logik.­Snarere­end­at­spille­videre­på­den­dikotomiske­og­konfronterende­ struktur,­der­også­ligger­nedfældet­i­Lukács'­litteratursyn­-­konflikten­mellem­typer­-­er­nybarokkens­mål­hele­tiden­at­deterritorialisere­grundlaget­for­denne­type­ træfninger­ved­at­rive­det­med­sig­ud­på­de­hvide­sletter,­som­er­den­nye­indskrifts­ territorium­og­feltet­for­voldens­fravær.­Ifølge­Benítez­Rojo­svarer­denne­deterritorialiserende­bevægelse­til­en­caribisk­rytme,­som­har­nedfældet­sig­gennem­områdets­historie,­'et­overlappende­ interplay ­af­signifianter,­hvis­'hovedcentre'­befinder­ sig­i­det­førindustrielle­Europa,­i­urbefolkningens­undergrund,­i­Afrika­syd­for­Sahara­og­på­enkelte­øer­og­i­enkelte­kystzoner­i­Asien'­(Benítez­Rojo,­xxvii).­Caribien,­som­i­modsætning­til­mange­andre­latinamerikanske­områder­ikke­har­nogen­ urbefolkning­af­betydning­at­falde­tilbage­på­-­denne­blev­praktisk­talt­udryddet­ kort­tid­efter­Columbus'­ankomst­-­og­derfor­heller­ikke­noget­mægtigt­symbolsk­ centrum,­som­kan­erstatte­det,­koloniherrerne­har­prøvet­at­etablere,­er­et­barokt­ felt­med­mange­centre,­som­får­deres­udtryk­gennem­barokkens­og­nybarokkens­ deterritorialiserende­bevægelse. 5

­ Det­faktum,­at­Lezama­gennem­den­nybarokke­form­åbner­for­en­tilbagevenden­ af­en­cubansk­eller­caribisk­ikke-voldelig­rytme,­der­undergraver­den­binære­logik,­ udgør­imidlertid­ikke­hele­svaret­på,­hvordan­Lezama­bryder­med­den­europæiske­ drøm.­For­at­få­en­større­forståelse­af,­hvordan­dette­brud­sker­både­på­form-­og­indholdsniveau,­kan­vi­tage­vejen­omkring­et­af­Lezamas­mest­kendte­essays,­'La­curiosidad­barroca'­(den­barokke­nysgerrighed).­Her­omtaler­Lezama­selv­barokken­ som­'el­arte­de­la­contraconquista'­(Lezama­Lima­1988a),­moderobringens­kunst,­ en­omskrivning­af­det­mere­kendte­udtryk­'el­arte­de­la­Contrarreforma',­modreformationens­kunst,­som­betegner­en­barok­reaktion­på­det,­der­blev­betragtet­som­ reformationens­kætteri.­I­dette­essay­bliver­ el señor Barroco ­omtalt­som­den­første­ amerikaner,­som­formår­at­blive­herre­over­sine­rigdomme,­det­vil­sige,­som­formår­ at­producere­tegn­fra­en­overskudsdimension,­og­på­det­symbolske­plan­gør­han­ det­ved­at­deformere­koloniherrens­udtryk,­ved­at­indgravere­tegn­fra­andre­kulturer.­Som­eksempel­nævner­Lezama­den­måde,­hvorpå­quechua-indianeren­el­indio­ Kondori­indridsede­Inka-traditionens­sol-­og­månesymboler,­Inka-sirener­og­engle­ med­indianeransigter­under­bygningen­af­San­Lorenzo-kirken­i­Potosí,­og­det­er­på­ en­tilsvarende­måde,­at­nybarokken­også­i­dag­fungerer­som­en­deterritorialiserende­praksis­i­en­postkolonial­sammenhæng:­Den­indridser­eller­tatoverer­tegn­på­ samfundskroppens­hegemoniske­udtryk,­og­således­gøres­dette­udtryk­monstrøst;­ det­farer­af­sted­langs­en­flugtlinje,­der­frigør­et­skabende­begær. 6

­ Vi­har­tidligere­set,­hvordan­Lezama­gør­dette­på­mikroplan:­gennem­elliptiske­ substitutionsserier,­der­tager­over­for­den­metaforiske­relation,­og­som­dermed­undergraver­den­hegemoniske­diskurs.­En­tilsvarende­bevægelse­finder­også­sted­på­ et­mere­distinkt­handlingsniveau.­ Paradiso ­er­en­roman,­der­placerer­sig­i­margen­ af­Europa,­ligesom­også­Cuba­til­en­vis­grad­gør­det.­Lezamas­værk­henviser­direkte­ til­de­store­europæiske­myter­og­desuden­til­græsk­filosofi,­kirkefædrene,­de­store­ epos,­Pascal,­Bach,­Descartes,­Shakespeare,­Cervantes,­Goethe,­Nietzsche­og­Gide,for­bare­at­nævne­nogle,­og­selve­romanens­struktur­følger­i­høj­grad­Dantes­ Den Guddommelige komedie ,­som­den­også­har­lånt­sin­titel­fra,­hvor­en­nedstigning­til­ en­form­for­underverden­følges­af­en­opstigning­til­en­form­for­poetisk­tilstand.­Men­ til­trods­for­det,­der­kan­se­ud­som­en­europæisk­dannelsesrejse,­er­Cemís­opstigning­ ikke­af­europæisk­karakter,­og­den­cubanske­indskrift­i­Europas­kanoniske­korpus­er­ tydelig­allerede­i­hovedpersonens­navn:­José­Cemí,­forkortet­J.C.,­ Jesucristo ,­ men­ Cemí­henviser­samtidig­direkte­til­de­caribiske­taínoindianeres­betegnelse­for­guddom,­ Cemí ,­og­det­er­desuden­en­allusion­til­ semen ,­frø.­Det­er­taínoguden,­der­overtager­Kristus'­initialer­for­at­sprede­nye,­amerikanske­frø,­måske­gennem­en­subtil­ henvisning­til­Cubas­store­poet­og­frigørelseskæmper­José­Martí,­der­afsluttede­den­ berømte­tekst­'Vort­Amerika'­på­følgende­måde:­'fra­Río­Bravo­til­Magellanstrædet,­ siddende­på­kondorens­ryg­over­kontinentets­romantiske­nationer­og­over­havets­ smertefulde­øer,­vandede­den­store­Semí­det­nye­Amerikas­frø'­(Martí,­504). 7 ­Ved­ at­låne­den­europæiske­trehovedede­hunds­kranium­vil­Cemí­skabe­en­ny­begyndelse­ved­at­overtage­begærproduktionen­fra­europæerne­for­at­vande­sine­egne­frø,­ samtidig­med­at­han­frigør­den­rytme,­Benítez­Rojo­omtalte­som­tilbagevendende­ i­caribisk­kultur,­og­som­vi­har­set­kan­knyttes­til­Cemís­egen­vejrtrækningsrytme.­ Paradiso ­afsluttes­med­en­henvisning­til­en­ny­rytme,­og­sidste­sætning­lyder:­'Så­ hørte­han­det­igen:­Hesykastisk­rytme,­vi­kan­begynde'­(Lezama­Lima­2002,­553).­ Men­denne­sætning­er­en­gentagelse­af­den,­der­ afsluttede­ det­ næstsidste­ kapitel;­begyndelsen­er­en­repetition­af­en­begyndelse,­og­den­bliver­formidlet­af­'den­ samme­stemme,­men­moduleret­i­et­andet­leje'­(553).­Som­Cuba­skriver­sig­ind­i­ Europa,­trækker­den­nye­cubanske­begyndelse­veksler­på­tidligere­tilblivelser,­men­ modulerer­dem­i­et­andet­leje,­skriver­dem­ind­i­sit­eget­sprog,­den­skaber­ud­fra­en­ aktualisering­af­foregående­elementer,­som­den­sætter­sammen­på­nye­måder.­På­ denne­måde­er­den­nye­begyndelse­altid­en­repetition,­en­evig­genkomst­af­elementer,­der­kobles­sammen­på­ny,­og­den­skaber­derfor­nye­udtryk­med­nye­farver­og­ toner.­Det­er­derfor,­Cuba­er­'la­isla­que­se­repite',­øen,­der­gentager­sig­selv,­som­ titlen­på­Benítez­Rojos­bog­lyder.­For­González­Echevarría­gør­følgende­spørgsmål­ sig­i­denne­forbindelse­også­gældende­for­Lezama­og­ Paradiso :­'Hvordan­kan­man­ grundlægge­en­tradition,­der­både­er­traditionsbundet­og­ny?'­(González­Echevarría,­35).

­ González­Echevarría­fokuserer­på,­hvordan­præsentationen­af­de­to­familier,­ Cemí­er­et­produkt­af,­svarer­til­sammenstrømningen­af­det­europæiske­og­det­mere­ 'specifikt­kreolske'.­I­denne­sammenhæng­viser­han,­hvordan­den­ene­del­af­familien­har­rødder­inden­for­sukkerindustrien,­mens­den­anden­er­knyttet­til­tobakken,­og­han­viser,­hvordan­dette­svarer­til­den­indflydelsesrige­antropolog­Fernando­ Ortiz'­ Contrapunteo cubano del tabaco y el azúcar (Cubansk­kontrapunkt­mellem­tobakken­og­sukkeret),­hvor­han­-­på­en­i­cubansk­sammenhæng­utypisk­dikotomisk­ vis­-­giver­et­billede­af­Cuba­på­baggrund­af­de­to­produkter,­der­har­været­vigtigst­ for­den­cubanske­økonomi:­sukker­og­tobak.­Her­beskriver­Ortíz­sukkeret­som­det­ hvide­og­raffinerede­produkt,­mens­tobakken­kommer­lige­fra­jorden;­mens­sukkeret­blev­importeret­af­europæerne,­var­tobakken­der­ved­europæernes­ankomst.­ Men­forskellene­stopper­ikke­her:­'Sukkerrøret­og­tobakken­er­kontraster­[…]­sukkerrøret­var­gudernes­værk,­tobakken­dæmonernes;­sukkerrøret­er­Apollons­datter,tobakken­er­Proserpinas­skabning'­(citeret­i­González­Echevarría,­37).­Tobakken­ er­både­det­cubanske­og­det­diabolske,­det­er­poesien,­og­det­er­natten.­Samtidig­ er­det­netop­røgen,­der­udvider­den­astmatiske­Cemís­porer,­og­som­dermed­åbner­ en­vej­for­en­anden­vejrtrækningsrytme,­en,­der­bryder­med­normaliteten,­og­som­ i­ en­parallel­bevægelse­leder­mod­både­poesien­og­mod­Cubas­fremtid;­mod­den­ rytme,­som­hen­mod­slutningen­gør­ham­i­stand­til­at­begynde,­til­at­genåbne­Cuba­ for­et­strømmende­begær,­for­dets­kollektivt­ubevidste.­Sidste­scene­kombinerer­tobakken,­eller­snarere­'cigaretasken­[som]­gled­ned­ad­det­blå­slips',­og­sukkeret.­ Lezama­skriver:­'Han­begyndte­at­banke­med­skeen­på­glasset­og­hvirvlede­langsomt­indholdet­op.­Drevet­frem­af­denne­klirren­kropsliggjorde­Cemí­igen­Oppiano­ Licario'­(Lezama­Lima­2002,­553).­Kombinationen­af­sukkeret­-­som­er­det­indhold,­der­hvirvles­op­i­kaffen­-­og­tobakken­har­gjort­Cemí­i­stand­til­at­kropsliggøre­ den,­der­ledsagede­ham­det­sidste­stykke­vej­mod­overnaturen,­ham,­der­frigjorde­ ham­fra­den­fædrene­arv­gennem­ordene:­'Jeg­så­din­far­dø.­Nå,­Cemí,­nu­kan­du­ snuble!'­(2002,­553).­Licario­er­også­det­yderste­menneskelige­punkt,­Cemí­må­ overskride:­Han­har­fået­navn­efter­ Ícaro ,­Ikaros,­som­ved­hjælp­af­sin­far­Daidalos­ formåede­at­komme­ud­af­labyrinten,­men­som­døde­lige­bagefter.­Cemí­træder­derimod­ud­af­labyrinten,­over­i­en­begærsmæssig­overskudsdimension,­der­giver­ham­ en­opløftet­synsvinkel,­en­synsvinkel,­der­er­skabt­gennem­kombinationen­af­sukkerets­apollinske­skin­og­tobakkens­dionysiske­kræfter.­Den­apollinske­skinverden­ strækkes­direkte­hen­over­de­dionysiske­kræfter,­begæret,­sådan­at­fortrængningen­ undgås,­og­det­er­dette,­der­muliggør­det­nye­cubanske­toneleje,­sådan­som­vi­også­ så­det­antydet­i­åbningsscenen,­da­Cemís­cubanske­åndedræt­søgte­udløb­direkte­ gennem­hudens­porer.­Det­er­i­denne­sammenhæng­også­interessant,­at­sukkeret­ hvirvles­op­gennem­et­andet­produkt,­som­har­været­centralt­i­den­cubanske­økonomi,­kaffen,­som­efter­sigende­har­sin­oprindelse­i­den­etiopiske­Kaffa-region.­Den­ cubanske­nybarokke­opstigning­sker­gennem­sammenstrømningen­af­de­elementer,­ som­udgør­landets­kultur,­dets­rytme.

## Afsluttende­sammenstrømninger­mod­en­ny­begyndelse

Hvori­består­så­det­revolutionære­ved­nybarokken?­Det­er­netop­dannelsen­af­intransitive­tegn­-­eller­fibromer­-­som­leder­os­mod­det,­Deleuze­og­Guattari­kalder­en­ molekylær revolution ,­ hvor­sådanne­tegn,­som­endnu­ikke­er­indskrevet­i­ diskursens­orden,­retter­begæret­væk­fra­den­hegemoniske­diskurs­og­frigør­det­ til­at­fungere­skabende.­Nybarokkens­molekylære­revolution­er­dermed­en­begærsrevolution,­og­det­nye­samfund,­den­søger,­må­besinde­sig­på­nødvendigheden­ af­at­lade­begæret­strømme,­sådan­at­det­kan­fungere­aktivt.­For­at­dette­skal­ske,­ må­begæret­frigøre­sig­fra­samfundets­overkodende­greb­for­gennem­flugtlinjer­ at­skabe­rum­for­ny­indskrift.­Disse­flugtlinjer­fører­samtidig­til­en­undvigelsens­ revolution,­ i­ kontrast­ til­ revolutionsromanens­ apokalyptiske,­ hvor­ den­ direkte­ konfrontation­fører­til­en­magtovertagelse,­der­ikke­ændrer­de­grundlæggende­ strukturer,­som­hørte­til­det­foregående­regime.­Hellere­end­sammenstød­søger­ nybarokken­dermed­sammenstrømning.

­

Vi­ har­ fokuseret­ på­ denne­ problemstilling­ inden­ for­ en­ specifik­ cubanskkontekst,­via­den­poststrukturalistiske­tænkning,­som­i­høj­grad­ligger­til­grund­for­ Sarduys­barokteori,­og­knyttet­den­til­specifikke­historiske­hændelser.­Det­er­interessant,­at­Lezama­selv­omtalte­Den­cubanske­revolution­som­indledningen­til­en­ny­ imaginær­tidsalder;­men­det­var­ved­revolutionens­begyndelse,­før­den­på­et­grundlæggende­plan­havde­vist­sig­mere­som­den­cirkulære­orden,­Lezama­ville­bryde­ med,­end­som­den­monstrøse­tilblivelse,­der­skulle­udgøre­bruddet.­ Paradiso ­viser,­ hvordan­nybarokkens­bevægelse­åbner­for­begærets­frigørelse,­og­hvordan­den­gør­ det­i­en­specifik­cubansk­kontekst,­som­kontrast­til­Den­cubanske­revolution,­der­ på­flere­måder­viderefører­den­overkodning,­som­et­europæisk­kodeks­udgør.­­I­sit­ udtryk­er­ Paradiso ­ en­tilbagevenden­til­barokken,­samtidig­med­at­romanen­markerer­en­frigørelse­af­den­rytme,­som­ifølge­Benítez­Rojo­har­været­en­ikke-voldelig­ løsning­på­mødet­mellem­radikalt­forskellige­kulturer­på­cubansk­jord,­og­som­undviger­konfrontationerne­og­dikotomierne.­Denne­rytme­er­ikke­konstant,­men­forandres­af­de­forskellige­strømninger,­som­til­enhver­tid­gør­sig­gældende­på­Cuba,­ og­Lezama­knytter­den­selv­til­en­gammel­indisk­legende:

En­gammel­indisk­legende­minder­os­om­eksistensen­af­en­flod,­hvis­tilstrømning­man­ ikke­kan­angive­nøjagtigt.­I­dens­nederste­ende­bliver­strømmen­cirkulær­og­begynder­at­ koge.­Man­lægger­mærke­til­en­umådelig­sammenblanding­i­dens­løb,­forskelle,­nedsænkede­områder­løber­sammen­med­diamantsymmetrier­og­med­sammenfaldende­ømhed.­ Det­er­Puraná,­alt­river­den­med­sig,­den­ser­altid­ud­til­at­være­sammenblandet,­den­ mangler­sin­lige­eller­noget,­som­ligner­den.­Det­er­imidlertid­denne­flod,­der­fører­til­ Paradisets­porte.­(Lezama­Lima­1988b,­429) '

Denne­sammenblandede­flod­fører­til­paradisets­-­eller­ Paradiso s­-­porte;­den­er­ revolutionær,­fordi­den­fører­mennesket­fra­en­begærsmæssig­mangelposition­til­en­ skabende­overskudsdimension,­uden­at­ekskludere­nogen.­Hvordan­bedre­vise­det­ forsonende­ved­dette­billede­end­at­afslutte­med­nogle­kommentarer­fra­Cubas­kulturminister,­forfatteren­og­kritikeren­Abel­Prieto:­'Udfordringen­ved­denne­utrolige­ flod­ligger­i­at­skulle­lede­så­mange­og­så­forskellige­livsattributter,­disse­nedsænkede­områder,­der­lever­sammen­med­diamantsymmetrier,­uden­koloniale­hierarkier,­ uden­dualismer,­uden­falske­skel,­mod­en­harmonisk­verden,­hvor­modsætningerne­ dæmpes,­og­hvor­mennesket­ikke­behøver­at­blive­ydmyget­foran­labyrinter­og­ikoner'­(Prieto,­xxxix).­­

## Oversat fra norsk af Tine Engel Mogensen

## Noter

- 1 Det­er­dog­værd­at­pointere,­at­ikke­alle­disse­romaner­udkom­på­Cuba.
- 2 Citater­er­oversat­til­dansk­efter­norske­oversættelser­-­dels­officielle,­dels­forfatterens­egne­(jf.­ litteraturlisten).­ En­ undtagelse­ herfor­ er­ Derrida-citaterne,­ hvortil­ der­ er­ benyttet­ en­ officiel­ dansk­oversættelse.­O.a.
- 3 Som­ Irlemar­ Chiampi­ har­ påpeget,­ blev­ nybarokken­ også­ direkte­ kritiseret­ for­ at­ være­ konservativ­snarere­end­revolutionær­i­60'ernes­Cuba,­nærmere­bestemt­for­i­sig­at­bære­en­

kolonial­og­'iberokatolsk'­arv­(Chiampi,­27),­som­ordlyden­er­i­Leonardo­Acostas­artikel­''El­ barroco­americano'­y­la­ideología­colonialista'­(1972).­De­nybarokke­forfattere­bliver­af­samme­ grund­kritiseret­for­at­vende­tilbage­til­et­udryk,­som­er­fra­før­oplysningstiden,­en­tilbagevenden,­som­for­Sarduy­netop­bidrager­til­at­gøre­Lezamas­skrift­revolutionær.­Kritikken­baserer­sig­ i­høj­grad­på­en­typisk­fremstilling­af­barokken­som­'modreformationens­kunst';­det­vil­sige­som­ en­reaktionær­udtryksform­med­stærke­sanselige­virkemidler,­som­gerne­omhandlede­religiøse­ temaer,­og­som­det­spanske­monarki­fremelskede­for­at­overbevise­folket­om­den­katolske­tros­ fortræffelighed.­Side­om­side­med­det­religiøse­var­også­hensynet­til­en­anden­vertikal­struktur­ vigtig:­Man­ville­overbevise­folket­om­den­tryghed,­det­monarkiske­regime­kunne­tilbyde­Spanien,­som­i­1600-tallet­var­præget­af­social­og­åndelig­krise­(Maravall).­De­barokke­virkemidler­ åbnede­imidlertid­også­muligheder­for­at­deformere­det­hegemoniske­udryk,­og­vi­skal­senere­ se,­hvordan­'el­arte­de­la­Contrareforma'­(Weisbach)­blev­til­'el­arte­de­la­contraconquista'­ (Lezama­Lima),­moderobringens­kunst,­i­en­latinamerikansk­kontekst,­og­følgelig­hvordan­de­ nybarokke­forfatteres­ involution ­repræsenterer­en­tilbagevenden­til­en­rebelsk­snarere­end­reaktionær­udtryksform.­

- 4 Barokken­regnes­af­mange­også­som­Latinamerikas­udtryk­ par excellence .­Den­cubanske­forfatter­Alejo­Carpentier­skriver:­'Vor­amerikanske­verden­er­barok'­(Carpentier,­149)­og­'beskrivelsen­af­en­barok­verden­må­nødvendigvis­være­barok'­(153).­Han­skriver­videre:­'Hvorfor­ er­Latinamerika­barokkens­lovede­land?­Fordi­enhver­symbiose,­enhver­ mestizaje ­skaber­noget­ barokt.­Den­amerikanske­barok­udvikler­sig­med­kreolen­[…],­med­den­bevidsthed,­som­den­ amerikanske­mand­tilkæmper­sig,­uanset­om­han­er­søn­af­en­hvid­mand­fra­Europa,­en­sort­ afrikaner­eller­en­indianer,­som­er­født­på­kontinentet­[…]­Den­kreolske­ånd­er­i­sig­selv­en­ barok­ånd'­(142).
- 5 Sarduy­har­selv­fremstillet­Cuba­som­et­felt­med­flere­geografiske­og­kulturelle­centre­i­romanen­ De donde son los cantantes ,­hvor­han­i­en­note­skriver:­'Tre­kulturer­er­lagt­over­hinanden­for­at­ danne­den­cubanske­-­den­spanske,­afrikanske­og­kinesiske­-;­denne­bog­udgør­tre­fortællinger,­ som­alluderer­til­dem'­(Sarduy­1997,­235).­Det­er­bemærkelsesværdigt,­at­Sarduy­helt­har­udelukket­den­præcolumbianske­kultur­i­denne­sammenhæng.­­
- 6 Et­eksempel­på­et­'nybarokt'­slaveoprør­er­de­afrikanske­slavers­indfældning­af­de­katolske­helgener,­de­var­tvunget­til­at­dyrke,­i­de­religioner­de­bragte­med­sig­fra­Afrika,­ved­at­knytte­de­ kristne­navne­til­træk­ved­deres­egne­helgener.­På­denne­måde­blev­de­religiøse­riters­referent­ erstattet­af­tegn­fra­regioner,­som­var­ukendte­for­koloniherrerne.­De­forskellige­religiøse­udtryk,­der­blev­blandet­på­denne­måde,­går­i­dag­under­samlebetegnelsen­ santería .
- 7 I­tamanacos-indianernes­tradition­var­el­Padre­Amalivaca­det,­man­kaldte­el­Gran­Semí,­menneskehedens­skaber.­Navnet­skrives­skiftevis­Semí­og­Cemí.

## Litteratur

Acosta,­Leonardo­(1972):­'El­'barroco­americano'­y­la­ideología­colonialista',­i­ Union ,­Havana,­årg.­ 11,­nr.­2-3,­september­1972,­s.­30-63.

Angvik,­Birger­(2008):­ Sjå meg! Høyr meg! Forteljekunst frå Cuba og Mexico 1950-2000 .­Oslo:­Spartacus. Benítez­Rojo,­Antonio­(1996): La isla que se repite. El Caribe y la perspectiva posmoderna .­Hanover:­ Ediciones­del­Norte.

Carpentier,­Alejo­(2003):­'Lo­barroco­y­lo­real­maravilloso',­i­ Ensayos selectos .­Buenos­Aires:­Ediciones­Corregidor.

Chiampi,­Irlemar­(2000):­ Barroco y modernidad .­Mexico­City:­Fondo­de­Cultura­Económica.

Deleuze,­Gilles­(1972):­ L'Anti-Oedipe .­Paris:­Les­Éditions­de­Minuit.

Deleuze,­Gilles­(1988):­ Le pli - Leibniz et le baroque .­Paris:­Les­Éditions­de­Minuit.

Derrida,­Jacques­(1986):­'Struktur,­tegn­og­spil­i­humanvidenskabernes­diskurs',­i­ Semiotik ­12,­pp.­ 49-64.

Fernández­Retamar­(2006),­Roberto:­'Caliban',­i Todo Caliban .­Havanna:­Fondo­Cultural­del­ALBA. Fornet,­Ambrosio­(2007):­'Hablando­en­serio',­i­Pogolotti,­Graziella­(red):­

Polémicas culturales de los 60 .­Havana:­Editorial­Letras­Cubanas.

Fossey,­Jean­Michel­(1976):­'Severo­Sarduy:­Máquina­barroca­revolucionaria'­(interview­med­Sarduy),­i­Julián­Ríos:­ Severo Sarduy .­Madrid:­Editorial­Fundamentos.­

Foucault,­Michel­(2001):­'L'homme­est-il­mort?',­i­ Dits et écrits 1, 1954-1975 .­Paris:­Gallimard.

González­Echevarría,­Roberto­(1984):­'Lo­cubano­en­Paradiso',­i­ Coloquio internacional sobre la obra de José Lezama Lima .­Madrid:­Editorial­Fundamentos.­

Hernández,­Rafael­(2008):­'El­año­rojo.­Política,­sociedad­y­cultura­en­1968',­i­ Cine cubano ­nr.­170,­ Havana,­oktober-december­2008,­s.­76-87.­

Lezama­Lima,­José­(1988a):­'La­curiosidad­barroca',­i­ Confluencias .­Havanna:­Editorial­Letras­Cubanas. Lezama­Lima,­José­(1988b):­'Confluencias',­i­ Confluencias .­Havanna:­Editorial­Letras­Cubanas.

Lezama­Lima,­José­(2002):­ Paradiso .­Oslo:­Pax­forlag.

Lukács,­ Georg­ (1991):­ 'Forord­ til­ Balzac  og  den  franske  realismen ',­ i­ Atle­ Kittang­ et­ al.­ (red):­ Moderne litteraturteori - en antologi .­Oslo:­Universitetsforlaget.

Maravall,­José­Antonio­(1986):­ Culture of the Baroque. Analysis of a Historical Structure .­Minneapolis:­University­of­Minnesota­Press.

Martí,­José­(2007):­'Nuestra­América',­i­ Obras Escogidas ,­bind­2.­Havana:­Editorial­de­Ciencias­Sociales.

Méndez­Rodenas,­Adriana­(1983):­ Severo  Sarduy:  El  neobarroco  de  la  transgresión Universidad­Nacional­Autónoma­de­México.

.­ Mexico­ City:­

Portuondo,­ José­ Antonio­ (2007):­ 'Respuesta­ a­ Fornet',­ i­ Graziella­ Pogolotti­ (red.):­ Polémicas culturales de los 60 .­Havana:­Editorial­Letras­Cubanas.

Prieto,­Abel­(1988):­'Confluencias­de­Lezama',­forord­til­José­Lezama­Lima:­ Confluencias. Selección de ensayos .­Havana:­Editorial­Letras­Cubanas.

Sarduy,­Severo­(1975):­ Barroco .­Paris:­Gallimard.

Severo­Sarduy­(1997):­ De donde son los cantantes ,­Madrid:­Catedra.

Sarduy,­Severo­(1987):­ Ensayos generales sobre el barroco .­Mexico/Buenos­Aires:­Fondo­de­cultura­ económica.

Sarduy,­Severo­(2000a):­'La­revolución­al­revés',­i­Severo­Sarduy:­ Antología .­Mexico­City:­Fondo­de­ Cultura­Económica.

Sarduy,­Severo­(2000b):­'El­heredero',­i­Severo­Sarduy:­ Antología .­Mexico­City:­Fondo­de­Cultura­ Económica.

Weisbach,­W.­(1942):­ El barroco: arte de la contrareforma ,­Madrid:­Espasa-Calpe.

APPAREIL

NERVEUX