Diskursive positioneringer i professionshøjskolernes vidensproduktion
Forfattere: Verner Larsen, Anders Buch
Tidsskrift: tidsskriftforuddannelsesvidens (2024-10-11)

BY

DJES

Danish Journal of Education Studies

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

Oktober 2024

Ikke Nummereret

Publiceret Online

DJES

Danish Journal of Education Studies

DPU

/~ AARHUS UNIVERSITET

## Fagfællebedømt artikel

## Diskursive positioneringer i professionshøjskolernes vidensproduktion

Verner Larsen, VIA University College &amp; Anders Buch, VIA University College &amp; Jönköping University

Publiceret online d. 11. oktober 2024

DJES udgives af Afdeling for Uddannelsesvidenskab, Danmarks institut for Uddannelse og Pædagogik, DPU, Aarhus Universitet, AU

## Diskursive  positioneringer  i  professionshøjskolernes  vidensproduktion

Verner Larsen 0F 1 , VIA University College &amp; Anders Buch, VIA University College &amp; Jönköping University

## Abstract

Med dannelsen af professionshøjskolerne blev der formuleret nye krav om deres vidensproduktion. Professionshøjskolerne skulle selv producere praksisnær og anvendelsesorienteret forskning og udvikling. Viden skulle cirkulere i et kredsløb mellem tre områder: forskning, uddannelse og praksis. Evalueringer og undersøgelser har imidlertid vist, at forsknings- og udviklingsbegrebet ikke er entydigt defineret: Det bliver artikuleret forskelligt i en række vidensdiskurser. Der  hersker således uklarhed om karakteren af professionshøjskolernes forskningsindsats.  På baggrund af fire forsknings- og udviklingsprojekter, identificerer artiklen forskellige diskursive positioner, der indtages af forskere på professionshøjskolerne. Projekterne er initieret i samspil mellem et professionsbehov, en intern videnskabelig/akademisk interesse og et uddannelsesbehov, og viden produceres på baggrund af forskellige rationaler. Dette giver mulighed for etablering af forskellige relationer mellem forskning, uddannelse og praksis. Projekternes diskursive positioner fremanalyseres, og afslutningsvis diskuteres, hvordan disse knytter an til og udfordrer dominerende vidensdiskurser på området. Fælles for projekterne er en stærk orientering mod professionspraksis-behov, men svagere fokus på forsknings-uddannelses-relationen.

## Nøgleord:

Professionshøjskoler, forskning, viden, diskurser, situational analysis

## Indledning og baggrund 1F 2

I  2008  blev  professionshøjskolerne  og  erhvervsakademierne etableret på baggrund af en lovgivning, der ændrede rammerne for vidensarbejdet i institutionerne. Lovgivningen formulerede sig eksplicit  om samarbejdet med forskningsinstitutioner, idet den foreskrev et samarbejde mellem universiteter og professionshøjskoler, hvor professionshøjskolerne fik en aktiv rolle i forhold til at om- sætte  universiteternes  forskning  gennem  udviklings- og anvendelsesorienterede tiltag. I 2013/14 blev lovgrundlaget igen ændret og termen 'forskning og udvikling' (FoU) blev introduceret med henvisning til den såkaldte Frascati-manual (2002) 2F 3 . Professionshøjskolerne kom på finans-loven med en særskilt bevilling, og fik dermed det, med henblik på afgøre om aktiviteterne kan henregnes som grundforskning, anvendelsesorienteret forskning,  udviklingsarbejde,  med  mere.  Manualen er udarbejdet og præsenteret af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). https://www.oecd.org/innovation/frascati-manual-2015-9789264239012-en.htm En nedsivningsmodel DJES

1 Kontakt: Verner Larsen, vla@via.dk, VIA University College

2  Dette introducerende afsnit gengiver passager fra Larsen &amp; Buch 2024

3   Frascati-manualen  er  et  politisk  dokument,  der introducerer en metode til at indsamle statistik om forskning og udvikling. Manualen klassificerer således forskellige aktiviteter på institutionelt niveau

på universiteterne

Danish Journal of Education Studies

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

Reproduktion af viden

på professionshøjskolerne En videnskredsløbsmodel Uddannelse Forskning Produktion og omsætning af viden

som man i sektoren har omtalt som 'forskningsret og -pligt' (Jensen &amp; Lund, 2019).

Praksis

De  lovgivningsmæssige  forandringer  i  perioden har betydet, at institutionerne har skullet finde en ny rolle som vidensproducerende institutioner især i forhold til universiteternes etablerede rolle som  vidensproducenter.  FoU-begrebet  dækker ifølge Frascati-manualen over grundforskning, anvendt forskning og udviklingsarbejde ,  hvor man fra politisk hold peger på de to sidstnævnte, som professionshøjskolernes særlige indsatsfelt (UFM, 2012). Fra 2013/14 blev FoU-arbejde introduceret som et samlende begreb for professions-højskolernes vidensproduktion.

I  forbindelse  med  disse  ændrede  rammevilkår blev  den  såkaldte  videnskredsløbsmodel  introduceret  (se  Figur  1).  Fra  politisk  hold  ville  man nedbryde den hierarkiske opfattelse af viden som noget, der siver ned fra universiteterne og anvendes af professionshøjskolerne til fordel for en mere horisontal opfattelse, hvor professionshøjskolerne -  stadig  i  samarbejde  med  universiteterne  - udvikler viden, men nu i et flow mellem forskning, praksis  og  uddannelse.  Forskningsbegrebet  var ikke  længere  reserveret  til  universiteterne.  Med FoU-  begrebet  bliver  det  mere  ubestemt,  hvad forskning og udvikling kan være. Tidligere forskning viser, at substantivistiske og mere proces-orienterede  diskurser  om  viden  optræder  side  om side (Larsen &amp; Buch, 2024). Dette medfører, at vidensbegrebet  bliver  mere  flydende  og  derfor  et potentielt  kampfelt  for,  hvordan  man  nærmere skal  forstå  viden,  og  hvad  der  anses  for  være forskningsaktiviteter.

Figur. 1 Videnskredsløbsmodellen (EVA, 2013, s. 9)

Rapporter udarbejdet af Danmarks Evalueringsinstitut  (EVA)  har  undersøgt,  hvordan  professionshøjskolerne løser 'videnopgaven' og dermed fortolker  FoU-begrebet  (EVA,  2013,  2017,  2019). Rapporterne  har  anlagt  videnskredsløbsmodellens idealer som grundlag for analyser af vidensproduktion i sektoren. Rapporterne fokuserer på, hvordan der kan skabes mest mulig omsætning mellem forskning, uddannelse og praksis. Omsætningen skal i sidste  ende  styrke  uddannelsernes såkaldte 'vidensgrundlag'.

I  den internationale forskningslitteratur har problematikken om 'vidensopgaven' været diskuteret som en såkaldt 'nexus' problematik (cf. Clark 1994;  Kyvik  2007;  Laredo  2007;  Lepori  &amp;  Kyvik 2010; Tight 2015 &amp; 2016), og der er observeret forskellige samtidige, men også modsatrettede, tendenser i forhold til, hvordan institutioner ser og forsøger at løse opgaven. Blandt ikke-universitære uddannelsesinstitutioner har der været observeret en akademiseringstendens (såkaldt 'academic drift'), hvor institutioner stræber efter højere status ved at indføre akademiske standarder og videnskabelige  praksisser.  Dette  hænger  sammen med fremvæksten af vidensamfundet, hvor både uddannelse og forskning spiller en fremtrædende rolle i samfundsøkonomien. Ikke-universitære institutioner er blevet omdannet til såkaldte 'Universities  of  Applied  Science'  for  at  tilgodese  arbejdsmarkedets behov og øge konkurrenceevnen. Dette har omvendt også resulteret i et større fokus på anvendbarheden af forskning og uddannelse i den  traditionelle  universitetssektor  (en  såkaldt 'practical  drift'  eller  'applied  drift')  og  en  stigende besindelse på, at universiteter ikke blot skal producere  ny  viden  og  uddanne  kvalificeret  arbejdskraft,  men  også  mere  direkte  engagere  sig med og forsøge at løse samfundsmæssige problemer (en såkaldt 'third mission drift'). Disse dynamikker  ændrer  den  traditionelle  opfattelse  af forsknings- og uddannelsesinstitutionernes rolle.

Videnskredsløbsmodellens ideal betoner, at 'produktion og omsætning' af viden sker i en cyklus, hvor alle tre arenaer indgår. Vidensfrembringelse skal ideelt set placere sig i midten af modellen og inddrage  alle  tre  arenaer  med  lige  stor  vægt.

EVA's rapporter fra 2013 og 2017 har dog vist, at det er ret forskelligt, hvordan de tre arenaer inddrages. Dette understøttes af andre studier, som viser,  at  det  er  vanskeligt  for  professionshøjskolerne at leve op til idealet om, at viden cirkulerer sømløst mellem de tre arenaer (Buch et.al., 2022). Disse fund kalder på yderligere studier, som går bag  om  idealforestillingen  i  videnskredsløbsmodellen og i stedet konkret udforsker, hvilke prioriteringer der foretages i FoU-projekter på professionshøjskolerne, hvorfor de foretages, og hvordan prioriteringerne  påvirker  udviklingen  af  viden  i sektoren.

Denne  artikels  forskningsspørgsmål  er  derfor: Hvilke  diskursive  positioner  indtages  gennem FoU-projekter på professionshøjskolerne, og hvilke forhold betinger disse positioner? Artiklen er således et bidrag til forskningen i nexus-problematikker,  både  mellem  forskning  og  praksis  og mellem forskning og uddannelse (cf. Tight, 2016; Clark, 1994).

## Empirisk grundlag

Artiklen trækker på data fra et udviklingsprojekt på VIA University College igangsat 2020, som senere har ført til et egentligt forskningsprojekt. Udviklingsprojektet med titlen 'Formater for videnomsætning' var en udløber af VIA's ramme-kontrakt med ministeriet, hvori det blandet andet hed:

Det er VIAs mål at være en stærk udviklingspartner for praksis. Det forudsætter blandt andet et stærkt samarbejde mellem forskningsmiljøer, VIAs uddannel-ser og praksis - hvor VIAs studerende aktiveres i videnkredsløbet. (Internt VIA notat).

Ifølge et opfølgende internt notat fra 2020 3F 4  skulle formater  for  vidensomsætning  'understøtte  en bevægelse  fra  omfanget  af  formidling  (kvantitativt)  til  karakteren af den (kvalitativt), med henblik på impact' (s. 1). I notatet blev 'formater' defineret som:

4  Er ikke offentlig tilgængeligt

et generaliserbart videndelingkoncept (transparent, genanvendelig og delbart), der har afsæt i en aktivitet med fokus på aftagermiljøer (fx virksomheder, kommuner mv.) og som sigter mod at omsætte viden hensigtsmæssigt til praksis, så det sætter spor og har effekt. (Internt VIA notat).

Som en del af opgaven skulle der foretages en vurdering af, hvorvidt der skulle 'etableres en digital (delings)platform som en del af nærværende indsats' (Internt VIA notat).

Opdraget formulerede således en forventning om, at  der  kunne  udvikles  en  generel  model  for  vidensomsætning, som kunne deles mellem forskellige  forsknings-  og  udviklingsmiljøer  og  derved befordre  videnskredsløbet  mellem  både  forskning, uddannelse og praksis. Der blev nedsat en arbejds-  og  redaktionsgruppe,  som  skulle  varetage  en  udvælgelse  af  FoU-projekter,  der  kunne tjene som gode eksempler på formater. En skabelon blev først udsendt til alle forskningscentre og programmer på professions-højskolen med opfordring til at beskrive gode eksempler på projekter med vidensomsætning. Der blev i alt indsendt 33 projektbeskrivelser.  Heraf  udvalgte  redaktionsgruppen fem projekter ud fra kriterier om repræsentation  af  forskellige  fagområder,  projektstørrelse, forskningstype, resultatformer, formidlingsmetoder og transfermuligheder. Under udvælgelsesprocessen, som blandt andet omfattede dialogmøder med projektholderne, blev det klart for redaktionsgruppen,  at  diversiteten  blandt  projekterne var stor, og tanken om at finde frem til én generisk model for vidensomsætning, som kunne være relevant for alle typer FoU-projekter, måtte opgives. I stedet fremhævede redaktionsgruppen mangfoldigheden  og  diversiteten  i  professionshøjskolens måder at omsætte viden på.

De nævnte dialogmøder blev gennemført online på Zoom mellem medlemmer af redaktionsgruppen og en nøgleperson fra hver af de fem udvalgte projekter.  Møderne  blev  optaget  og  indgår  som empirisk materiale for denne artikel. På basis af dialogmøderne, der hver var af 45 minutters va- righed, blev der efterfølgende udarbejdet et manuskript til en kort video, som skulle præsentere de  fem  projekter 4F 5 .  Den  store  diversitet  i  de  fem projekter  kunne  dog  vanskeligt  formidles  i  det korte videoformat, så derfor blev det besluttet at etablere  et  forskningsprojekt,  der  i  højere  grad kunne undersøge og udforske forskelligheder, nuancer og detaljer i de nævnte projekter. Denne artikel formidler resultater fra dette forskningsprojekt.

Som en del af forskningsprojektet gennemførte artiklens  forfattere  yderligere  dybdegående  interviews med nøglepersonerne fra de udvalgte FoUprojekter. Det empiriske grundlag for artiklen består  således  af  dokumentet  'Vidensformater  for videnomsætning'  baseret  på  rammekontrakten, de  udvalgte  FoU-projekters  projektbeskrivelser, de videooptagede Zoom-dialogmøder samt dybdegående interviews med informanter fra de fem udvalgte projekter. I artiklen har vi af pladsmæssige hensyn valgt at bringe fire ud af de oprindelige fem projekter, idet der i forhold til vores forskningsspørgsmål om diskursive positioneringer er et betydeligt overlap mellem et par af projekterne. De fire projekter, som præsenteres i det følgende, viser forskelle, der er relevante i forhold til forskningsspørgsmålet,  det  vil  sige  hvilken  prioritering,  det  enkelte  projekt  gør  i  forhold  til  forsknings-,  uddannelses-  og  praksisarenaen,  jævnfør videnskredsløbsmodellen.  Vi  understreger  dog samtidig, at projekterne ikke nødvendigvis udgør et repræsentativt udsnit af forskningsprojekter på professionshøjskolen.

I  det  følgende  præsenteres  artiklens  teoretiske grundlag og de metoder, vi har anvendt til at bearbejde det empiriske materiale, som artiklen bygger  på.  Herefter  bringes  resultater  af  analysen  først  beskrives  de  potentielle  diskursive  positioner som FoU-projekter kan indtage i videnskredsløbet,  og  dernæst  fremanalyserer  vi  FoU-projekternes faktiske diskursive positioneringer i forhold til videnskredsløbsmodellen.

5  https://youtu.be/aqZ\_lErd\_ao

## Teori og metode

Grundlaget for artiklens teori og metode er inspireret af Adele E. Clarkes situationsanalyse (Clarke et al., 2018). Tilgangen har bestemte implikationer for forståelsen af viden, samt hvordan den undersøges.  I  denne  teoretiske  forståelse  anses  viden ikke som noget substantielt - en ting der uproblematisk 'findes' og kan overføres mellem kontekster. Derimod betragtes viden som noget, der foregår i  processer og interaktioner mellem aktører i og på tværs af kontekster. I forlængelse af forskningsspørgsmålet er begrebet 'enactments' et centralt omdrejningspunkt (Freeman &amp; Sturdy, 2014) - altså hvordan aktører igennem deres (tale)handlinger praktisk og konkret manifesterer, vurderer og  tilskriver  viden  i  konkrete  situationer.  Vi  er særligt interesserede i, hvordan aktører tilskriver mening og betydning til 'forskning', 'uddannelse' og 'praksis' i videnskredsløbsmodellen og forbindelserne  mellem  dem.  Diskursbegrebet  indtager derved en central rolle, idet vi undersøger de betydninger og meninger, der tilskrives FoU-arbejdet.  Vi  forstår  'diskurs'  bredt,  som  '…forms  of representation,  conventions  and  habits  of  language use producing specific fields of culturally and historically located meanings.' (Brooker 1999, 66-67).

Vores  undersøgelse  af  diskursive  enactments  af vidensproduktion  fokuserer  på  sociale  'situationer'. Det er i situationer, at aktører mobiliserer diskursive ressourcer og positionerer sig under indflydelse af strukturerende processuelle påvirkninger.  Med  udgangspunkt  i  amerikansk  pragmatisme  (fx  John  Dewey  1938  og  George  Herbert Mead  1934)  og  post-strukturel  teori  (fx  Michele Foucault 1980) har Adele E. Clarke og hendes kolleger  udviklet  'situational  analysis'  (SA)  som  en teori-metode-pakke,  der  integrerer  interaktionistisk  funderet  teori  med  post-strukturalistiske indsigter (Clarke et al., 2018, s. 77-85). Disse indsigter fremhæver, at situationer altid (re)konstrueres  som  sociale  'enactments'  gennem  aktørers konkrete fortolkninger af den 'hele situation', de befinder sig i, og at disse fortolkninger er styret af sociale praksisser og diskursive formationer. Situationsanalyse (SA) decentrerer 'det vidende subjekt' og retter i stedet blikket mod de diskursive og materielle  sociale  praksisser,  der  er  konstituerende for subjektiviteter (Clarke et al., 2018, s. 81). Ud fra dette perspektiv fokuserer vores udforskning af vidensproduktion ikke på aktørernes individuelle  og  subjektive  karakteristika,  men  derimod på deres diskursive udlægninger af de situationer, de fremstiller. Decentreringen af 'det vidende subjekt' giver mulighed for et skarpere fokus på de sociale dynamikker i kontekster for vidensproduktion, når disse dynamikker manifesterer sig gennem situerede udformninger af social praksis og diskurs.

I vores analyse har vi inddraget metoder og teknikker  fra  Clarkes  situationsanalyse,  der  særligt fokuserer på at kortlægge diskursive positioneringer (Clarke et al., 2018, s. 217 ff.). Arbejdet frem mod kortlægningen af de diskursive positioneringer har bestået af flere trin:

For hvert FoU-projekt har vi optegnet forskellige typer kort. Første trin har omfattet optegnelsen af såkaldt  'rodede'  situationelle  kort  (Clarke  et  al., 2018, s. 252), dernæst 'ordnede' situationelle kort (Clarke et al., 2018, s. 254), og endelig 'relationelle' situationelle kort (Clarke et al., 2018, s. 260). Sidstnævnte har bidraget til at se, hvordan de enkelte elementer i situationen (såvel humane som nonhumane) påvirker  hinanden.  Denne  del  af  kortlægningsarbejdet er undervejs suppleret med såkaldte memos (Clarke et al., 2018, s. 247), hvor vi beskriver  og  dokumenterer  analysearbejdet  og forankrer vores læsninger i det empiriske materiale. I forlængelse af kortlægningsarbejdet og affattelsen af memos har vi kunnet fremstille en række kort over diskursive positioneringer (Clarke et al., 2018, s. 263).  Med henblik på at samle materialet og gøre det tilgængeligt for de interviewede personer, har vi udarbejdet tætte datanære beskrivelser for hver af FoU-projekterne (Freeman, 2014). De interviewede personer har haft lejlighed til at gennemlæse  og  kommentere  beskrivelserne  og eventuelt korrigere misforståelser og uklarheder. Som det sidste trin i analysen har vi sammenholdt de diskursive positioner med videnskredsløbsmodellens tre arenaer for at se, hvordan de enkelte FoU-projekt orienterer sig mod henholdsvis praksisarenaen,  uddannelsesarenaen  og  mod  forskningsarenaen. Resultaterne heraf gengives i næste afsnit.

## Videnskredsløbsmodellens potentielle positioner

I en tidligere artikel (Larsen &amp; Buch, 2024) har vi undersøgt, hvordan centrale politiske dokumenter  diskursivt  har  begrebsliggjort  vidensproduktion i professionshøjskolesektoren, og hvordan videnskredsløbsmodellen er blevet et centralt omdrejningspunkt  i  begrebsliggørelsen  af  professionshøjskolernes  forskning.  Som  betegnelsen  udtrykker,  etableres  vidensgrundlaget  for  professionshøjskolerne ideelt set i et kredsløb mellem de tre arenaer, der billedligt udgør en trekant inden for cirklen som vist i Figur 1. Pilen i midten skal indikere, at vidensproduktionen ideelt set dannes ved  at  viden  kredser/cirkulerer  mellem  alle  tre arenaer, hvor nøgleordene er 'samarbejde', 'integration'  og  'koblinger'  (Larsen  &amp;  Buch,  2024). Logikken  i  kredsløbsmetaforen  indikerer,  at  jo mere de tre arenaer forbindes med hinanden, des bedre forløber kredsløbet og desto bedre kvalificeres  institutionernes  vidensproduktion.  Ifølge modellens  logik  er  den  ideelle  position  derfor midten af trekanten, som kan kaldes for den integrative foretrukne position (Buch et al., 2022).

Studier har imidlertid vist (EVA 2013, 2017, 2019), at aktører og aktørgrupper i praksis indtager forskellige positioner afhængig af kompetencer, interesser, og institutionelle strukturer. Studierne viser, at FoU-miljøerne på professionshøjskolerne i forskelligt omfang orienterer sig mod henholdsvis professionspraksis  og  uddannelse.  Dette  gælder både på et individuelt aktørniveau og et diskursivt niveau. Duch et al. (2021) samt Larsen et al. (2022)  viser,  hvordan  individuelle  undervisere, der er involveret i FoU-arbejde, forholder sig forskelligt ved at orientere sig mod henholdsvis pro- Videnskredsløbsmodellen DJES

Danish Journal of Education Studies

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

Uddannelse

5, Didaktisk

6. Gensidigs

fessionernes behov, forsknings-interesser eller didaktiske  hensyn.  Buch  et  al.  (2022)  viser  endvidere, hvordan aktører indtager forskellige diskursive  positioner  i  professionshøjskolernes  vidensproduktion afhængigt af deres primære institutionelle forankring som henholdsvis forskere, undervisere eller ledere.

Forskning

Videnskredsløbsmodellen  danner  grundlag  for vores analysemodel (figur 2). Imidlertid udbygger vi  modellen. Kanterne udtrykker relationer mellem de tre arenaer, og hvordan disse orienterer sig mod hinanden.

Figur 2. Potentielle diskursive positioner

## Videnskredsløbsmodellen

Praksis

Derved bliver modellen et kort, hvor projekterne kan positioneres i forhold til det kontinuum, der udspændes mellem trekantens hjørner. De empiriske data danner alene grundlag for at vurdere, hvor  på  kontinuummet,  et  projekt  placerer  sig. Markeringerne med cirkler på kanterne kan alene udtrykke  graden  af  orientering  mod  en  arena, mens orienteringens kvalitative karakter er sprogligt  fremstillet  under  beskrivelsen  af  de  enkelte projekter. I figur 2 indikerer positioner midt på akserne (2, 4 og 6) stærk forbindelse mellem de pågældende  arenaer,  mens  positioner  tæt  på  ét  af hjørnerne af trekanten (1, 3 og 5) indikerer svag forbindelse til andre arenaer. Positionen midt i figuren (7) indikerer kredsløbsmodellens ideal om, at forskning, uddannelse og praksis er gensidigt forbundne.  Jo  mere  en  position  nærmer  sig  et hjørne, des mere vægtes én arena frem for de andre  to,  og  desto  mindre  attraktiv  vil  positionen være i forhold til modellens ideal om at forbinde forskning,  uddannelse  og  praksis  i  et  dynamisk forhold. Analytisk vælger vi at afmærke syv overordnede positioner i videnskredsløbs-modellen inden for hvilke projekter kan placere sig forskelligt, men hvor yderpositionerne mangler legitimitet i forhold  til  kredsløbsidealet.  Da  vores  empiriske data har sit afsæt i FoU-arenaen, vil vi principielt ikke få øje på positioner i 3, 4 og 5-kontinuummet, selvom positionerne måske reelt enactes af aktører fra uddannelses- og/eller praksisarenaen.

Tabel 1. Potentielle diskursive positioner og deres karakteristik.

| Overordnede positio- ner                              | Uddybende karakteristik                                                                                                                                                                                                        |
|-------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| 1. Forskning i egen ret                               | Vidensproduktion skal have høj forskningskvalitet og har værdi i sig selv. Det er vigtigt at gøre sig gældende i et forskersamfund og øge sin forsk- ningskapital, blandt andet ved publicering i videnskabelige tidsskrifter. |
| 2. Forskning i og for praksis                         | Vidensproduktion skal have relevans for virksomheder, brancher eller sam- fundet.                                                                                                                                              |
| 3. Vidensproduktion i praksis                         | Vidensproduktion har størst værdi i det omfang praksisaktører selv udvik- ler viden.                                                                                                                                           |
| 4. Læring i praksis                                   | Studerendes læring bør være centrum for udvikling af viden. Studerendes samarbejde med praksisfelter uden for skolen gennem projekter, praktik med mere prioriteres højt.                                                      |
| 5. Didaktisk udvikling                                | Vidensproduktion bør først og fremmest vægte udvikling af uddannelser- nes indhold og form.                                                                                                                                    |
| 6. Gensidig udveksling mellem forskning og uddannelse | Forskningsmetoder og -resultater bør indgå i uddannelse, og undervisere og studerende bør deltage i forskningsprojekter.                                                                                                       |
| 7. Denintegrative (fore- trukne) position             | Alle arenaer bør indgå (ligeligt) i videnskredsløbet.                                                                                                                                                                          |

## FoU-projekternes diskursive positionering

I  det følgende adresserer vi denne artikels første forskningsspørgsmål om, hvilke diskursive positioner de fire analyserede FoU-projekter i professionshøjskolerne  indtager.  Vi  undersøger,  hvordan de orienterer sig mod videnskredsløbsmodellens tre arenaer. Vi uddyber, hvordan hvert projekt konkret positionerer sig diskursivt i forhold til de  beskrevne  potentielle  diskursive  positioner.  I figur 3, 4, 5 og 6 illustrerer vi de enkelte FoU-projekters diskursive positioneringer med cirkler. En cirkels  afstand  til  hjørnerne  indikerer,  hvordan FoU-projekterne placerer sig i det spektrum, der udspændes mellem hjørnepositionerne på trekantens akser, og vi angiver, hvad der trækker positionerne i den ene eller den anden retning

## FoU-projekt 1: Mad og måltidudfordringer hos patienter med KOL - Studerende som forskningsressource

Fakta om projektet

FoU-projektet omhandler måltidsudfordringer for patienter  med  kronisk  obstruktiv  lungesygdom (KOL). Der er tale om et relativt lille projekt med et samlet timeforbrug på ca. 400 timer. Projektet blev igangsat i 2018 og løb over cirka 2 år. Det er alene internt finansieret ved hjælp af professionshøjskolens  Frascati-midler,  bortset  fra  et  mindre tilskud fra Lungeforeningen til en konferencedeltagelse. Projektet blev etableret på foranledning af professionspraksis. En forskningsansvarlig sygeplejerske fra et sygehus i regionen henvendte sig til et forskningsprogram på professionshøjskolen om en problematik, som drejede sig om, at indlagte KOL-patienter ofte har svært ved at spise og ikke får næring nok. Sygeplejersken oplevede, at Curriculum impact DJES

Danish Journal of Education Studies

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

Studerende som

forskere Forskning Videnskabelig artikel

KOL-patienter har svære vilkår med megen uro og mange forstyrrelser, når de skal indtage måltider på sygehuset. udviklingssfelt

Formidling til

Praksis profession

## Praksisorientering

FoU-projektet var initieret  af  professionspraksis, og derfor var der stor opmærksomhed i projektet på  at  producere  løsningsorienteret  viden,  der kunne omsættes i den konkrete kontekst af de forskellige pleje- og hospitalspersonalegrupper. Aktører fra praksis var meget involveret i opstarten og udformningen af projektet og udvalgte professionspraksisser har dannet grundlag for projektet, mens forskningsarbejdet i form af observationer og interviews alene blev udført af forskergruppen fra  professionshøj-skolen.  Som  formidlingsmateriale var der udarbejdet et skriftligt produkt kaldet 'dialogredskab' til brug for praktikere. Projektet producerede kontekstualiseret viden på et relativt  lavt  abstraktionsniveau.  På  aksen  mellem forskning og praksis vægtes position 2: 'Forskning i og for praksis' derfor betydeligt.

## Uddannelsesorientering

Projektets interesse i relation til uddannelsesarenaen var flersidig. Projektet inddrog studerende i forskningsarbejdet.  Få  særligt  talentfulde  studerende  -  i  dette  tilfælde  fra  sundhedsuddannelserne  -  fik  tilbudt  at  indgå  i  forskningsarbejdet med vejledning fra de mere erfarne forskere og de hospitalsansatte.  I  interviewet  med  lederen  af FoU-projektet fremføres det: 'der lover vi jo lidt at, altså vi siger, de studerende skal samle nogle af data ind. Vi klæder dem på til det'. Selvom de studerende var novicer, blev de anset som en vigtig ressource  for  FoU-projektet,  idet  de  gjorde  det muligt  at  gennemføre  projektet  med  dets  lave budget. Projektlederen anfører: 'vi får faktisk løst nogle opgaver, som vi enten selv skulle have lavet og dårligt havde tid til. Eller slet ikke ville få lavet. Altså på den måde er de en ressource, ikke?' En anden forbindelse mellem forskning og uddannel- sen handlede om projektets afsmitning i undervisningen, selvom dette ikke var styrende for selve forskningsprocessen. I betragtning af KOL-projektets størrelse, fik det en mærkbar afsmitning på sygeplejerskeuddannelsens  curriculum,  idet  publicerede  materialer  blev  optaget  på  pensumlisten, som  er  fælles  for  alle  professionshøjskolens  uddannelsesudbud.  På  aksen  mellem  forskning  og uddannelse  indtages  position  6:  'Gensidig  udveksling  mellem  forskning  og  uddannelse'  på baggrund af disse to forhold: Dels at forskningen fik  indvirkning  på  sygeplejeuddannelsens  curriculum,  og  dels  at  studerende  blev  inddraget  i forskningsprojektet.

## Forskningsorientering

Lederen af FoU-projektet anså det for vigtigt, at projektet  kunne  dokumentere  en  videnskabelig tyngde gennem videnskabelige tidsskriftartikler. Dette  øger  angiveligt  aktørernes  forskerkapital, som er vigtig og nødvendig for generelt at opnå fondsmidler. I projektet havde man derfor produceret en forskningsartikel i et anset videnskabeligt tidsskrift. Forskningslederen anså imidlertid ikke artiklen  som  en  del  af  formidlingen  til  professionspraksis.  At  skrive  en  sådan  artikel  krævede ifølge forskerne, at de brugte en del ekstra ufinansieret tid på dette. Position 1: 'Forskning i egen ret' tilskrives derfor en vis vægt, men dog lavere prioriteret end formidlingen til praksis.

Figur 3. KOL-projektets diskursive positioner

## FoU-projekt 2: Normkritisk evalue-

## ringskultur i dagtilbud

- Bevidstgørelse om praksis via etnografiske interventioner

## Fakta om projektet

Formålet med FoU-projektet var at anlægge et kritisk  blik  på  traditionelle  normer  og  opfattelser knyttet til køn, etnicitet, med videre. Projektet blev igangsat på initiativ af projektlederen selv. Vedkommende havde tidligere arbejdet inden for området  og  blev  opmærksom  på  at  fagforeningen BUPL havde et udbud af projektmidler, som omhandlede køn og normkritik. Projektet var planlagt til at skulle vare 1½ år, men blev forlænget på grund  af  Corona-pandemien.  Projekt  blev  gennemført af tre personer: To ansatte fra professionshøjskolen samt én studerende fra pædagoguddannelsens talentspor. Der blev produceret fem publikationer fra projektet rettet mod forskellige målgrupper.

## Praksisorientering

Fra starten var det meningen, at projektet skulle inddrage pædagoger på daginstitutioner aktivt i forskningsprocessen. Dels havde de to forskere erfaring  med  dette,  og  dels  var  det  noget,  BUPL lagde vægt på som baggrund for projektbevillingen.

Projektet blev derfor designet til at intervenere i daginstitutionspraksisser og gøre ansatte i daginstitutioner  til  medforskere  i  projektet.  En  af  forskerne udtaler: 'Vi er jo optaget af at lave noget, der er inspireret i aktionsforskning, sådan participatorisk forskning, interventionsforskning'. Vedkommende havde før arbejdet med at udvikle noget hun kalder 'interventionsetnografi'.

Fire daginstitutioner blev inddraget som case-institutioner og pædagoger indgik aktivt i projektets forskningsprocesser.  Projektlederen  betonede,  at det med denne type forskning handler om at være meget reflekteret og bevidst om de metoder og positioner, man indtager i feltet. I projektet blev der gjort meget ud af på forhånd at 'etablere en forståelse'  blandt  alle  medvirkende  af  den  type forskningssamarbejde, der blev benyttet. Det konkrete forskningsarbejde på institutionerne foregik ved, at de medforskende pædagoger skulle lave såkaldte  prøvehandlinger,  som  de  selv  og  forskerne  skulle  observere.  Der  blev  afholdt  workshops på case-institutionerne, hvor man drøftede pædagogernes  'praksisfortællinger'.  Her  holdt man så forskernes observationer og tolkninger op mod pædagogernes ditto. En af forskerne forklarer:

Og det vil så sige, at vi har noget teori med os, vi har nogle teoretiske forståelser om det her med normkritik og mangfoldighed og sådan noget, som vi bidrager med, sætter i spil, SAMMEN med dem. Så prøver vi at skabe en  forståelse  for,  hvad  betyder  ligestilling  egentlig? Hvad betyder mangfoldighed egentlig? Hvad er normkritik?

Praktikerne gives en stemme i forskningsprocessen, som indebærer en særlig adgang til de forskningspraksisser,  hvor  data  analyseres  og  fortolkes.

En måde at styrke forskningen indadtil og udadtil var afholdelse af såkaldte langbordssamtaler. Disse var bygget op efter en middagsselskabsmetafor, hvor forskerne inviterer gæster til at deltage i en dialog. Deltagerne kunne være pædagoger fra praksis, pædagogstuderende og personer fra interesseorganisationer. Langbordssamtalerne fungerede ifølge forskerne ikke kun som en løbende formidling til en større kreds, men gav samtidig også input til projektet, så samtalerne blev en del af empiriproduktionen, dog uden at data fra langbordssamtalerne blev nærmere analyseret.

Projektet tilstræbte at generere og formidle en vidensform,  som  fokuserede  på  det  segment  som BUPL repræsenterer, idet flere mindre publikationer blev udarbejdet  og  gjort tilgængelige  på BUPLs  webside.  Materialet  kom  med  bud  på, hvordan  pædagoger  og  udviklere  kan  arbejde med  ligestilling,  mangfoldighed  og  normkritik.

Oplæg på Pæd.

Uddannelse DJES

uddannelse

Materialer fra

Danish Journal of Education Studies

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

projekt

Studerende som

medforsker

FoU-projektet indtager således position 3: 'Forskning med praksis' i kraft af den 'interventionsetnografiske' forskningsmodel.

Praksis medforskere

## Uddannelsesorientering

FoU-projektet har haft både formelle og uformelle gennemslag  på  pædagoguddannelsen.  I  lighed med KOL-projektet havde dette projekt også inddraget  talentstuderende  i  forskergruppen,  dog kun en enkelt person. Denne samt en af de to øvrige erfarne forskere havde holdt oplæg på pædagoguddannelsen og havde inddraget og henvist til det skriftlige materiale fra projektet, hvilket efterfølgende blev efterspurgt af studerende og undervisere. Projektet havde dog ikke givet anledning til  curriculum-justeringer.  Langbordssamtalerne var en anden måde at inddrage studerende på ved at invitere udvalgte aktører til at deltage i dialogen. Uddannelsesperspektivet havde dog mindre vægt i projektet, hvorfor projektets placeringen på aksen mellem forskning og uddannelse ligger tættest på forskningsarenaen.

## Forskningsorientering

Den ene af forskerne uddyber projektets kobling til  den akademiske forskning: 'Ja, altså vi har jo lavet en forskningsrapport og den står på skuldrene af en hel masse arbejdspapirer. Det er sådan et 30-siders dokument, hvor vi har fundet ud af, hvilke normer fremtræder egentlig af vores materiale.'  Forskningsrapporten  omtales  dels  som 'noget  man  skal',  fordi  forskningen  skal  være 'transparent', men også fordi:

…vi bliver  også  nødt  til  at  vide  noget  om,  hvad  der knytter sig mere til det teoretiske afsæt om, hvad det egentlig er vi gør […] Altså bygge vores viden op, sådan lidt mere systematisk, så folk selv kan gå ind og forholde sig til det. Så jeg tænker da, at det har flere forskellige funktioner.

Også i  praksisorienterede  formidlingssituationer havde forskerne gavn af rapporten som et videnskabeligt fundament:

Forskning Hvis jeg skal formidle det her til BUPLs etiske råd, hvad ser vi af mønstre i det her? Hvad ser vi af muligheder i det her? Så står jeg mere stærkt, fordi jeg ved, at jeg har... Jeg kan næsten visuelt se alle de der kæder, jeg lavede i de her kodninger, ikke? Altså. Så mener jeg, at jeg står på et mere stærkt fundament.

At udarbejde videnskabelige artikler og rapporter anses ikke for at have den store værdi i sig selv, men mere som en nødvendig del af den videnskabelige proces, for at stå på sikker grund i formidlingssituationer. Position 1: 'Forskning i egen ret' har derfor lav vægt i projektet.

Figur  4.  Diskursive  positioneringer  i  projektet 'Normkritisk evalueringskultur i dagtilbud'

## FoU-projekt 3: Kom med ud - det store formidlingsprojekt

## Fakta om projektet

Forskningsprojektet  var  et  stort  landsdækkende FoU-projekt, som forskningslederen fra professionshøjskolen havde taget initiativ til. Organisatorisk var det forankret i professionshøj-skolen, men involverede en række partnere. Projektet fokuserede på pædagogers arbejde med børn i naturen på institutionsniveau. Projektet strakte sig over 5 år.  Hovedfaserne  i  projektet  drejede  sig  om  1) kortlægning af danske børneinstitutioners udetid, 2) udvælgelse af såkaldte fyrtårnsinstitutioner og beskrivelse af deres erfaringer, 3) et større litteraturreview,  samt  4)  et  omfattende  antal  formidlingsaktiviteter.  Projektet  var  finansielt  støttet  af Nordea Fonden med et større millionbeløb. Kernen i projektgruppen bestod af en projektleder og to  medarbejdere  fra  samme  professionshøjskole. Derudover var der i visse faser tilknyttet en elitestuderende, syv studentermedhjælpere og en forskningsbibliotekar. På grund af projektets geografiske  spredning  var  der  desuden  inddraget eksterne  forskere  fra  andre  professionshøjskoler og universiteter.

## Praksisorientering

Projektets orientering mod praksis var rettet mod daginstitutioner og det lå i selve projektets målsætning  at  udvikle  viden,  der  kunne  kvalificere udendørstiden med børnene. Den stærke professionsorientering kom også til udtryk gennem det omfattende empiriske arbejde, hvor alle børneinstitutioner  i  Danmark  var  inddraget  i  kortlægningsfasen, hvorefter der blev udvalgt 37 fyrtårnsinstitutioner  til  nærmere  kvalitative  undersøgelser. Dertil kom det omfattende formidlingsarbejde med cirka 150 fyraftensmøder/webinarer, en række  publikationer,  informationsvideoer,  med videre.

Ifølge forskningslederen var der et spænd mellem den viden, som forskerne udviklede i processen og den viden, som skulle formidles til praktikerne på  børneinstitutionerne.  Det  var  professionshøjskolernes opgave at 'bygge bro' mellem den 'videnskabelige  viden'  og  den  'erfaringsbaserede viden'. Projektlederen gav udtryk for, at den teoretiske videns rolle i professionskonteksten skulle være informerende frem for foreskrivende - men også gerne forstyrrende:

Du forstyrrer noget med en vidensoversigt [litteraturreviewet] nogle gange. Men der er stor forskel på at vide noget om, hvad der er godt for børn alment ud fra et stort statistisk projekt og så på at forholde sig til en 3årig der står og gør et eller andet. Selvfølgelig er der stor forskel på det. Så det bliver veje i den pædagogiske praksis, som sådan noget kan støtte.

Viden gøres derfor anvendelig for pædagoger ved at sætte de nye indsigter på spil ude på institutionerne. Dette skete i særdeleshed gennem de dialogbaserede aktiviteter - fyraftensmøderne - men også gennem en række publikationer, der løbende blev udarbejdet til målgruppen.  Især i kraft af det meget store  dialogbaserede  formidlingsarbejde  i og for daginstitutioner placerer projektet sig tættest  på  praksis  på  aksen  mellem  forskning  og praksis.

## Uddannelsesorientering

FoU-projekt  havde  som  det  eneste  pædagoguddannelsen som et direkte forskningsmæssigt genstandsfelt, omend det udgjorde en mindre del af det samlede projekt. Forskerne undersøgte spørgsmålet: 'hvordan ser det faktisk ud på pædagoguddannelsen med brug af grønne omgivelser'. Der viste sig at være et gab mellem, hvad institutionerne gjorde, og hvordan pædagoger blev uddannet. Det var dog ikke projektets opdrag at komme med løsningsforslag,  men alene  at  foretage en afdækning af, hvordan natur og omgivelser blev behandlet i undervisning og praktik.

Projektets  indflydelse  på  uddannelserne  kom  til udtryk  gennem  anvendelsen  af  publikationerne, herunder særligt vidensoversigten og publikationen  om  fyrtårnsinstitutionernes  erfaringer.  Det kommer blandt andet til syne gennem de Copydan-midler, der blev udløst til forfatterne. Herudover blev der afholdt 6-7 oplæg om emnet på professionshøjskolers pædagoguddannelser samt nogle  oplæg  for  undervisere  på  uddannelserne. Desuden var der som nævnt tilknyttet én talentstuderende og syv studentermedhjælpere til projektet.

Projektets opdrag om at undersøge pædagoguddannelsens  indhold  og  form  sammenholdt  med publikationsmaterialernes  anvendelse  i  uddannelserne trækker projektet mod postion 6:  'Gensidig udveksling mellem forskning og  uddannelse'.

Undersøgelse af

Uddannelse DJES

Danish Journal of Education Studies

projekt

Oplæg på Pæd.

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

uddannelse Forskning Videnskabelig

## Forskningsorientering

Projektets  interesse  for  at  positionere  sig  videnskabeligt var relativt lav, selvom forsknings-processens videnskabelige arbejdsmetode har klassiske  forskningsmæssige  karakteristika.  Projektlederen præciserer, at det hænger sammen med projektets stærke professionsorientering:

Det giver ikke meget mening i sådan et projekt alene at lave en peer-reviewed artikel. Jo, det kan godt give mening ved at der er nogen, der citerer den, og der er credit til organisationen, men jeg kender rigtig mange videnskabelige artikler, der er skrevet i det her hus, som ikke har det store gennemslag. Som ikke har betydet ret meget. Vi arbejder med professioner og her i det projekt, har vi gjort os umage med at tale med folk fra professionen om det. Sætte det på spil og kommunikativt validere det vi har fundet ud af.

Forskningsforumet Center for Børn og Natur spillede en vigtig rolle for projektet. Forsknings-lederen omtalte det som et stærkt fagligt miljø og netværk, der blev oprettet i forbindelse med projektet.  Indadtil  fungerede  centret  som  et  sted,  hvor projekterfaringer og viden blev udvekslet og kvalificeret. Udadtil fungerede det som et sted, hvor viden,  i  form  af  publikationer  og  filmklip,  blev gjort tilgængelig for fagpersoner via centrets hjemmeside. Centeret var et forum, som byggede bro mellem professions- og forskningsinteresser. Projekt tillagde altså ikke 'forskning i egen ret' betydning.  Forskningen skulle give 'gennemslag' i praksis. Til gengæld var forskningsproces relativt akademisk  med  blandt  andet  et  stort  litteraturreview.

Fig.  5.  Diskursive  positioneringer  i  'Kom  med ud'-projektet

## FoU-projekt 4: Smart ReDesign af drikkevandsbehandling - et innovationsorienteret og samskabende projekt

## Fakta om projektet

Smart Re-design af Drikkevand var et projekt, der drejede sig om at udvikle metoder til sofistikeret prøvetagning i sandfiltres forskellige lag, som gør det muligt at undersøge, forstå og manipulere de kemiske,  mikrobiologiske  og  procesteknologiske elementer i drikkevandsbehandling. Projektet var opbygget  som  et  partnerskab  bestående  af  en række  virksomheder  og  institutioner  på  landsplan, herunder forsyningsselskaber og vandværker.  Projektet  havde  et  tocifret  millionbudget, hvor halvdelen var eksternt finansieret fra Miljøstyrelsens udviklingspulje. Projektet var femårigt, men blev  forlænget  på  grund  af  Corona-pandemien.

En forskningsleder og en medarbejder fra professionshøjskolen  indgik  i  forskergruppen,  og  projektet var initieret af forskningslederen. Ideen udsprang i et samspil mellem professionshøjskolen og flere eksterne partnere på bagkant af et tidligere projekt, som også omhandlede drikkevand. Data blev genereret fra de medvirkende vandværker,  og  der  blev  etableret  to  fuldskalaforsøg  på vandværkerne.

## Praksisorientering

FoU-projektet retter sig mod vandværksbranchen. Partnere blev 'valgt med omhu', som forskningslederen udtrykker det flere gange. Forskningslederen pointerede vigtigheden af et godt partnerskab. Det opbygges gennem et netværk hvor 'nogen  kender  nogen'  og  man  har  gode  erfaringer med tidligere samarbejde. Projektet var organiseret som et såkaldt partnerskab og delt op i 12 arbejdspakker, hvor hver partner fra  branchen havde ansvar for at udføre en eller flere arbejdspakker. Selvom professionshøjskolen havde projektledelsen, blev ansvaret og arbejdet distribueret mellem  partnerne.  Betegnelsen  'partnere'  udtrykker denne bestræbelse.

Forskningslederen gav udtryk for, at projektet var designet i 'fællesskab'. Virksomhederne var både bidragydere  i  vidensudviklingen  og  målgruppe for  resultatet.  Selvom  virksomhederne  ikke  selv havde defineret problemstillingen i projektet, var de  alligevel  involveret  aktivt  i  vidensproduktionen. 'Samskabelse' er et udtryk som forskningslederen kredsede om:

Det er ikke os der kommer med noget som de skal gøre, som de så skal levere til os og som de så ikke ser igen, vel? Altså på den måde. Eller som de først ser resultatet når det er strikket helt færdigt til den der bluse, som så er for stor eller for lille.

Som  et  led  i  vidensproduktionen  nævnte  forskningslederen  et  antal  rapporter,  som  i  mindre grad havde en formidlingsfunktion, men i stedet var noget de betragtede som et led i at producere viden. Der er tale om 12 rapporter - én for hver arbejdspakke. De blev udvekslet mellem parterne for at give feedback, og de var nødvendige for forskerne selv, fordi: 'Vi bliver først skarpe, når vi skriver  det  ned.  Det  er  først  dér,  vi  selv  forstår, hvad vi har lavet'.

Kommercielle interesser spillede ind for nogle af partnerne, som derfor var optaget af at beskytte deres  produktudvikling.  Dette  gjorde  nogle  af rapporterne sparsomme i omfang, idet man ikke ønskede at redegøre for detaljer i produktudviklingen - for eksempel vedrørende opbygningen af filtermaterialer. Beskyttelse af forretningsinteresser og forskningsformidling skulle balanceres.

Selvom forskningslederen gav udtryk for at projektet har skabt resultater 'der ikke er set før', så er der alligevel tilbageholdenhed med at kalde vidensformen for grundforskning. Forskningslederen  anførte,  at  projektet  i  højere  grad  søgte  at skabe  viden,  der  fører  til  praktisk  vandbehandling.

Den høje grad af praksisinvolvering, hvor praktikerne var medproducenter på tekster og artefakter, sammenholdt med projektets klassiske tekniske forskningsinteresse, placerer projektet midt på forsknings-praksis aksen.

## Uddannelsesorientering

Forskningslederen  påpegede  vigtigheden  af  at være bevidst om sine målgrupper. Drikkevandsprojektet havde ikke noget umiddel-bart mål om at  give  input  til  ingeniøruddannelserne.  Forskningslederen pegede på, at det kan være svært at påvirke undervisere, som ikke har en interesse i FoU-emnet, og derfor 'skal det ikke være en fiasko, at de ikke er blevet påvirket'.

Nogle  enkelte  bachelor-projekter  i  ingeniøruddannelserne havde knyttet an til FoU-projektet 'altså parallel-projekter til noget af det vi laver, er der studerende på. Men når du spørger ind i undervisningen, ikke? Så kommer det jo ind, men det er jo ikke på nogen systematisk vis, vel?'

Forskningslederen gav udtryk for, at data fra projektet kan anvendes til at lave cases i undervisningen:

Men det er jo fordi, at det er mig, der har de data, og det er mig der har den idé og det er mig der laver den undervisning. Det kommer jo ikke ind i ANDEN undervisning, hvis du forstår hvad jeg mener…. Det er personbåret, ikke?

Alternativet ville være at 'det skal konverteres fra idéer i mit hoved over til den, der skal undervise', men i så fald skulle nogen facilitere dette. Det lå

Uddannelse DJES

Studieprojekter

Danish Journal of Education Studies

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab Forskning Videnskabelig anderkendte artikler

ikke i selve forskningsprojektet, men skulle udføres separat som uddannelsesudvikling, 'og så skal det jo komme der fra'. På forskning-uddannelsesaksen har projektet ikke vægtet impact i uddannelse. Det havde mere fokus på forskningskvalitet, hvorfor positionen på aksen ligger tættest på forskningsarenaen.

## Forskningsorientering

FoU-projektet sigter mod at gøre sig gældende i internationale forskningsmiljøer. Dele af projektet har  løbende  været  formidlet  igennem  peer-reviewede  artikler og til  videnskabelige  konferencer både nationalt og internationalt, blandt andet på verdens største konference for drikkevand 'IWA Congress and Exhibition'. Affatningen af de  tidligere  nævnte  rapporter  blev  anset  for  at være nødvendige skridt  på  vejen.  Først  derefter kunne de peer-reviewede artikler skrives, 'hvor det skal 'skrumpes ned' og 'skæres ind til benet''. Denne proces  affødte  nye  erkendelser.  Projektet vægtede både at skrive fyldige rapporter for erkendelsens skyld og at kunne udgive artikler i internationale anerkendte videnskabelige tidsskrifter.  Dette  trækker projektet i retning mod forskningsarenaen.

Fig. 6. Diskursive positioneringer i projektet 'Smart Redesign af drikkevand'

## Konkluderende diskussion

Vores undersøgelse af de diskursive positioneringer  i  professionshøjskolerne  har  taget  udgangspunkt i, hvordan fire FoU-projekter i en professionshøjskole konkret har produceret (enacted) viden. De fire FoU-projekter fremskriver hver på deres måde en begrundelse af denne videns relevans og  vigtighed  (altså  hvorfor  den  er  relevant),  og studiet af dem giver ikke mindst indsigt i, hvordan  denne  viden  er  produceret  (altså  i  hvilket samspil den er produceret). Med udgangspunkt i videnskredsløbsmodellen (Figur 1), og med henvisning til modellen over de potentielle diskursive positioner, der kan indtages (Figur 2), vil vi nu diskutere den anden del af vores forskningsspørgsmål  -  nemlig  hvilke  forhold,  der  betinger  FoUprojekternes positioneringer.

## Relationen mellem uddannelse og praksis

professionshøjskolerne har en lang tradition for at uddanne studerende til at indtræde i lærer-, pædagog-, sygeplejerskeprofessionen med mere. Uddannelserne har således traditionelt en stærk kobling til professionspraksissen, for eksempel i forbindelse med praktikperioder i uddannelser, ligesom professionelle med erhvervserfaring ofte finder  ansættelse  som  undervisere  på  professionshøjskolerne.  Da  vores  undersøgelsesdesign  har FoU-projekter som afsæt for vores analyser, er aksen  i  videnskredsløbsmodellen  mellem  uddannelse og praksis uden for det analytiske perspektiv, og vi kan derfor ikke med dette forskningsprojekt  sige  noget  konkret  om,  hvordan  relationen mellem uddannelse og praksis praktiseres.

## Relationen mellem forskning og praksis

De  fire  FoU-projekter  positionerer  sig  alle  nær midten på aksen mellem forskning og praksis position 2 (forskning i og for praksis) og position 6 (gensidig udveksling mellem forskning og uddannelse). Dette hænger sammen med, at alle projekter  som  udgangspunkt  netop  er  diskursivt identificeret og udvalgt som FoU-projekter af aktørerne  selv  og  af  os  som  forskere.  Men  projekterne  retter  sig  også  alle  mod  praksis  som  genstand for deres forskningsproces. Hertil kommer, at  projekterne også i større eller mindre omfang inddrager aktører fra praksis i forskningsprocessen.  Professionshøjskolerne  har  ikke  fri  forskningsret. De skal derimod udføre praksisnær og anvendelsesorienteret forskning. Position 1, som vi har kaldt 'Forskning i egen ret', er derfor ikke en  legitim  diskursiv  position  at  indtage  for  forskerne i professionshøjskolerne. Forskningen skal altid  legitimeres  under  henvisning  til  praksis og/eller uddannelserne. Derfor er aktørerne henvist til at positionere sig et sted på akserne mellem forskning og praksis og/eller mellem forskning og uddannelse.

I forhold til relationen mellem forskning og praksis viser vores undersøgelse, at de fire FoU-projekter  alle  var  legitimeret  under  henvisning  til  et praksisbehov,  som  projekterne  identificerede  i professionerne,  i  institutioner  i  kommuner  eller blandt virksomheder.  Legitimeringen i et praksisbehov er væsentlig, idet det åbner for interne og eksterne finansieringsmuligheder for projekterne. Det er ikke muligt at finde finansieringsmuligheder til FoU-projekter, der diskursivt indtager position 1 (forskning i egen ret). Projekterne må derfor altid motivere deres formål i relation til praksis eller uddannelserne. Ligeledes har de private (og i vidt omfang også de offentlige) forskningsfonde indbygget  incitamentstrukturer,  der  favoriserer FoU-projekter, der involverer eller tydeliggør relevansen for praktikere.

Grafisk kan positionerne midt på aksen komme til at udtrykke et kompromis mellem hjørnepositionerne, men det bør understreges, at flere projekter faktisk  tilgodeså  både  forskningsinteresser  og praksisinteresser ved blandt andet  at formidle viden på forskellige abstraktionsniveauer til forskellige målgrupper. Dette gælder særligt FoU-projekt 1,  KOL-projektet, og FoU-projekt 4, Smart Redesign af Drikkevand, hvilket illustrerer at dette forhold  er  uafhængigt  af  projektvolumen  og  uafhængigt af videnskabstradition.

Videnskabstraditionerne  spiller  imidlertid  generelt  en  væsentlig  rolle  for,  hvordan  FoU-projekterne diskursivt positioneres i relation til praksis. Inddragelse af praktikere og informanter i forskningsprocesser har en vis udbredelse i kvalitativ forskning (fx i FoU-projekt 2, Normkritisk evalueringskultur  i  dagtilbud),  mens  mere  kvantitativt orienterede  forskningstraditioner  primært  interagerer  med  praktikere  som  informanter  eller  på anden vis som 'genstande' for forskningsprocesserne - eller via disseminationen af forskningsresultater (som fx i FoU-projekt 3, Kom med ud). I FoU-projekt 4, Smart Redesign af Drikkevand projektet, som indskriver sig i den kvantitative og tekniske forskningstradition, ser vi dog, at forskerne i vid udstrækning inddrager praktikere fra vandværkerne i forskningsprocessen. Dette skyldes, at praktikerne her indgår som  'partnere' i  den samme  ingeniørfaglige  ekspertkultur  som  forskerne. Der opstår således en arbejdsdeling mellem forskere og (ekspert) praktikere i forskningsprocessen.  FoU-projekt  2,  Normkritisk  evalueringskultur i dagtilbud, fokuserer på demokratiseringsaspektet, og her gøres praktikere til medforskere i en form for aktionsforskning, hvor aktørerne  selv  indgår  i  den  kritiske  refleksion  over normer i dagtilbud.

Relationen mellem forskning og uddannelse

Det er et fællestræk for de fire FoU-projekter, at positioneringerne på forskning-uddannelsesaksen har relativ lav vægt og i de fleste tilfælde er sekundær i forhold til forsknings- og praksisinteresserne. Projekternes relativt svage vægtning begrundes i nogle af interviewene med, at det ikke var projekternes opgave at gøre forskningen uddannelsesegnet,  men  at  det  var  uddannelsernes opgave at transformere og kontekstualisere forskningsresultater til undervisningen.

Alligevel havde de fire FoU-projekter en vis kobling  til  uddannelserne  -  dels  indgik  en  mindre gruppe af talentstuderende i forskningsprocessen

(i FoU-projekt 1 og 2), og dels havde forskningsresultaterne  en  vis  afsmitning  på  uddannelsernes curriculum (FoU-projekt 1 og 3), idet publikationer fra projekterne blev anvendt i undervisningen. Men det er kendetegnende for projekterne, at koblingen mellem forskning og uddannelse i vid udstrækning er sporadisk og personrelateret. I FoUprojekt 4 (Smart ReDesign af drikkevandsbehandling) brugte en af forskerne for eksempel materiale fra FoU-projektet som case-materiale i undervisningen. Kun ét af de fire projekter (FoU-projekt 3, Kom  med  ud)  gjorde  delvist  uddannelserne  til genstand for forskningen.

Erfaringerne  fra  projekterne  viser,  at  koblingen mellem forskning og uddannelse ikke er systematisk endsige den primære ambition for FoU-projekterne. Begrundelsen for dette hænger naturligvis  sammen  med  FoU-projekterne  genstandsfelter, som altså ikke var uddannelserne. Men en anden begrundelse handler om, at en (stærk) kobling mellem forskning og uddannelse ikke er en prioritet for eksterne bevillingsgivere. Det eksterne offentlige og private finansieringssystem retter sig i vid  udstrækning  enten  mod  forskning  eller  uddannelse,  men  sjældent  begge  arenaer  samtidig. Succesfulde FoU-projekter, der skal opnå finansiering, har derfor sjældent eksplicitte og systematiske målsætninger for, hvordan forskningen skal få afsmitning på eller kobles med uddannelsesaktiviteter i professionshøj-skolerne. Det bliver derfor i vid udstrækning overladt til de enkelte forskere (og  som  en  sekundær  målsætning),  at  skabe  en kobling.

Et  andet  forhold,  der  kan  gøre  sig  gældende, handler om at professionshøjskolerne kun uddanner  til  bachelorniveau.  Det  kan  være  vanskeligt for underviserne at integrere ny og relativt specialiseret forskning i bacheloruddannelsernes mere elementære og introducerende undervisning til et fagligt felt.

Hverken position 7 (Forskning i egen ret) eller position 5 (Didaktisk udvikling) er legitime positioner for FoU-projekterne i professionshøj-skolerne, og de må derfor forsøge at nærme sig position 6 (Gensidig  udveksling  mellem  forskning  og  uddannelse), men erfaringerne fra de fire projekter viser, at dette er vanskeligt, og at det kun lykkes sporadisk og i begrænset omfang.

## Integreringen af forskning, praksis og uddannelse - hvorfor er det svært?

Rapporterne  fra  Danmarks  Evalueringsinstitut (EVA, 2013,2017, 2019) fremstiller et ideal for videnskredsløbet i professionshøjskolerne: Den foretrukne  position  i  videnskredsløbsmodellen  er den integrative position 7, idet positionen ser alle tre arenaer forbundet i dynamiske processer i professionshøjskolernes praksis (Larsen &amp; Buch, 2024).

De fire FoU-projekter viser at idealet forsøges realiseret af forskerne på professionshøjskolerne: De bestræber  sig  alle  på,  at  FoU-projekterne  får  afsmitning i uddannelserne, og at de retter sig mod praksis, forstået som virksomheder og offentlige institutioner. Imidlertid forbliver forskningens kobling til  uddannelserne en sekundær prioritering for FoU-projekterne, ligesom de stort set ikke beskæftiger  sig  med,  hvordan  uddannelse  og praksis kobles sammen.

Det er et fællestræk for projekterne, at de insisterer på en stærk kobling mellem forskningen og praksis. Koblingen etablerer et nexus, der omhandler både  organisering  af  forskningsprocessen  samt formidlingsprodukter og -aktiviteter, hvor praktikere i de fleste tilfælde er aktivt involverede i det hele.

Vi hævder ikke, at de fire projekter er repræsentative  for  institutionens  eller  professionshøjskolesektorens FoU-arbejde i sin helhed, men en stærk kobling  mellem  forskning  og  praksis  synes  at være udbredt. Der findes naturligvis FoU-projekter i professionshøj-skolerne, som har uddannelse som deres primære gentandsfelt, og som derfor vil indtage positioner på aksen mellem forskning og uddannelse (tæt på position 6) uden nævneværdig involvering af professionspraksis. Men samlet set peger vores undersøgelser på, at FoU-projekter har svært ved at realisere den integrative position, hvor alle tre arenaer får lige stor vægt i tråd med kredsløbsmodellens  ideal.  Afslutningsvis  vil  vi pege  på  en  række  forhold,  der  kan  begrunde denne vanskelighed.

## Finansieringen af FoU-projekter

I flere af projekterne fremgår det, at ekstern finansiering er afgørende for igangsætning og realisering af nye projekter. Det betyder, at der med finansieringen følger en række krav til projekterne, der vedrører fokus og anvendelighed. Generelt er finansieringsmulighederne størst, når forskningsresultater kommer praksis til gavn. De eksterne finansieringsmuligheder  til  uddannelsesudvikling er  langt  mere begrænsede. De eksterne finansieringsmuligheder  er  i  høj  grad  bestemmende  for typen af FoU-projekter, der igangsættes og for måden hvorpå praksis involveres i forskningsprocessen. De fire FoU-projekter har således alle en udpræget aktiv praktiker-involvering.

## Forskningsindikatorer

I de såkaldte strategiske rammekontrakter mellem professionshøjskolerne  og  ministeriet  blev  der  i 2014 introduceret forskningsindikatorer til at måle professionshøjskolernes FoU-indsats. Disse spiller formentlig en rolle for udviklingen af og fokus for professionshøjskolernes  FoU-arbejde.  I  kontrakterne tales om 'kapacitetsopbygning' i form af antal ansatte med ph.d.-grader, medarbejdere, som har påbegyndt et ph.d.-studieforløb, mål for antal publikationer  i  videnskabelige  tidsskrifter,  med mere. I de seneste rammekontrakter er der føjet en ny indikator til, som handler om omfanget af ekstern finansiering af FoU-aktiviteter (UFM, 2022, s 20). Rammekontrakterne har efterhånden knyttet an til flere af de traditionelle forskningsindikatorer,  der  gælder  for  universitetssektoren.  FoU-arbejdet på professionshøjskolerne har således fået sine egne strategiske mål på linje med uddannel- sesindsatsen. I flere af de aktuelle rammekontrakter  fremgår  det  dog,  at  uddannelsernes  vidensgrundlag skal udvikles 'gennem mere relevant og praksisnær forskning og udvikling samt styrke videnkredsløbet mellem uddannelse, forskning og praksis' (UFM, 2022, s.5). Som fremhævet i lovgivningen  om  professionshøjskolerne  fra  2008 skal FoU-indsatsen  således også stå i uddannelsernes tjeneste. Sammenholdes de nævnte forskningsindikatorer  med  ministeriets  seneste  opgørelse over udviklingen i professionshøj-skolernes FoU-indsats  (EVA  2019,s.  38),  ses  det,  at  de  fire FoU-projekter i udstrakt grad afspejler de eksisterende  rammer  som  finansieringsmuligheder  og forskningsindikatorer tilsammen sætter. Dette bidrager  til  at  forklare  FoU-projekternes  overvejende positionering på forskning-praksis-aksen.

## Vanskeligheder med koblingen mellem uddannelse og forskning

Den viden som professionshøjskolernes FoU-projekter producerer er imidlertid ikke altid lige relevant  for  deres  uddannelser.  En  øget  akademisering  og  specialisering  af  professionshøjskolernes FoU-aktiviteter kan medvirke til, at der bliver længere mellem forskningsresultater og uddannelsespraksis. Men selvom FoU-projekterne producerer viden, der har faglig relevans for uddannelserne, kan der stadig være udfordringer med at koble de to arenaer sammen. Der vil være behov for at omsætte  og  kontekstualisere  ny  forskningsviden  til en uddannelsesramme. Dette sker ikke af sig selv, men må understøttes af et didaktisk arbejde, hvilket der i reglen ikke er afsat plads til i FoU-projekter på grund af finansielle begrænsninger i bevillingssystemerne. Her kan dog opstå et dilemma, for  hvis  vidensomsætningsprocesser  sættes  for meget i system, er der fare for bureaukratisering i form af standardiserede regler og procedurer. Et godt afsæt vil være at etablere finansieringsmuligheder, der kan befordre at ny forskningsviden, der er relevant for uddannelserne, finder vej dertil.

## Referencer

- Brooker,  P.  (1999). A Concise  Glossary  of  Cultural Theory , New York: Oxford University Press.
- Buch, A., Ramsay, L. M., Løje, H. (2022) Discursive Enactments  of  Knowledge  Production  in Engineering Education, Engineering Studies, 14:3, 195215 , DOI: 10.1080/19378629.2022.2141639
- Clark,  E.  (1994).  The  Research-Teaching-Study Nexus in Modern Systems of Higher Education, Higher  Education  Policy ,  7(1),  11-17. https://doi.org/10.1057/hep.1994.2.
- Clarke, A. E., Friese,  C.,  Washburn, R. S.  (2018). Situational  Analysis  -  Grounded  Theory  After the Interpretive  Turn ,  SECOND  EDITION, London: Sage
- Dewey, J. (1938). Logic: The Theory of Inquiry . New York: H. Holt.
- Duch,  H.,  Larsen,  V.,  &amp;  Lund,  B.  (2021).  FoU  i lektorkvalificering  og  dets  betydning  for undervisning. Skandinavisk tidsskrift for yrker og profesjoner i utvikling , 6 (1). https://doi.org/10.7577/sjvd.3909
- EVA.  Danmarks  Evalueringsinstitut.  (2013). Videnarbejde  i  praksis  -  Afsluttende  rapport  fra projektet om professionshøjskolers og erhvervsakademiers videngrundlag og videnomsætning . Hentet 06-12-22 på https://www.eva.dk/videregaaendeuddannelse/videnarbejde-praksisafsluttende-rapport
- EVA. Danmarks Evalueringsinstitut (2017). Forskning og udvikling på professionshøjskolerne som vej til uddannelseskvalitet. Hentet 06-12-22 på: https://www.eva.dk/sites/eva/files/201708/Forskning%20og%20udvikling%20pa%20professionshojskolerne%20som%20vej%20til%20uddannelseskvalitet..pdf
- EVA.  Danmarks  Evalueringsinstitut  (2019). Vidensomsætning fra forsknings- og udviklingsaktiviteter -  En caseundersøgelse. Hentet 06-1222  på  https://www.eva.dk/videregaaende-
- uddannelse/vidensomsaetning-forskningsudviklingsaktiviteter
- Foucault, M. (1980). Power/Knowledge: Selected Interviews and Other Writings 1972-1977 . New York: Pantheon.
- Frascati Manual (2015) Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development. Hentet 19-12-22 på https://www.oecd.org/publications/frascati-manual-2015-9789264239012-en.htm
- Freeman, M. 2014. The Hermeneutical Aesthetics of  Thick  Description.  Qualitative  Inquiry 2014, Vol. 20(6) 827-833. https://doi.org/10.1177/1077800414530267
- Freeman, R. &amp; Sturdy, S. (2014). Knowledge in Policy. Embodied, Inscribed, Enacted , Bristol: Bristol University Press.
- Jensen,  J.-O.,  &amp;  Lund,  J.  H.  (2019).  Vidensflow: Hvordan kan forbindelserne mellem forskning  og  uddannelse  i  professionshøjskoler begribes?. Tidsskrift for Professionsstudier , 15 (28), 82-95. https://doi.org/10.7146/tfp.v15i28.113103
- Kyvik, S. (2007). Academic drift - a reinterpretation. In Enders, J. &amp; van Vught, F.A. (Eds.) Towards a cartography of higher education policy change: A Festscrift in honour of Guy Neav , 333-338. Enschede: Center for Higher Education Policy Studies.
- Laredo, P. (2007). Revisiting the Third Mission of Universities: Towards a Renewed Categorization of University Activities?, Higher Education Policy , 20, 441-456. https://doi.org/10.1057/palgrave.hep.8300169
- Larsen, V. &amp; Buch, A. (2024). Vidensforståelser i professionshøjskolesektoren -en diskursanalyse, Forskning og Forandring , 7(1).
- Larsen,  V.,  Duch,  H.  S.,  &amp;  Lund,  B.  (2022).  Underviseres didaktiske transformation af for-

- skningsog udviklingsarbejde til undervisning. Dansk Universitetspædagogisk Tidsskrift , 17 (32), 73-89. https://doi.org/10.7146/dut.v17i32.125587
- Lepori, B. &amp; Kyvik, S. (2010) The Research Mission of Universities of Applied Science and the Future Configuration of Higher Education Systems in Europe, Higher Education Policy , 23, 295-316. doi:10.1057/hep.2010.11
- Mead, G.H. (1934). Mind, Self and Society . Chicago: Chicago University Press.
- Tight, M. (2015). Theory development and application in higher education research: the case of  academic  drift, Jorunal  of  Education  Administration  and  History ,  47(1),  84-99.  DOI: 10.1080/00220620.2015.974143
- Tight, M. (2016). Examining the Research/Teaching Nexus, European Journal of Higher Education , 6(4), 293-311. DOI: 10.1080/21568235.2016.1224674.
- UFM. Uddannelsesog forskningsministeriet (2022). Strategisk Rammekontrakt 2022-

## English abstract

With the establishment of the University Colleges of  Applied Sciences, new demands were formulated regarding their knowledge production. The University Colleges of Applied Sciences were expected to produce practice-oriented and application-oriented  research  and  development  themselves. Knowledge was intended to circulate in a circuit  between  three  areas:  research,  education, and  practice.  However,  evaluations  and  studies have shown that the concepts of research and development  are  not  unequivocally  defined:  They are articulated differently in a range of knowledge discourses. There is thus ambiguity about the nature of the research efforts of the University Colleges of Applied Sciences. Based on four research

2025.  VIA  University  College  indgår  en strategisk rammekontrakt med Uddannelses-  og  forskningsministeren.  Uddannelses- of Forskningsministeriet. Hentet 1302-24 på https://ufm.dk/uddannelse/institutioner-og-drift/strategiske-rammekontrakter-og-tilsyn/strategiske-rammekontrakter/via-university-colleges-strategiskerammekontrakt-2022-2025.pdf
2. UFM. Uddannelsesog Forskningsministeriet (2019): Forsknings- og udviklingsaktiviteter på professionshøjskoler og erhvervsakademier Rammer,  finansiering  og  forsknings-  og  videnproduktion ,  Uddannelses- og Forskningsministeriet
3. UFM. Uddannelsesog forskningsministeriet (2012),  Notat.  Rammesætning af FFL-13 pulje til  forskningstilknytning  samt  udviklings-  og evidensbasering  (Frascati-manualen).  Hentet 06-12-22  på  https://www.zealand.dk/wp-content/uploads/2018/12/Notat-om-Frascatimanual.pdf

and  development  projects,  the  article  identifies different discursive positions taken by researchers at  the  University  Colleges  of  Applied  Sciences. The projects are initiated in interaction between a professional need, an internal scientific/academic interest, and an educational need, and knowledge is produced based on different rationales. This allows for the establishment of various relationships between research, education, and practice. The article analyzes the discursive positions of the projects, and finally discusses how these positions relate  to  and  challenge  dominant  knowledge  discourses in the field.