Diverse
Forfattere: - Redaktionen
Tidsskrift: politica (2012-01-01)

## Anmeldelser

Ove K. Pedersen, Konkurrencestaten. København: Hans Reitzels Forlag, 2011, 334 s., 298 kr.

Velfærdsstaten er under omlægning, og en ny type er stat, konkurrencestaten, er under dannelse. Formålet med velfærdsstaten var at beskytte borgere og virksomheder, især mod negative konsekvenser af den internationale økonomi. Formålet med konkurrencestaten er at mobilisere befolkning og virksomheder til at deltage i den globale konkurrence, at gøre den enkelte ansvarlig for sit eget liv, at fremme dynamik gennem "uendelige" reformer og at påvirke de internationale omgivelser til fordel for danske interesser. Konkurrencestaten er båret af en neoliberal ide om, at staten kan skabe rammer for individer (og markeder) på en sådan måde, at der bliver tale om maksimal ud nyttelse af res¬ sourcer og potentialer.

Samfundsudvik1i ngen i vores del af verden, og i stigende grad globalt, er præget af ideen om, at nationer konkurrerer med hinanden, ikke gennem be¬ skyttelse og afskærmning, men gennem åbne økonomier, der mobiliserer deres ressourcer optimalt. Forandringen over mod konkurrencestaten kan dermed ikke reduceres til økonomi; det er snarere politiske og institutionelle forandrin¬ ger, der er i centrum. Etableringen af konkurrencestaten tager fart i begyndel¬ sen af 1990'erne; Bill Clinton er bannerfører i USA, Poul Nyrup i Danmark. Samtidig indgår disse forandringer naturligvis i en større udviklingsproces, der rummer velfærdsstatens dannelse og krise i efterkrigstiden og neoliberale princippers dominans i 1980 erne.

Hermed er introduceret nogle centrale påstande i OKP's analyse. Det er hele denne udvikling fra velfærdsstat til konkurrencestat i Danmark, der er bo¬ gens tema. Den teoretiske ramme er sammenfattet i en i-d-i-o-t-model. (I)deer er kilden til forandring. (D)iskurs er almindeligt udbredte og anvendte ideer, som fx ideen om, at nationer konkurrerer. (I)nstitutioner er alment udbredte diskurser, der udtrykker fælles forventninger til adfærd. (O)rganisationer er materielt eksisterende institutioner. (T) ra n s fo rm a t i o n er organisationers evne til at forandre sig selv og deres omgivelser.

Første kapitel introducerer og sammenfatter bogen. Kapitel 2 eftersporer, hvordan ideen om institutionel konkurrenceevne og konkurrence mellem na¬ tioner udvikler sig fra akademisk ide til dominerende diskurs, der institutiona¬ liseres og dermed bliver styrende for hele debatten om, hvordan politisk regule¬ ring af økonomi og sa m fu ndsudvikling finder sted. Det understreges samtidig, at konkurrencestaten ikke betyder, at velfærdsstaten elimineres: "Konkurren¬ cestaten er kun delvis en ny statstype, idet der nok introduceres et nyt sæt idea¬ ler, men også sker en videreudvikling af efterkrigstidens velfærdsstat" (p. 71).

Kapitel 3 argumenterer for, at Danmark gennem medlemskabet af EU er indtrådt i et netværk af transnationale relationer på tværs af grænser. De giver mulighed for at påvirke bes1 utningsprocessen i modsætning til tidligere tids mere passive tilpasning til den internationale udvikling. Kapitel 4 og 5 dre¬ jer sig om forhand1ingsøkonomiens historie og "det politiske spil". Det lille, homogene land, Danmark, har udviklet institutioner, der fremmer klassesam¬ arbejde og politisk koordinering. Det er i dette regi, forestillingen om institu¬ tionel konkurrenceevne vokser frem. I det politiske spil er fokus på reformer på en baggrund af konsensus. Det følgende kapitel er viet til påstanden om, at konkurrencestaten også indebærer ændringer i den politiske kultur; fokus er nu på lige muligheder og fællesskab gennem arbejde, og skolen drejer sig mere end før om selvrealisering via arbejdet.

Derefter rettes blikket mod den effektive stat og den fleksible organisation. Konkurrencestaten indebærer store forandringer i statens organisation. I cen¬ trum står en central økonomistyring, der har til formål at befordre konkur¬ renceevnen. Central styring kombineres med decentralt ansvar og fokus på ressourceforbrug. Temaet foldes yderligere ud i kapitel 8, der viser, hvordan konkurrencestatens principper slår igennem i den måde, hvorpå den offentlige sektor ledes og styres. Det afsluttende kapitel reflekterer over, at konkurrence¬ staten lægger mere vægt på effektivitet end på retssikkerhed, og der stilles en række forslag til, hvordan etiske kodekser for offentlig ledelse kan være med til at bringe konkurrencestaten under bedre offentlig kontrol.

Det er en fortrinlig bog, OKP har skrevet. Ingen andre steder kan man finde en tilnærmelsesvis så detaljeret analyse af den danske udvikling på basis af teorien om konkurrencestater. Den adskiller sig fra det meste af den inter¬ nationale litteratur om emnet ved at lægge vægt på institutionelle forandringer og ved fokus på det politiske og samfundsmæssige niveau på en måde, der også inddrager politisk-kulturelle forandringer.

Der er også svagheder. Den teoretiske model er konstruktivistisk: den be¬ gynder med ideer. Dermed underspilles det, hvordan sammenhængen er mel¬ lem ideer og materielle forandringer, herunder især spørgsmålet om, hvordan den økonomiske globalisering udvikler sig, og hvilken type pres det lægger (eller ikke lægger) på staterne. OKP's teoretiske forbilleder er uklare på dette punkt, og han glider selv udenom.

Er velfærdsstaten under pres (afvikling) på bekostning af konkurrencesta¬ ten? Det mener mange teoretikere, men OKP holder, efter min mening for- nuftigt, fat i, at velfærdsstaten kan bevares, men forandres, under konkurren¬ cestaten. Men dermed skylder han også en nærmere redegørelse for graden af modsætning mellem velfærdsstat og konkurrencestat, og den får vi ikke.

Man savner i høj grad et komparativt perspektiv. Det fremstår, som om konkurrencestatens organisering, tænkning og kultur koloniserer alle områder af sam fundslivet. Men samtid ig ved vi jo, at små, demokratiske, åbne sa m fund fortsat er meget forskelligt organiserede, også selvom de bliver udsat for samme type påvirkninger udefra. Sådanne forskelle ville kunne belyse særtræk i den danske udvikling.

Man savner således nogle brudflader, spændinger og modsætninger, både i den substantielle model af konkurrencestaten og i debatten om den. Hermed en opfordring til, at OKP sammenfatter sine resultater med dette perspektiv for øje. Gerne på engelsk, så de mange konkurrencestatsforskere, der ikke kan læse dansk, også kan kigge med.

Georg Sørensen Institut for Statskundskab Aarhus Universitet

Lars Lund, Grønland makroøkonomiske temaer. København: Jurist- og Øko¬ nomforbundets Forlag, 2011, 195 sider.

Grønland befinder sig i en vanskelig situation med på den ene side et stærkt ønske om selvstændighed og på den anden side en betydelig økonomisk afhæn¬ gighed af Danmark. Hvert år bidrager Danmark med ca. 4 rnia. kroner til det grønlandske selvstyre - et beløb, der skal ses i lyset af et grønlandsk bruttona¬ tionalprodukt på omkring 10 mia. kr. Denne situation og muligheden for en økonomisk omstilling, der kan gøre drømmene om selvstændighed realistiske, udgør omdrejningspunktet for Lars Lunds bog: Grønland makroøkonorniske temaer. Lund har i mange år undervist ved Grønlands universitet og engage¬ mentet i grønlandske forhold er tydeligt igennem bogen. Der er samtidig tale om en forbilledlig klar økonomisk analyse. Bogen trækker på central økono¬ misk teori og inddrager relevant statistik og empirisk analyse, men argumen¬ tationen forklares ganske præcist og lettilgængeligt også for ikke-økonomer.

Bogen koncentrerer sig om de mest centrale makroøkonomiske temaer i re¬ lation til Grønland. Ud gangspunktet er et overblik over de væsentligste ele¬ menter i økonomien med den hovedkonklusion, at tilskuddet fra Danmark medvirker til høje lønninger, en stor offentlig sektor og øget import. Herefter diskuteres perspektiver for en situation uden bloktilskud med fokus på en grad¬ vis justering af den grønlandske økonomi over en lang årrække. Det er ikke nyt, at en afvikling af bloktilskuddet vil have alvorlige konsekvenser for leve¬ vilkårene i Grønland, men Lunds analyse giver en nærmest deprimerende klar fremstilling af problem atikken. Beskrivelsen og vurderingen af de grønlandske forhold er nøgtern og direkte. Der lægges fx ikke fingre imellem, når det gælder politiske ønsker om selvstændighed, som ikke er knyttet til realistiske vurde¬ ringer af de økonomiske konsekvenser. Lund skriver fx, at: "mange tilkendegivne ønsker om selvstændighed forekommer at være uden indhold", ligesom han konstaterer, at: "vil man ikke betale noget for en vare, må det være fordi den anses for at være værdiløs" (side 32). Det er klar tale, men koblet med den præcise analyse af bloktilskuddets betydning for den grønlandske økonomi ikke desto mindre rimelig.

I de følgende kapitler beskæftiger bogen sig med perspektiver for forskel¬ lige sektorer af den grønlandske økonomi. Det gælder både muligheden for en udbygning af turisterhvervet, udvikling af fiskeriet og større anlægsprojekter konkret eksemplificeret ved etableringen af en a 1uminiumssmelter. Alt sam¬ men meget relevante temaer i en grønlandsk kontekst. Tilgangen er konstruk¬ tiv og båret af et klart ønske om at bidrage med løsningsforslag. Ambitionen er således at vise, hvordan de forskellige sektorer kan udvikles, så de bidrager til økonomisk bæredygtighed. Analyserne heraf er betydeligt mere præcise end de ofte ret diffuse politiske påstande om enorme vækstpotentialer på forskel¬ lige områder. Samtidig er det tankevækkende, at råstofudvinding ikke indgår -måske fordi der her er tale om et område, som i høj grad er uden for politisk kontrol.

Bogen afsluttes med kapitler, der diskuterer Grønlands vækstpotentiale (el¬ ler mangel på samme) og analyserer situationen på det grønlandske arbejds¬ marked. Her fremhæves blandt andet nogle af de særlige træk ved Grønland landets lille befolkning og den historiske og nutidige import af arbejdskraft fra Danmark. Det sidste giver sig udslag i et etnisk meget skævt arbejdsmarked, hvor den typiske danskfødte tjener tre gange så meget som den typiske grøn¬ lænder. Denne konstatering bliver for Lund det ene af tre overordnede ønsker for Grønlands udvikling, idet han peger på: 1) økonomisk uafhængighed, 2) at holde på befolkningen og 3) en acceptabel etnisk indkomstfordeling som tre overordnede udfordringer for Grønland. Med disse ønsker bevæger Lund sig ind i en mere politisk boldgade, men tydeliggør samtidig bogens bidrag. Især de to første udfordringer er nemlig bærende underliggere for hele bogens ana¬ lyse. Titlen: "Grønland - makroøkonomiske temaer" er derfor heller ikke helt retvisende. Ikke fordi der ikke er tale om makroøkonomiske temaer, men fordi der i bogen reelt er et mere præcist fokus på Grønlands økonomiske potentiale og muligheden for økonomisk uafhængighed.

Bogen rummer meget stof til eftertanke. På den ene side er den båret af stor sympati for Grønland og de grønlandske ønsker om selvstændighed. Der anvises konkrete løsningsforslag både, når det gælder en trinvis afvikling af bloktilskuddet og udviklingen af fx fiskeriet til en mere produktiv sektor. På den anden side står Grønlands økonomiske udfordringer lysende klart efter endt læsning. Især konstateringen af, at: "en nation kan være for lille til at være et land i økonomisk forstand" (side 168) er tankevækkende, om end konse¬ kvenserne heraf ikke foldes helt ud. Alle, der ønsker en forståelse af grønland¬ ske forhold, kan blive klogere af at læse bogen, men især kan man håbe, at de politikere og embedsmænd, der er med til at forme Grønlands fremtid vil være at finde blandt læserne.

Anne Skorkjær Binderkrantz Institut for Statskundskab Aarhus Universitet

Quentin Skinner, Staten ogfriheten. Oslo: Res Publica, 2011, 199 NOK. José Luis Marti and Philip Pettit, A Political Philosophy in Public Life. Civic Republicanisrn in Zapatero's Spain. Princeton: Princeton University Press, 2010, $ 24.95.

Ministeren ansættes, selvom folket ikke har stemt ham ind i folketinget. Em¬ bedsmanden hjælper spindoktoren, når oppositionens skattesager skal gennem¬ gås. Dokumenter og mails slettes, mens bøger oversættes i ministeriet. Telefo¬ ner aflyttes, og mails registreres. Vi læser om det og tænker: Kan vi stole på vores ledere? Vil de folket det bedste? Vi kan dog ikke klare os uden staten og dens ansatte. Børn med svag social baggrund møder omsorg og stimuleres i institutioner og skoler. Læger opererer dybt koncentreret og respektfuldt folk, der i andre samfund ikke ville have råd til behandling. Kun staten kan effektivt hjælpe borgerne til at realisere velfærdsstatens ideal om lighed i værdighed og medborgerskab.

Sådanne aktuelle spændinger mellem borgernes frihed og statens politikker diskuteres teoretisk i de to nye bøger Staten ogfriheten og A Political Philosophy in Public Life, der ikke blot har forsvaret for republikansk politisk teori tilfæl¬ les. I interviewene med og teksterne af London professor Quentin Skinner og i José Luis Marti og Philip Pettits bog forsvares, at republikanismen tilbyder det politisk teoretiske værktøj til at diagnosticere spændinger i velfærdspolitik¬ ken. Den republikanske politiske teoris yderligere potentiale som rammesætter for konkret politisk arbejde bevidnes meget konkret af Marti og Pettits bog. Bogen beskriver blandt andet, hvordan José L.R. Zapatero efter læsningen af en bog om republikan ismen følte, at den gav de spanske socialdemokrater et sprog at formulere deres egne intuitioner på, som samtidig forbandt dem med en tidligere spansk socialistisk tradition. Zapatero tilsluttede sig officielt tan¬ kegangen i 2000, og da han kom til magten i Spanien, kontaktede han bogens forfatter til at komme og vurdere de politiske tiltag efter nogle år. Philip Pettit tog imod.

Det er gennemgående for begge bøger, at de påviser den nutidige relevans af en række klassiske republikanske temaer. Skinner analyserer og debatterer så¬ ledes vigtigheden af at modvirke henholdsvis (1) arbitrær dominans forårsaget af ydre magter som stater og internationale organisationer; (2) magtcentrenes stridigheder ud fra sekteriske interesser; (3) at et af statens magtcentre domine¬ rer et andet {checks and balances)', (4) og at borgerne ikke identificerer sig med, tænker på eller arbejder for det fælles bedste.

## Spændingen mellemfrihed og stat

Det centrale tema i begge bøger er dog forholdet mellem frihed og stat. Fri¬ heden består for republikanerne i ikke at være underlagt en andens vilje uden at have fysiske eller lovmæssige værn (eller et socialt netværk) at trække på som modværge. Republikanismen er psykologisk avanceret i sin frihedsanalyse. Friheden kan begrænses af indre mekanismer, som når dominansrelationer in¬ ternaliseres i den underdaniges selvforståelse, attitude og kropssprog. Den ydre tvang bliver til en indre tvang, så personen mangler det frie individs evne til at tale frit, bevæge sig frit og se andre lige i øjnene. Da kræves blot en mulighed for ydmygelse og magtfulde krav om underdanighed. Uden direkte tvang fra¬ vælger personen helt af sig selv basale valgmuligheder.

Det republikanske frihedsbegreb er ikke som sådan i modstrid til magtre¬ lationer. Staten må således gerne gribe ind i borgernes liv. Fx er skatteopkræv¬ ning ikke udtryk for arbitrær dominans. Det gælder nemlig for en republikaner kun om at modvirke tilfælde, hvor en person eller gruppe har ukontrolleret og omkostningsfri magt til at dominere over andre. Som Marti og Pettit påpe¬ ger, kan denne magt også forstås som den ukontrollerede evne til at påvirke en person eller gruppes valgmuligheder inden for grundlæggende områder for menneskelige valg.

Frihedsforståelsen giver en spænding i fortolkningen af statens rolle. På den ene siden er staten nødvendig. I lyset af frihedsidealet kan republikanerne re- formulere arbejderbevægelsens kampe, som at ingen bør være (løn)slave af an¬ dre eller udsættes for arbitrær magt (fx af en arbejdsgiver der kan fyre efter forgodtbefindende). Samme frihedsideal kan være rammesættende for fami¬ liepolitik. På den anden side kan staten dominere borgerne. Eksempler her hentet fra Pettits bog - kan være velfærdsmodtagere der er afhængige af skran¬ kepavens tilskyndelser; immigranter hvis status afhænger af tilfældige poli¬ tiske tendenser; og offentligt ansatte hvis fremtid afhænger af en folkevalgts profileringsforsøg.

## Balancen mellem tillid og mistillid

På baggrund af overvejelser om statens eget potentiale for arbitrær dominans af borgerne markerer Skinner sig som en skarp kritikker af nutidens europæiske repræsentative styrer, hvor lederne bliver mere og mere magtfulde. De kan fx i England fratage borgerne deres pas, indsætte ikke folkevalgte ministre og gå i krig, uden at den lovgivende magt skal spørges. Statsmagten bør afspejle borgernes egen kamp for frihed, men statens repræsentanter kan korrumperes. Som modtræk opdaterer Skinner den klassiske republikanske forståelse af de¬ mokrati som selvstyre. Pointen er her ikke, at mennesket udtrykker sin frihed gennem selvstyre, men at engagement i demokratiet sikrer betingelserne for fortsat at kunne leve med fravær af arbitrær dominans. Vi bør derfor ikke have blind tillid til vore repræsentanter, men kræve hyppige valg hvor de lovgivende kan tjekkes. Store folkelige opstande, som når landmændene kører på gaden i Frankrig, udtrykker også en mistillid til magten, men er både sekteriske og tilfældige.

På den anden side går det ikke uden tillid. Tillid til medborgerne er et nød¬ vendigt element i borgeres motivation til at se bort fra egne sekteriske interes¬ ser. Derfor må tilliden ikke undergraves. Har man ren mistillid til de andres evne til at fokusere på det fælles bedste, bryder systemet sammen. Denne dob¬ belte dagsorden uddyber det spændingsfyldte forhold mellem frihed og stat. Marti og Pettit påpeger her vigtigheden af at undgå, at de, der udsættes for kontrol, danner et billede af sig selv som korrupte og sekteriske i deres ageren på det offentliges vegne.

Tillid afhænger også af legitimitet. Skinners statsteori tilbyder en ramme til vurdering af, hvorvidt de handlinger, en regering foretager, er legitime. Gen¬ nem et længere studie af statsbegrebets afstamning giver Skinners fremragende nylæsning af Hobbes ligeledes mulighed for kritisk vurdering af nutidig reduktionistisk statsforståelse (som har baggrund i Webers forsøg på en neutral beskrivelse af staten som "et etableret regeringsapparat"). Som alternativer til den reduktionistiske forståelse diskuteres og forkastes enevælds- og populisme- teorier, før Hobbes står tilbage som sejrherre med en såkaldt "fiktionsteori". Ifølge denne skal statens handlinger sigte på at bevare og sikre det fælles bedste over tid, ligesom den skal være autoriseret af folket. Der er tale om en "fik¬ tion", da staten forstås som en person, der adskiller sig fra herskerne og de, der herskes over. I denne analyse tematiseres aktuelle medborgerskabsdiskussioner såsom undersåtters forpligtelse og tilslutning, suverænens forpligtelser, suveræ¬ nen som repræsentant og ideen om en pagt.

## Republikanske velfardsstatspolitikker

Marti og Pettit forsøger ligeledes at opstille en standard for staters politik. Her peger de på, at frihed som non-dominans er et politisk attraktivt mål, da det både kan vinde bred opbakning og give politikerne en standard, hvorved det bliver muligt at måle, om normen overholdes eller ej. Politikerne skal blot un¬ dersøge, om der er borgere, der ikke kan gå med oprejst pande i deres omgang med andre (og fx fravælger at gå til lægen pga. en følelse af mindreværd). For at undgå at borgerne enten på stigmatiserende vis skal dokumentere deres skam, eller at oplevet misagtelse bliver borgerens trumf, der straks afføder en statslig indsats, satser Marti og Pettit på lovmæssig regulering af borgernes forhold og på sikring af borgernes rettigheder. Marti og Pettit formulerer således blandt andet gennem analyser af Zapateros politik deres bud på, hvordan staten kan sikre borgernes frihed (som evnen til at se andre i øjnene pga. gensidig respekt for parternes lige status på trods af økonomiske, kulturelle eller personlige forskelle).

Staten kan både begrænse dem, der har ukontrolleret magt til underkastelse, ligesom den kan mægtiggøre undertrykte borgere. Et af de principper, de op¬ stiller for begrænsninger af stærke grupper i samfundet, er, at magt kun er legitim, hvis den kan vinde bred accept i samfundet. Desuden pålægges staten at gøre alt, hvad den kan for at sikre en social orden, hvor borgerne inden for de basale områder for menneskelige valg (primært inden for familie og arbejde) sikres mod arbitrær indblanding fra andre borgere eller fra magter uden for samfundet. Det sker blandt andet, som Pettit glæder sig over, man har gjort i Spanien, gennem regulering af boligmarkedet og arbejdsmarkedet (blandt andet ved at modvirke tendenser til korttidskontrakter), ved at lovgive mod hu¬ struvold, for homoseksuelt ægteskab, for ligestilling generelt og ved at regulere forholdene for illegale immigranter.

Derudover skal borgerne kontrollere regeringen, så staten ikke kan udøve arbitrær magt. Også her skal staten selv spille en rolle, så borgerne kan under¬ støtte checks and balances, fx ved at sikre åbenhed i præsentationen af rege¬ ringens statistiske beregninger, ved at sikre uafhængigheden af public service tv og ved at understøtte civilsamfundets magtovervågende instanser. For at fremme borgernes evne til at forene uafhængighed og demokratisk sindelag bør man som i Zapateros Spanien fremme medborgerskabsundervisning i skolerne.

Pettit gør sig dernæst interessante tanker om, hvordan borgerne kan sik¬ res mod den tilfældighed, der kan ligge i fo1kesternninger. Her opridser Pettit statslige instrumenter til etablering af en stabil infrastruktur for non-dominans og til mægtiggørelse af udsatte borgere. Det bliver klart, at den infrastruk¬ tur for non-dominans, der tales om, ikke blot snævert handler om basale valg inden for familie og arbejde, men vedrører landets økonomi, dets lovsystem, videnssystem, sundhedssystem og miljø. I samme afsnit uddybes, hvad mægttiggørelsesstrategier bør rumme. For det første skal staten mægtiggøre ved at give de svageste de nødvendige resurser for "basal fungeren" jf. Amartya Sens såkaldte "capabilitytilgang". Derfor bør borgerne sikres en række rettigheder og exitmuligheder. Desuden må fagforeninger og støttegrupper understøtte "mægtiggørelseskulturer", hvorigennem formelle rettigheder bliver effektive rettigheder, som borgerne selv vil forsvare. Disse kulturer skal bekæmpe de nederlagsoplevelser, skamfølelser og mangel på frihedsdrift, som ydmygelse og dominanserfaringer har indvirket.

Velfærdsstatens grundprojekt om at skabe lighed i status mellem (med)bor¬ gerne blandt andet gennem mægtiggørelsesstrategier får vigtig ideologisk op¬ bakning i de to nye republikanske bøger. Selvom Marti og Pettits bog bedst viser republikanismens relevans for "socialdemokratisk" værdidebat, er det et spørgsmål, om velfærdsstatspolitikkers raison d'étre kan indfanges af idealet om non-dominans. Kan alle de værdifulde uddannelsesog oplysningsprogrammer, et velfærdssamfund understøtter, ligesom dets understøttelse af kreative, religiøse og rekreative og sportslige aktiviteter ikke bedre indfanges af et mere omfattende frihedsideal? Det er ligeledes et spørgsmål, om oplevel¬ ser af dominans og uligeværd altid skal modsvares med programmer, der skal fremme uafhængighed. Afhængighed er jo et menneskeligt grundvilkår, og velfærdsstaten kan i virkeligheden forstås som et forsøg på at institutionalisere værdige afhængighedsrelationer. Republikanismens fokus på uafhængighed synes ikke at kunne indfange værdien i de typer af afhængighedsrelationer, der er bedre end uafhængighedsrelationer. Lærere og pædagoger bør fremme nondominans, men deres forhold til de kommende medborgere er samtidig et af¬ hængighedsforhold, hvis gode ikke synes at kunne reduceres til non-dominans.

## Samlet vurdering

Samlet set er Skinners bog yderst givende i behandlingen af begreberne frihed og stat. Bogen rummer både bredt appellerende pointer fx vedrørende staters indgriben i borgernes frihed efter 11. september 2001, ligesom den rummer analyser, der særligt vil pirre politisk teoretisk interesserede politologer med interesse for statsbegrebet. Den har med sin detaljerige metode naturligvis en stærk akademisk slagside, hvor den vil kunne bruges som supplerende litteratur i undervisningen i politisk teori og idehistorie. Bredest appel har Skinners for¬ tolkninger af aktuel politik i indledningen og i et længere interview.

Skinner er dog så fokuseret på at påvise forskellen på republikanismen og minimalstatsteori, at forholdet til socialdemokratisk teori forbliver uklart. Det er i det lys også imponerende, at A Politicai Philosophy in Public Life formår at lave en spændende samlet fortælling om mødet mellem teori og politik sam¬ tidig med, at der føjes vigtige nye elementer til Pettits udvikling af en repu¬ blikansk politisk teori. De nye teoretiske bidrag gælder netop forholdet mel¬ lem socialdemokratisme og republikanisme foruden oplistningen af kravene til "ikke-ideelle" teoridannelser.

Begge bøger er velredigerede, men måske er det Forlaget Res Publicas færre resurser, der giver sig udslag i enkelte småfejl. Resurserne synes Res Publica ellers at forvalte godt. Se blot deres hjemmeside, hvor man mærker, at de tager idealet om samspil mellem politisk teori og demokratisk offentlighed alvorligt. Bogen vil desuden glæde danske læsere af Hans Reitzels oversættelse af Skin¬ nertekster fra 2009.

Simon Laumann Jørgensen Aalborg Universitet

## Kristian Kjærgaard Hansen

## The impact of commissions on unpopular reforms a new blarne avoidance strategy?

The strategic impact of commissions on reform processes is as a relatively underexposed policy determinant. This paper scrutinizes how commissions affect the government policy potential. The argument is that setting up a mobilizing commission creates a new policy actor who can legitimize a reform frame. Therefore, commissions can under certain conditions work as a blame avoidance strategy. The crucial conditions are the commissions' dependence on the gover¬ nment and the salience of the policy issue. The argument is tested partly by a classification of different types of commissions in regard to a commission typology. Then, by a comparison of the impact of com m issions on reform processes (and absence hereof), including Velfærdskommissionen and Visionsudvalget. The conclusion is that independent mobilizing commissions work as a blame avoidance strategy because the government decides the preference configura¬ tion of the commission.

## Sune Welling Hansen

## The law of 1 over n and the 2007 Danish municipal mergers

The article examines a proposition derived from the law of 1 over n, formulated by Weingast et al. (1981), that project size will increase with the number of political authorities (common pool size). This proposition has been challenged by Primo and Snyder (2008), who argue that a reversal of the law of 1 over n can be expected under certain conditions. The proposition is exa mined on a crucial case under least favorable conditions. The case is the municipal mergers which were part of the Danish Structural Reform, and the empiricai analyses are based on municipal level data over the period 1996 to 2006. The empiricai findings substantiate the proposition as originally formulated but only in the last year prior to the implementation of the mergers. The effects found are statistically and economically significant as well as robust across two different designs and different model specifications.

## Abstracts

## Jacob Gerner Hariri

## Causal inference in the social sciences

Causal inference is now at the forefront of empirical social science research. The article defines the causal relation and discusses which criteria are needed to identify if and how much one phenomenon can be said to cause another. It is demonstrated why the formål criterion should be the exogeneity of the independent variable or treatment and it is argned that (i) temporal order, (ii) theoretical explanation, and (iii) the absence of spuriosity can be imprecise criteria in practical research. An example illustrates how the design of the observational study in the social sciences is crucial to improve the prospects for causal inference.

## Rasmus Brun Pedersen and Flemming Juul Christiansen

## The Europeanization ofcoalitions in the Danish Folketing

Does EU membership affect coalition formation in national parliaments? Our analysis shows that this is the case in the Danish Folketing over time and across gover11 mental periods and policy areas. We demonstrate that coalition formation in relation to legislation affected by the EU is different from the coa¬ litions formed when it comes to ordinary domestic legislation. Furthermore, we find the existence of a stable coalition of "European parties", which, besides negotiating the general agreements regarding the Danish EU policy, also pro¬ vides the government with a majority behind the ratification of EU-initiated legislation in the Folketing. We argue that the variation in coalition patterns is caused by the governments loss of agenda control, since the EU dictates the content and timing of this type of legislation. The government compensates for the reduced control by including a core of political parties in a close cooperation, similar to political agreements and settlements.

## Om forfatterne

FlemmingJuul Christiansen, adjunkt, ph.d., Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet. Forsker i parlamentarisme, politiske partier og interessegrupper. E-mail: fjc@ps.au.dk

Kristian Kjærgaard Hansen, uddannet cand.scient.pol. ved Institut for Stats¬ kundskab, Aarhus Universitet i 2010. Artiklen er skrevet med udgangspunkt i bacheloropgaven fra seminariet Reform og Stabilitet. E-mail:

kristiankjrgaardhansen@gmail.com

Sune Welling Hansen, ph.d., forsker ved Anvendt Kommunal Forskning og eks¬ tern lektor ved Institut for Statskundskab, Syddansk Universitet. Hans forsk¬ ningsområder er kommunalt demokrati og økonomi. E-mail: swh@akf.dk

Jacob Gerner Hariri, ph.d.-stipendiat ved Institut for Statskundskab, Køben¬ havns Universitet. Hans ph.d.-afhandling omhandler politisk og økonomisk udvikling i et komparativt og institutionelt perspektiv. En af afhandlingens artikler er antaget til publikation i American Political Science Review. E-mail: jgh@ifs.ku.dk

Rasmus Brun Pedersen, adjunkt, ph.d., Institut for Statskundskab, Aarhus Uni¬ versitet. Forsker i dansk EU- og udenrigspolitik, parlamentarisme og kvalitativ metodeudvik1i n g. E-mail: brun@ps.au.dk