Fodbold som idrætshistorikernes stedbarn - historiografiske pejlinger
Forfattere: David Holt Olsen
Tidsskrift: forumforidraet (2008-03-01)

## Fodbold som idrætshistorikernes stedbarn

- historiografiske pejlinger

## Af David Olsen

Idrættens  analyseinsitut  udgav  i  2006  en rapport, hvor det fremgik, at fodbold i perioden  1993-200  på  de  danske  tv-kanaler havde fået 40,4 % af seertiden. Tilsvarende havde gymnastikken kun fået 0,3 % af seertiden. 1  Denne voldsomme skævhed i eksponering  og  medfølgende  interesse  kan  dog ikke  aflæses  i  den  professionelle  idræts -forskning.  Her  er  det  snarere  gymnastikken, der har nydt godt af opmærksomheden, som har  afstedkommet  en  lignende  skævhed med omvendt fortegn. Herfra skal der ikke opfordres til at bøje sig for det populære for det populæres skyld, men alligevel undrer det, at fodbolden har fået så lidt opmærksomhed.

I et større perspektiv skyldes  denne skævhed  formodentlig  den  ganske  unikke danske idrætspolitiske situation, hvor vi populært sagt har Danmarks Idræts-Forbund til at varetage sporten og konkurrenceidrættens  interesser,  mens  Danske  Gymnastikog  Idrætsforeninger  tager  sig  af  idrætten som en del af et bredere kulturelt virke med det sigte at fremme folkeoplysningen. Denne skelnen på organisationsniveau har muligvis bidraget til at reducere sportens samfundsmæssige og kulturelle betydning, ved at sportsbevægelsen i mange tilfælde er blevet brugt som netop gymnastikbevægelsens negation. Selvforståelsen i idrætsforeninger og fodboldklubber ser dog ud til i mange tilfælde at have transcenderet sådanne ideologiske/organisatoriske skel, hvorfor der ikke burde være nogen grund for idrætshistorikere til ukritisk at adoptere denne organisatoriske skelnen.

En  historiografi  er  studiet  af  en  forsk -ningsudvikling. Da den danske idrætsforskning i fodbold ikke er så veludviklet som i mange  af  de  omkringliggende  lande,  inddrages ud over den danske også eksempler fra  den  svenske  og  engelske  forskning  for på den måde at kunne sammenligne og drage nytte af de erfaringer, man der har gjort sig.  Nedenstående  gennemgang  af  idrætsforskningens etableringsfase omkring 1980, som  bliver  retningsangivende  for  idrætsforskningen, giver en mulig forklaring på, hvorfor man har interesseret sig så lidt for fodbolden.  Dette  efterfølges  af  pejlinger  i de  hjemlige  idrætshistoriske  hovedværker, som primært omhandler gymnastikken. Dette viser de forskellige mulige tilgange til idræt og gymnastik og den livlige debat, der har  været  om  gymnastikken  fra  idrætsforskningens  etableringsfase  op  til  i  dag. Genrer og måder at skrive idrætshistorie på, som også kan inspirere til forskning i fodbolden og sportsbevægelsen. 2

## Idrætshistorie før 1970'erne jubilæumsgenren

I  Danmark  er  den  professionelle  idrætsforskning ikke-eksisterende indtil 1970'erne. Idrætten og sporten blev i stedet behandlet i jubilæumsskrifter. Her kan man ofte finde uvurderlige oplysninger om klub -bernes  sociale  sammensætning,  som  vi  i dag ellers ikke har kilder til at redegøre for. 3 Skrifterne skal bruges med en del forbehold for lokale, regionale og nationale sympatier, ligesom de ofte er forfattet i en forsonende, udglattende tone, så der ingen tvivl er om, at man nok har været uenige, men i sidste ende arbejdet for samme mål.

Socialdemokraten A.C. Meyer var i 190809 redaktør på 2-bindsværket Idrætsbogen -  Populære  vejledninger  i  udøvelsen  af gymnastik  og  dansk  idræt  udarbejdede  af fagmænd .  Her  findes  et  mindre  afsnit  om fodboldspillets  historie,  taktik  og  regler, som tydeligvis har inspireret Johannes Gandil  i  beskrivelsen  af,  hvordan  fodbolden kom til Danmark.

Desuden findes mindre publikationer som Fr. Knudsens Træk af Boldspillets historie fra 1933, som behandler boldspillets historie  indtil  den  moderne  engelske  fodbold ud fra noget, der ligner en antropologisk tilgang med fokus på folkelivet, samt hvordan og hvor forskellige fodboldlignende spil er blevet udøvet gennem tid.

I  193  redigerede  Aage  Hermann  og Evald Andersen 2-bindsværket Den danske idræts bog . Bindene består af en lang række artikler  om  forskellige  idrætsgrene,  store personligheder,  arbejder-,  militær-  og  forskellige socialgruppers idræt. Værket kommer  meget  bredt  omkring,  om  end  det  er noget fragmentarisk.

Det  mest  omfattende  tidlige  værk  er Dansk  Fodbold med  den  tidligere  landsholdsspiller i fodbold og meget aktive foreningsmand Johannes Gandil som redaktør og initiativtager. Mammutværket på 718 sider  blev  udgivet  i  1939  i  forbindelse  med Dansk Boldspil Unions 0 års jubilæum og redegør i annalistisk stil for udviklingen af det engelske spil, dets indførelse i Danmark af  engelske jernbanearbejdere og gennemgår derefter år for år landskampe, klubkampe, FIFA-kongresser, forskellige klubber og lokalunioners historie samt DBU's bestyrelsesmøder. Værket er, trods forbeholdene for jubilæumsskriftsgenren  skitseret  ovenfor, ikke til  at  komme  uden  om  af  den  simple grund, at mange oplysninger ikke findes an -dre steder.

Derud  over  kan  nævnes  tidlige  værker som Creutz Jensens Fynsk fodbold gennem tiderne fra 1946, hvor formålet var: »at give et samlet overblik, et farverigt billede i en munter,  fornøjelig  og  causerende  form,  af fynsk  fodbolds  historie,  dens  udvikling, dens milepæle og vendepunkter«. 4  I samme stil er Aksel Alstrups Jysk fodbold i fortid og nutid , bind 1 og 2, udkommet hhv. i 190 og i 193. Samme slags værk blev i 194 udgivet  af  Sjællands  Boldspil-Union  og  omhandler de sjællandske klubber samt SBU's historie. 

Historikere har således ikke interesseret sig for idrætten eller sporten i denne lange periode. Jubilæumsskrifterne påberåber sig således ikke at være forskning. Overordnet kan man sige, at det er skrevet ud fra et aktørorienteret  perspektiv  med  meget  ringe inddragelse af strukturelle forhold. Inddragelsen af strukturelle forhold blev til gengæld altoverskyggende inden for den marxistiske sportskritik.

## Den marxistiske sportskritik

I 1970'erne lød parolerne fra ungdomsoprøret »Historie for folket«. Man ville væk fra den »store historie«, den begivenhedshistoriske tilgang til historien med fokus på den politiske  historie  og  samfundets  øverste lag. 6   Man ville høre om folks dagligdag også om andre sociale lags end samfundets øverste. Ud af den kamp kom den nye social- og kulturhistorie, og, som en slags underdisciplin hertil, idrætshistorien.

Den marxistiske sportskritik var en forlængelse af Frankfurterskolens kulturkritik og blev bl.a. fremført af vesttyske Bero Rigauer.  Hans  mest  berømte  værk  er Sport und Arbeit - Soziologische Zusammenhänge und ideologische Implikationen , der udkom første gang i 1969 og blev uddybet i bogen Warenstrukturelle Bedingungen leistungssportlichen Handelns fra 1979. Rigauer argumenterede for, at den moderne sport blev  korrumperet  af  de  olympiske  idealer, »hurtigere,  højere,  længere«,  som  gjorde udøveren  til  et  værktøj  for  det  borgerlige kapitalistiske  samfund.  Gennem  sporten fastholdes udøveren i samfundets kapitalistiske ideologiske hegemoni. 7 Hele analysen er bygget op omkring en analyse af de varestrukturelle betingelser og disses indflydel -se på samfundets ideologiske overbygning. Analysen  er  en  materialistisk,  økonomisk analyse, der ikke levner plads til subjektets fri vilje. 8

Kritikken fik stor indflydelse i Danmark. Dog ikke i en marxistisk version, men som en måde at betragte kommercialiseret sport, hvor især den udelukkende negative fokus på konkurrencesport blev fremherskende. I stedet beskæftigede man sig med den folkelige, tilsyneladende konkurrencefrie, gymnastik. Niels Kayser Nielsen ser denne fokusering på gymnastikken som en konse- kvens af »gårdmandslinjen« i dansk historieskrivning. 9 Da  idrætshistorien  tog  fart omkring 1980, sørgede man for ikke at fjerne  sig  for  langt  fra  gårdmandslinjen  for overhovedet  at  legitimere  studiet  af  idræt. Som en konsekvens deraf fokuserede man på  de  selvorganiserede  bønder  og  deres brug af gymnastikken i den demokratiske kamp for frihed og lighed. 10 Her har gårdmandslinjen samt ekkoet fra den marxistiske sportskritik kunnet finde fælles fodslag i at betragte konkurrencesporten som nedbrydende. 11

## Sportens dobbelthed

Den marxistiske sportskritik mistede gradvist pusten i løbet af 1970'erne, og der blev arbejdet på at skabe et teoretisk ståsted for idrætsforskningen  ved  på  den  ene  side  at imødekomme dele af den marxistiske sportskritik,  men  samtidig  understrege,  at sporten indeholdt mere end det - sportens dobbelthed. 12   De  erkendelser  udmøntende sig i en positiv ideologikritik. Skønlitteraturen var fortrop for denne udvikling i Danmark, da Hans-Jørgen Nielsen med Fodboldenglen fra  1979  viste,  at  fodbolden  ikke bare var udtryk for borgerlig individualisme og en forlængelse af det kapitalistiske samfund, men et rum for fri udfoldelse af det særegne. 13 Et historiefagligt forsøg er Niels Kayser Nielsens Sport, kultur og utopi fra det  bevidsthedssociologiske  tidsskrift Bidrag. Nielsen var inspireret af Ernst Blochs teorier om utopi, og den gennemgående tese er, at sporten ikke kun indeholder repressive elementer, men også frigørende. Dette kobles sammen med urbaniseringen og moderniteten,  hvor  tesen  var,  at  i  det  brud,  som flytningen  fra  land  til  by  repræsenterede, opstod  der  et  kulturelt  tomrum,  som  blev sportens chance. Nielsen kaldte det den re- gressive utopi - længslen bagud mod bondelandets  Danmark,  som  blev  genfundet  i sportens frigørende elementer og fællesskabet. 14   Dermed fokuserede Nielsen på mere bevidsthedshistoriske temaer i modsætning til den materialistiske marxistiske tilgang.

## Civilisering og disciplinering Norbert Elias

Tyske Norbert Elias og engelske Eric Dunning  blev  drivkræfter  inden  for  det  forskningsfelt, der kan kaldes »sport som civilisatorisk størrelse«. Elias' hovedværk Über den Prozess der Zivilisation udkom allerede i 1939. Her viste Elias sammenhængen mellem subjektets psykologiske struktur og de overordnede historiske processer over 00 år. I takt med, at magten blev centraliseret omkring hoffet og senere staten, blev den voldelige udfoldelse mennesker imellem reduceret  og  kontrolleret.  Dette  affødte  en forfinelse af manerer og krav om selvkon -trol. Udviklingen foregik ikke  gennem brud, men var en proces og forholdet mellem subjekterne relationelt: Man er både en autonom  størrelse  og  orienteret  mod  samt afhængig af andre mennesker i interdependenskæder - konfigurationer. 1 16

## Engelsk socialhistorie historie fra neden

Det  vil  føre  for  vidt  omkring  at  redegøre udtømmende  for  denne  tradition,  der  går mere end 120 år tilbage. 17  Med kulturmarxismen og E.P. Thompson kom der dog for alvor fokus på nye typer forskningsfelter og herunder sport og fritid. 18 I  hans  mest  berømte  værk The  Making  of  the  English Working Class fra  1963 fremkom en mere blød marxistisk tilgang til kultur, fritid og sport, som ikke kun blev set som en funktion af en økonomisk basis, men som historie fra neden, hvor dagligdags fænomener, moralske forestillinger og kulturelle fænomener spiller en stor rolle - hvor bevidstheden tildeles en virkelighedsskabende funktion  på  lige  fod  med  mere  traditionelle strukturhistoriske objekter.

Den engelske socialhistorie blev dog ikke udelukkende kulturmarxistisk, men udmøntede  sig  også  i  sportskulturanalyser som James Walvins The People's Game - a Social History of British Football fra 197. 19 Heri gives et overblik over fodboldens udvikling  fra  middelalderen  til  efterkrigstidens  massesport  med  fokus  på  den  dynamik,  der  eksisterer  mellem  de  forskellige klasser  og  det  omgivende  samfund.  Udgangspunktet er kulturanalytisk, ikke marxistisk.

## Emneorienteret idrætshistoriografi

Til  belysning af den nyere historiografi er der valgt en emneorienteret oversigt. Det er gjort af hensyn til bredden i historiografien. Samtidig er dette lige netop kendetegnende for idrætshistorien - den skrives ikke ud fra et paradigme eller en tradition, men skrives ud fra mange forskellige paradigmer. 20

## Gymnastikken

Idrætsforskningen i Danmark har fokuseret meget på gymnastikken, relationen mellem gymnastik og sport og idrættens sportifice -ring.  I  den  forbindelse  var  Verner  Bruhns Plint og talerstol fra 1979 en katalysator for idrætsforskningen. Med  udgangspunkt  i udviklingen  i  gymnastik-  og  ungdomsfor- eningerne  omkring  landsbyerne  og  stationsbyerne i Ribe Amt perspektiverede Bruhn  til  den  overordnede  udvikling  og  konflikter  inden  for  gymnastikken  og  ung -domsforeningerne  helt  op  til 1970'erne, mens der også er et vågent øje for de overordnede  social-  og  kulturhistoriske  udviklinger,  og  hvordan foreningerne udviklede sig i takt med samfundsudviklingen. Det er således et meget grundigt lokalstudie, som (desværre) er unikt i Danmark. 21

I  pionerværket Kampen om kroppen fra 1982 opstillede Ove Korsgaard teorier om idrættens  historie,  som  har  været  meget langtidsholdbare. Korsgaard fokuserede overvejende på de organisatoriske og ideologiske kampe, og værket er således af mere syntetiserende art. Fokus ligger på gymnastikken, mens breddens fodboldspil og samværsformer ikke belyses i samme grad som den folkelige gymnastiks. Dette er en svaghed, da lige netop fodbolden hurtigt spaltes op i en elite og en bredde, der ikke altid har samme  værdigrundlag  eller  holdning  til sporten. Desuden bruges et (for) skarpt skel mellem land og by. Ifølge Korsgaard introducerede højskolebevægelsen Ling-gymnastikken, mens byborgerskabet og arbejderbevægelsen holdt sig til den engelske sport. Her fremdrages det, at skellene mellem land og by og sport og gymnastik først blev opblødt  efter  190  med  Danmarks  endelige overgang fra landbrugsnation til industrination. 22 Ifølge undersøgelsen, som er præsenteret  i Fodbold,  fair  play  og  forretning. Dansk  klubfodbolds  historie fra  2007,  ser det ud til, at fodbold er blevet spillet på landet  endog  meget  tidligt  om  end  på  andre præmisser end i byerne. Således er idrætsorganisationer som Fællesforeningen af jydske  Idrætsklubber  og  Fyns  Gymnastikog Idrætsforbund drivkraft for fodboldspillet på landet i 1890'erne og starten af det 20.

århundrede, 23 inden disse opsluges af lokalunionerne.  Ligeledes  er  der  eksempler  på højskoler, der har taget spillet op, samt højskolelærere, der har stiftet fodboldklubber. 24 Således ser detailhistorisk forskning ud til at  nuancere  den  skarpe  opdeling  mellem land og by og den folkelige idræt og konkurrencesport.

Der er dog også kommet korrektioner af Korsgaards værk. Af større danske idrætsforskningsprojekter kan nævnes Else Trangbæks Mellem leg og disciplin - gymnastikken i Danmark i 1800-tallet fra 1987, hvor Trangbæk trækker de lange linjer fra gymnastikkens  etableringsfase  omkring  1800tallet  til  starten  af  det  20.  århundrede  og opkomsten  af  nye  gymnastikmiljøer  fra 1860-1880 samt den efterfølgende systemkamp, hvor den danske og svenske gymnastik blev brugt politisk som modsætninger (den demokratiske svenske gymnastik over for  den  militære  danske  gymnastik  -  forskellen mellem Venstre og Højre). Her pointerer Trangbæk, at der nok var en vis forskel mellem land og by, men at forskellen lige så meget  blev  dyrket  ideologisk  og  i  mindre grad var til stede i dagligdags praksis. Samtidig pointerer Trangbæk, at da den svenske gymnastik  kom  ind  i  skolerne,  fungerede den snarere disciplinerende end frigørende. Frigørelse og oplysning var altså ikke integreret  i  den  svenske  gymnastisk,  men  var afhængig af konteksen, den blev brugt i. 2

Endnu en nuancering af Korsgaards teorier leverede Niels Kayser Nielsen i afhandlingen Fra Robin Hood til fodbold fra 1992 og i Krop og oplysning fra 1993. Fra Robin Hood til fodbold var en kulturanalyse af den engelske arbejderklasses kropskultur og forandringerne i denne i løbet af 1800-tallet,  mens Krop  og  oplysning applicerede mange af de samme teorier på den danske kropskulturs  historie.  Nielsen  gør  op  med den kantianske skelnen mellem krop og sjæl og  skriver  om  arbejderens  opdagelse  af kroppen i takt med overgangen fra den førmoderne almuebevægelse til den moderne lønarbejdertilværelse i byerne. På den måde kommer man i en kropskulturel forskning ikke uden om at sammenholde kropskulturen med den sociale og kulturelle kontekst, som kroppen agerer i og bruges på. Grundtvigianerne  brugte  godt  nok  deres  kroppe bevidst i datidens politiske og sociale kontekst,  men  før  grundtvigianerne  havde  reformivrige godsejere, fremsynede pædagoger samt statsmagten tilvejebragt disse kropserfaringer med henblik på at opdrage og civilisere. 26

## Stedbarnet

Hans Bondes Fodbold med fjenden fra 2006 må betegnes som en undtagelse i forhold til fodboldforskningen som idrætshistoriens stedbarn, selv om værket ikke udelukkende handler om fodbold. Bonde problematiserer meget overbevisende den forestilling, idrætsverdenen havde og har om idrættens politiske  neutralitet.  Han  viser,  hvorledes elasticiteten i lige netop dette slogan førte DIF og DBU i en situation, hvor de i den grad blev brugt politisk af nazisterne som eksempel på mønsterprotektoratet  Danmark.  Værket  hviler  på  et  omfangsrigt  og bredt kildemateriale. Således inddrages interviews med datidens aktører, billedmateriale,  sportsjournalistiske  reportager  sammen med mere traditionelle kilder fra idrættens organisationer og udenrigsministeriet, hvilket  tilsammer  skaber  en  god  helhedsforståelse af perioden og understreger sportens samfundsmæssige forankring.

Derud over er Jørn Hansens Fodbold. En kort verdenshistorie et glimrende bud på de lange linjer i fodboldens historie, hvor blik- ket  især  er  på,  hvordan  spillet  spredes  fra Storbritannien fra slutningen af 1800-tallet. Den  danske  fodboldhistorie  berøres  kun kursorisk, men der er spændende afsnit om FIFA og IOC's historie, og om hvordan fodbolden er blevet brugt politisk gennem tid.

Anders W. Bertelsen var tydeligt inspireret  af  Kayser  Nielsens  teorier  fra  »Sport, kultur  og  utopi«.  I  bogen Frispark  -  den danske fodboldbevægelse fra 1983 trækkes linjen  fra  sportens  gennembrud op til  den gradvise  kommercialisering  og  professionalisering i 1970'erne. Tesen dominerer bogen i en sådan grad, at den nærmere kan ses som et levn af sin tid, hvor arbejderklassen blev tildelt en alt for stor rolle i udviklingen af fodbolden op til århundredeskiftet i forhold til, hvad den var berettiget til. Bertelsen fremfører f.eks., at Boldklubben Frem var en klub for indvandrere fra landet. Dette bunder i, at Bertelsen mener, at det at være medlem  af  partiet  Venstre  var  lig  med  at være bonde. 27  Denne antagelse afviser Jim Toft  i  tidsskriftsartiklen Fodbold  mellem myter og kilder . Toft påviser gennem medlemslister, at kun en meget lille del af indvandrerne  fra  landet  rent  faktisk  spillede fodbold, men at fodbold op til århundredeskiftet  i  overvejende  grad  var  et  spil  for overklassen. Samtidig understreger Toft, at det at være medlem af Venstre ikke betød, at man var fra landet, men i den historiske situation i København oftest betød, at man var en del af det fremvoksende industriborgerskab.

I  1993  udkom  Divisionsforeningens  2 års jubilæumsbog, Den dyre langside . Heri findes  blandt  andet  artiklerne Oprøret  fra den dyre langside af Steen Ankerdal og Fra Dybbøl til Divisionsforeningen af John Idorn. Begge bidrag fokuserer på overgangen  fra  amatørfodbold  til  betalt  fodbold. Ankerdal  kobler  Divisionsforeningens  op- rettelse  i  1969  sammen  med  det  generelle opgør med autoriterer, som tiden var præget af. Disse sammenligninger kan synes noget søgte, men Ankerdal redegør udmærket for, hvor paradoksalt det var, at initiativet til oprettelsen  af  Divisionsforeningen  kom  fra KB's  side.  Den  gamle  gentlemanklub  for det bedre borgerskab, som altid havde holdt amatørfanerne  højt.  Idorn  trækker  linjen helt fra fodboldens indførelse i Danmark til indførelsen af betalt fodbold. Han betoner i høj  grad  den  strukturelle  udviklings  påvirkning på fodbolden - således fremhæves den øgede fritid fra 1919, ferielovgivningen fra 1931, 1936 og 1938 samt udviklingen i kommunikation  og  transport  efter  2.  verdenskrig som katalysatorer for udviklingen hen imod betalt fodbold. 28

Det  mest  omfattende  svenske  værk  er Thorbjörn Anderssons  afhandling Kung Fotboll fra  2002,  som  studerer  samspillet mellem  den  borgerlige  hegemoniske  ideologi  og  kultur  »fra  neden« 29 .  I  den  proces skriver Andersson, at den borgerlige ideologi,  som fodbolden var indskrevet i, kom under pres fra andre befolkningsgrupper og dermed gradvist ændredes for at fastholde hegemoniet. Ideologien blev tilpasset andre sociale gruppers krav om f.eks. en vis kompensation for tabt arbejdsfortjeneste.

Arbejderklassens  rolle  og  spørgsmålet om,  hvem  der  har  styret  engelsk  fodbold, har  fyldt  meget  i  engelske  sportshistorie. Richard  Holt  skrev  i  1989 Sport  and  the British ,  hvor  han  pointerede,  at  arbejderklassens  massive  tilstedeværelse  som  tilskuere formede fodbolden i en sådan grad, at det var svært for det borgerlige gentlemanideal  og  civiliseringsforsøgene  at  vinde indpas. 30 Desuden problematiserer Holt det, han kalder sport som en del af moderniseringen, hvor man ser sporten som det moderne industrialiserede samfunds kropslige udtryk - at udbredelsen følger industrialiseringen og urbaniseringen. Han mener, at det er mere interessant at se på, hvordan sporten er blevet fortolket forskelligt fra sted til sted og de forskellige klasser imellem. 31

Den  engelske  tradition  for  værker  med lange linjer er allerede berørt under socialhistorie. En forskel i tiden efter 1970'erne er dog,  at  man  i  højere  grad  har  beskæftiget sig med tiden efter 194 og ikke så ensidigt med arbejderklassen, men på forandringerne klasserne imellem. Et eksempel er Sport in Britain 1945-2000 af Tony Mason og Richard Holt. Fokus er i højere grad på efterkrigstidssportens  problemer  med  amatørsporten  over  for  professionalismen  samt mediernes rolle i det spil, der til sidst førte til den totale liberalisering af den professionelle  britiske  sport.  Samtidig  viser  bogen, hvordan den engelske stat i efterkrigstiden gik fra at betragte sportsverdenen som noget autonomt til at betragte den som en del af et fremvoksende velfærdssamfund. 32

I forlængelse af velfærdsperspektivet kunne det være på sin plads at nævne et nyere dansk værk, Morten Mortensens ph.d.afhandling fra 2004, Idræt som kommunal velfærd. Mortensen viser, at idrætsforeningernes selvforståelse udtrykt gennem idealerne  om  frivillighed,  kammeratskab  og socialt engagement har transcenderet organisatoriske skel (foreninger under DIF over for  ungdoms-  og  gymnastikforeningerne) samt været et vægtigt argument i forhold til at gøre sig attraktiv til kommunale tilskud som en del af opbygningen af velfærdssamfundet. 32

## Sport, rum og bystrukturer

Kulturgeografen  John  Bale  er  mest  kendt for at have beskæftiget sig med sport, rum og  landskab  og  overgangen  fra  at  dyrke idræt i landskabet til de kunstigt skabte stadions - overgangen fra »landscape to sportscape«. 34 Udviklingen gik væk fra, at idræt og sport blev dyrket på åbne markeder, fælleder  eller  lignende  natur,  der  ellers  blev brugt til andre formål. I takt med sportens regelsætning blev kravene til omgivelserne defineret strammere - det var et spil med 11 mand  på  en  bane  med  bestemte  mål  osv. Derefter fulgte en periode, hvor der blev taget  entré  for  at  se  kampene,  efterfulgt  af endnu  en  periode,  hvor  tilskuerforholdene blev niveaudelt. De, der kunne betale mere, fik  bedre  forhold,  hvilket  medførte  en  vis social segregation. 3  Således ændredes ikke bare sporten, men også byens rum. På den måde understreger Bale, at transformeringen af byernes rum også er forankret i og påvirker hele samfundet, ligesom de i den grad er reguleret af både skrevne, uskrevne, lokale, nationale og internationale regler.

Svenske Olof Moen har undersøgt fremkomsten af idrætsanlæg i Sverige i værket Från  bollplan  till  sportcentrum fra  1992, som bygger på Moens afhandling fra 1990, Idrottsanläggningar och idrottens rumsliga utveckling  i  stadsbygge  under  1900-tallet . Her viser Moen med udgangspunkt i forholdene i byerne Borås og Uppsala, hvordan og hvorfor  idrætsanlæggene  voksede  frem  i Sverige fra 1890 og op gennem 1900-tallet. Her  ændrede  idrætsanlæggenes  form  og funktion sig væsentligt. Moen skitserer en udvikling, hvor det offentliges engagement steg gradvist i løbet af 1900-tallet, således at kommunerne, lidt firkantet udtrykt, blev ansvarlig for at stille facilitter til rådighed, mens idrætsorganisationerene blev ansvarlige for indholdet.

Hans Lyngsgårds Idrættens rum fra 1990 giver det bedste overblik over idrættens arkitekturhistorie fra adelens ridehuse i 1700tallet, gymnastikbevægelses hang til natio- nale og romantiske udtryk i 1880'erne, industriborgerskabets funktionalisme, over badets historie 36 til mere eksperimenterende kulturhuse i 1980'erne. 37

Mere  specifikt  om  fodboldstadions  kan bruges Morten Mortensens artikel i Idrætshistorisk  Årbog ,  »For  byens  skyld  -  konstruktionen  af  Københavns  Idrætspark«. Heri  redegør  Mortensen  for  de  politiske motiver,  der  lå  bag  opførelsen  af  Københavns  Idrætspark 38 .  I  Jim  Tofts  bidrag  til antologien The Stadium and the City trækker Toft linjen helt op til tidspunktet, hvor Idrætsparken  overgik  til  at  blive  Parken. Toft ser anlæggelsen af Idrætsparken som et forsøg på fra socialdemokratisk side at demokratisere  adgangen  til  idrætten,  så  den ikke kun var forbeholdt borgerskabet. Dette mislykkedes imidlertid. Københavns Idrætspark blev en selvstyrende institution, hvor flertallet af bestyrelsesposter blev overladt til idrættens organisationer - dvs. DIF og DBU, borgerskabet og overklassen. Det  resulterede  i,  at  de  mindre  arbejderklubber ikke fik lov til at afvikle kampe på arenaen. 39

En  ny  antologi  fra  2007 Århus  som idrætslandskab - topografiske fortællinger og analyser omhandler mere direkte forholdet mellem idræt og rum gennem et nyt perspektiv:  »Den  topografiske  tilgang  retter opmærksomheden mod interaktionen mellem det sociokulturelle og individuelle (kropslige)  i  konkrete  fysiske  rammer«. 40 Denne vending, mener redaktørerne, er en reaktion mod 1980'erne og 1990'ernes omfattende  brug  af  kulturanalyse,  hvor  mere eller mindre alt blev opfattet som socialt og historisk  produceret  og  konstrueret:  »Kort sagt blev betydning betonet på bekostning af materialitet, handling og praksis«. 41  Der tages altså udgangspunkt i, at der er en inti- mitet mellem subjekt og objekt - at stedet influerer det mentale.

## Arbejderidræt

I  1977  udkom  Rolf  Pålbrandts  afhandling Arbetarrörelsen och idrotten 1919-1939 . Den redegør for arbejderidrætten i Sverige. Især  arbejderidrættens  fremgang,  efterfølgende tilbagegang og integration i det borgerlige  Riksförbundet  i  mellemkrigstiden samt  det  svenske  socialdemokratis  manglende  opbakning og interesse for sådan et projekt som virkeligt alternativ.

Den nyeste svenske forskning på området er Christer Ericssons Fotboll, bandy og makt fra 2004, som er en komparativ analyse  af,  hvilken  funktion  idrætten  havde omkring fem forskellige brugssamfund (brukssamhälle), der eksisterede i Sverige i begyndelsen af det 20. århundrede, omkring hvilke der opstod mindre bysamfund. Ericsson belyser de særligt paternalistiske strukturer  i  disse  brug,  samt  hvordan  idrætten blev brugt i takt med, at arbejderne i løbet af  1920'erne  begyndte  at  stille  politiske krav.  Man  tilpassede  sig  arbejderklassens krav eller kom dem i forkøbet. I den forbindelse var lederne af brugene aktive i at oprette idrætsforeninger, anlægge sportspladser osv. for at skabe sammenhængskraft og identifikation med det bestående. 42

I  Danmark har Ebbe Hansens beskæftiget sig med arbejderidræt i Arbejderidrætten i DK med særligt henblik på DAI 192943 i Den jyske historiker i  1981,  hvor  han gør rede for de nationale som internationale årsager  til  arbejderidrættens  opblomstring samt efterfølgende integration i DIF.

For  en  grundigere  indføring  i  de  samfundsmæssige forhold samt Socialdemokratiets forhold til arbejderidrætten kan anvendes Aage Hoffmans afhandling Dansk ar- bejderidrætskultur ca. 1880-1945 med særlig vægt på atletik og cykelsport fra  2004. Heri kombineres det samfundsmæssige udblik  og  historiske  tilbageblik  på  Socialdemokratiets forhold til idrætten med detailstudier af aktiviteterne i tre forskellige arbejderklubber, Arbejdernes  Biycle Club, Lyngby Cycle Club og Arbejdernes Idræts Klub, ligesom det understreges, at det danske Socialdemokrati blev presset af det tyske til at interessere sig for arbejderidrætten for at undgå en kommunistisk kontrol med projektet. 43

Derud over har DAI udgivet jubilæumsskrifter  i  1939,  1979  og  2004.  Mest  læseværdig er Palle Thomsens 75 års forskel i dansk idræt fra 2004. Her bliver linjen trukket hele vejen op til 2004 og stopper ikke i 1943/194 med idrætsforliget, da DAI genindtrådte i DIF, hvor den akademiske forskning oftest stopper.

## Lokalhistorie

Det er ikke muligt at redegøre for alle studier  i  lokalidræt.  Enkelte  værker  skal  dog fremhæves,  idet  de  bidrager  til  nuancere den syntetiserende historieskrivning. 44

Det vel nok mest omfattende lokalhistoriske  værk er Johnny Wøllekærs Odense i bevægelse - strejftog i byens idrætshistorie fra 2001, der gennem et imponerende stort kildemateriale beskriver et bredt spektrum af  idrætsgrene  fra  1860'erne  og  frem  til 2001. Wøllekær gør ikke brug af nogen specifik  teoretisk  indgangsvinkel,  men  holder sig til en empirisk gennemgang af de mange idrætsgrene i Odense. Samtidig sættes den odenseanske idrætsbevægelses historie ind i  en større kontekst. Både i forhold til den store samfundshistorie, men også i forhold til  den  store  idrætshistorie.  Det  er  således meget solidt empirisk benarbejde, og vær- ket er den første samlede idrætshistorie om en større dansk købstad.

Poul  Porskær  Poulsens  artikel, Der  var ungdom og kræfter, styrke og vilje - Gymnastik og skyttesag på Silkeborg-egnen og i Gødvad  ca.  1869-1930 ,  om  gymnastikken og skyttesagen på Silkeborgegnen redegør for udviklingen af skytte- og gymnastikbevægelsen op til mellemkrigstiden og viser, at gymnastikken meget tidligt var konkurrencepræget (og præmier blev uddelt 4 ) og nuancerer  dermed  Ove  Korsgaards  opdeling mellem den folkelige idræt på landet og den konkurrenceprægede sport i byerne.

På samme måde nuancerer Niels Kayser Nielsen i  artiklen Højskole og sport - om idrætten i Vejen modsætningen mellem højskolebevægelsen og sportsbevægelsen. Nielsen viser med et social- og kulturhistorisk  blik  på  lokalområdet  i  Vejen  og  den nærliggende Askov Højskole, hvordan de to bevægelser  var  knyttet  sammen  og  ikke stod som modsætninger. 46

## Organisationshistorie

Leif  Yttergrens Täflan är livet  -  idrottens organisering og sportifiering 1860-1898 er en  lokalhistorisk  organisationshistorie  om Stockholms idrætsliv. Yttergren undersøger her, om den tidlige idrætsbevægelse i Stockholm  voksede  frem  nedefra  som  folkelig »idrottsrörelse« eller oppefra under etablissementets  kontrol.  Der  blev  dannet  arbejder-  og  borgeridrætsforeninger,  og  Yttergren mener ikke, at man i denne periode på grund af den sociale opsplittelse kan karakterisere idrætsbevægelsen som en folkebevægelse. 47

En  vellykket  organisationshistorie,  som tilmed er en jubilæumsbog, er Ett  idrottssekel - Riksidrottsförbundet 1903-2003 redigeret  af  Jan  Lindroth  og  Johan  R.  Nor- berg. Bogen er en gennemgang af idrætten før  Riksidrottsförbundets  opkomst  og  helt op til 2002 med et vågent øje for bredden i både  debatter  og  forskellige  niveauer  af idræt. Selv om værket er lavet med bidrag af 14 forskellige forskere, er der en rød tråd i bidragene, især i tiden op til og lige efter 2. verdenskrig, som synes at være den periode, der er bedst udforsket.

I  Danmark er der ikke på samme måde skrevet  organisationshistorie. 48   Hvis  man skal  se  på  den  danske  jubilæumsbog  om DIF, Dansk Idrætsliv , er sigtet helt anderledes.  I  forbindelse  med  DIF's  100  års  jubilæum i 1996 udkom 2-bindsværket Dansk Idrætsliv , hvor fem forskellige forskere skrev  om  idrætten  som  helhed.  Forskerne bruger deres forskellige baggrunde til primært at belyse idrættens sociale og kulturelle  historie  samt  den  overordnede  samfundsmæssige ramme, den foregår i. Værket er glimrende til en bred indføring i mange af  idrætsforskningens  områder,  men  i  forhold til,  at  det  er  et  værk  om  DIF,  undres man over, at DIF's overgang fra idealistisk amatørforbund  til  markedsorienteret  interesseorganisation  ikke  behandles  grundigere.  Her  tager Ett  Idrottssekel bedre  fat med bidraget af sociologen Tomas Peterson En allt allvarligare lek. Om idrottsrörelsens partiella kommersialisering 1967-2002 . 49

I forhold til DIF som en organisation domineret af borgerskabet og dets værdier har Per Jørgensen beskæftiget sig med dette under  sportens  etableringsfase  i  Danmark. Han er  inspireret  af  Elias'  figurationsana -lyse i sin gennemgang af DIF og sportens gennembrud. Således eftersporer Jørgensen de normer, disse grupper har, og hvorledes de overføres først til DIF og så (ubevidst) til resten  af  idrætsverdenen.  På  den  måde  er afhandlingen både organisationshistorie samt en historie om DIF's »ideologiske« be- tydning for det omgivende samfund som et slags  socialiseringsagentur  for  borgerlige normer og værdier. 0

## Opsummering

Formålet med disse historiografiske pejlin -ger har været at give et overblik over tendenser  i  idrætsforskningen  i  Danmark  ud fra en undren over den ringe opmærksomhed, fodbolden og sporten generelt har fået. Inddragelsen af svensk og engelsk sportshistorie viser, at den danske fodboldforskning er milevidt fra denne. Samtidig er der ud fra et tilbageblik til den tidlige idrætsforskning gjort et forsøg på at forklare og sandsynliggøre, hvorfor denne overvægt af forskning i gymnastik  er  opstået.  Der  argumenteres for,  at  1970'ernes marxistiske sportskritik, hvor  idrætsforskningen  blev  »undfanget«, formodentlig har bidraget til en manglende interesse for den kommercialiserede sport. Samtidig  har  den  særlige  danske  situation med to forskellige nationale idrætsforbund også bidraget til den hårde skelnen mellem folkelig idræt og konkurrencesport. Der har været en tendens til, at sporten er blevet set som en isoleret enklave i samfundet, som et slags lukket system af formålsløst rekordjageri, der ikke på samme måde som den folkelige  idræt  har  bidraget  til  den  nationale identitetsdannelse eller til demokratiet gennem  folkeoplysning.  Dette  er  at  reducere sportens  samfundsmæssige  betydning  alt for voldsomt. Fodbolden, og sportsbevægelsen som sådan, på lokalt og regionalt niveau har ikke konsekvent stået i et antagonistisk modsætningsforhold til den folkelige idrætsbevægelse, hvilket nogle af de beskrevede værker i denne historiografi har pointeret. Allan Grønkjær og undertegnede har i Fodbold,  fair  play  og  forretning.  Dansk  klubfodbolds historie forsøgt at kridte banen op ved at belyse fodboldens samfundsmæssige betydning  og  dermed  etablere  nogle  overordnede rammer for en videre fodboldforskning.  Her  har  fodboldbevægelsen  set  sig selv som karakteropdragende (ud fra gentlemanidealer  importeret  fra  Storbritannien), sundhedsskabende, eksponent for det gode kammeratskab og som skaber af klassesamhørrighed,  ligesom  alle  disse  idealer  blev brugt til  at  legitimere  fodboldbevægelsens integration  i  velfærdssamfundet.  Samtidig har vi forsøgt at vise spændingen og eventuel  diskongruens mellem disse normative idealer og praksis (hvad man siger, og hvad man gør) gennem en kombination af ovennævnte idrætshistoriske genrer, så langt vores kilder rakte. Men der er ingen tvivl om, at der mangler masser af grundforskning på lokal-, regional- og organisationsniveau, og der  er  ganske  sikkert  lokale  afvigelser  fra den mere overordnede historie, som vi har skitseret.

## Resumé

Idrætshistorikerne  har  fra  fagets  etableringsfase  i  begyndelsen  af  1980'erne  beskæftiget sig grundigt med gymnastikken. Samme grundighed kan ikke siges at have været sportsbevægelsen eller fodbolden forundt. Det kan forklares på baggrund af, at gårdmandslinjen  sammen  med  efterdønningerne af den marxistiske sportskritik fra idrætsforskningens etableringsperiode i begyndelsen af 1980'erne, gjorde, at man først og fremmest beskæftigede sig med den folkelige idræt. Sportsbevægelsen fik dermed en sekundær og endog nedbrydende funktion som værende den folkelige idræts negation.

For at understrege, at sporten har større samfundsmæssig  betydning  end  formålsløst  rekordjageri,  foretages  der  pejlinger  i ældre og nyere forskning samt henvises til de  mange  nuanceringer  af  både  teoretisk samt  lokalhistorisk  art  af  denne  antagonistiske modsætning mellem sporten og den folkelige  idræt.  En  videre  udforskning  af

## Noter

- 1 Hedal, M. (2006) pp. 38
- 2 Det er således mere en oversigt over forskellige idrætshistoriske genrer med et fodboldperspektiv in mente end en tilbundsgående forskningsoversigt.  For  sidstnævnte  se  da:  Madsen,  B.  (2003), Nielsen, N (1992) og Madsen, B. &amp; Nielsen, N. (2004). I sidstnævnte belyses de sidste ti års store fokus på forholdet mellem oplysning, krop og demokrati indgående.
- 3 Et uddrag af de mest informationsmættede skrifter, som samtidig dækker geografisk bredt er: An -dersen, E. (1964), Andersen, H. (196), Bülow, K. (1939),  Hartoft,  L.  (192),  Jantzen,  I.  (1926), Lundberg, E. (1948),  Nielsen,  W.  (194),  Pedersen, W. &amp; Samuelsen, E. (1970), Prip, P. (1976), Staffensen,  H.  (197),  Søndergaard,  A.  (193), Westphall, E. (194). For en god ordens skyld kan også nævnes Knud Lundbergs fodboldkrønike i fire bind. Den er ikke et egentligt jubilæumsskrift, men har dog mange af de samme karakteristika. Først  og  fremmest  at  den  behandler  fodbolden som  en  isoleret  enklave  i  samfundet.  Krøniken omhandler således udelukkende spillet på banen samt aktører på og uden for banen og ikke fodboldens samfundsmæssige betydning.
- 4 Jensen, C. (1946), pp. 
-  Alstrup, A. (194), pp. 
- 6 1968 bruges her som et fikspunkt for paradigme -skiftet. Også inden 1968 blev der produceret historie, som var mere strukturalistisk end personorienteret . Det gjorde det sig bare ikke gældende inden for idrætsforskningen, som på den tid ikke blev udforsket professionelt af historikere.
- 7 Rigauer, B. (1979)
- 8 Franske Jean-Marie Brohm fremkom med en lignende kritik af sporten i en mere essayistisk, polemisk stil. Se Brohm, J. (1978). I Danmark tog Kolding Højskoles tidsskrift den vesttyske sportskritik til sig i Tryk. Kolding Højskoles Tidsskrift , nr. , (Kolding, 1973)
- 9 Begrebet »gårdmandslinjen« blev introduceret af Nielsen N. &amp; Kjærgaard T. (1979)

sportens samfundsmæssige rolle på lokalt, regionalt og nationalt niveau ligger således i en naturlig forlængelse af disse nuanceringer.

- 10  Nielsen, N(1990), pp. 179
- 11  Tesen om denne aparte alliance mellem grundtvigianismen  og  marxismen  i  Danmark  er  blevet grundigt idehistorisk behandlet af Henning Fonsmark  i  1990  i Historien  om  den  danske  utopi . Fonsmark skriver ikke om sport, men analyserer hvordan  marxister  og  grundtvigianere  efter  2. Verdenskrig har kunnet finde fælles fodslag.
- 12  Den svenske forskning var allerede på dette tidspunkt langt længere fremme end dette. Først og fremmest pga. Jan Lindroths Idrottens väg till folkrörelse (Uppsala, 1974), hvor Lindroth redegjorde for idrætbevægelsens betydning for samfundet på »rigsniveau« - organisationshistorie kombineret med et udblik til de politiske debatter og holdninger til idrætten.
- 13  For dette syn på sporten se også Carlsen, J. (1981), pp. -9
- 14  Nielsen, N. (1981), pp. 30
- 1  Som  et  kuriosum  kan  nævnes  at  sociologien  i Danmark også tidligt havde en interesse for fodbold. Således udkom i 196 en overset sociologisk undersøgelse af Andersen H. &amp; Aage Bo &amp; Elkær-Hansen N. &amp; Sonne A. Sporten i Danmark i sociologisk  belysning ,  som  gennem  interviews foretaget i 193 gjorde fodbolden til genstand for sociologisk analyse.
- 16  Herhjemme  har  især  kredsen  omkring  Gerlev Idrætshøjskole, i særdeleshed Henning Eichberg, og omkring tidsskriftet Centring været inspireret af  Elias  og  konfigurationsanalyser.  Et  overblik over  det  danske  idrætsforskningsmiljø  findes  i: Nielsen, N. (1992), pp. 44-47. I idrætssforskningen  er  Elias  primært  blevet  brugt  i  forbindelse med forholdet mellem voldsmonopol og voldsbeherskelse. Se Elias, N. (1981), pp. 68
- 17  For uddybning se Nielsen, N (1981), pp. 0-8.
- 18  Det mest betydende værk i den tidligere engelske socialhistorie om fodbold er: Magoun, F. (1938)
- 19  Den engelske historievidenskab bestod naturligvis ikke kun i et skel mellem marxistiske og ikkemarxistiske kulturhistorikere.  Der  blev  udkæm-

- pet hårde kampe mellem strukturalistiske historikere  som  Tom  Niarn,  Perry  Anderson  m.  fl.  på den ene side og kultur- og socialhistorikerne på den anden side jf. Nielsen N. (1981), pp. 0-1 og Christensen, K. (1983), pp. 28-32
- 20  Se bl.a. Damkjær, S. (1990), pp. 16.
- 21  En slags fortsættelse af Plint og talerstol findes i Bruhns Det skæve træ fra 1997, der fokuserer på gymnastik- og ungdomsforeningernes historie efter 194 ikke kun på regionalt, men også på nationalt  niveau.  Værket  er  således  mere  organisationshistorisk.
- 22  Korsgaard, O. (3.udgave) (1997), pp. 22
- 23  Derud over kan henvises til Jørn Hansens Ikke at syne men at være om den Sønderjydske idrætsbevægelse. Her understreges det, at der ikke på dette regionale niveau var noget skarpt skel mellem den folkelige  idræt  og  konkurrencesporten.  Tværtimod var boldspil og gymnastik voldsomt flettet sammen og mange dyrkede begge ting, ligesom Sønderjydsk  Idrætsforening  både  organiserede konkurrenceidræt, gymnastik og skydning uden større sammenstød (pp 228).
- 24  Under afsnittet om lokalhistorie er der eksempler på nuanceringer af Korsgaards udlægning af den konkurrencefri  gymnastik  samt  en  understregning af, at højskolebevægelsen også var interesseret i fodbold.
- 2  Trangbæk, E. (1987), pp. 211
- 26  Nielsen, N. (1993), pp. 10
- 27  Bertelsen, A. (1983), pp. 39-40
- 28  Af  relevans  for  fodboldforskningen  er  der  desuden  udgivet  læseværdige  specialer.  Især  Brus, A . ( 2002), Holm, A. (2004), Iversen, H. (2003)
- 29  Bill  Sund  skrev  i  1997 Fotbollens  maktfält om fodboldspillets udvikling i Sverige fra omkring år 1900 til 1990. Fokus er i meget høj grad på spillestile, landshold, store klubber og kommer kun en smule ind på det organisationsmæssige og ideologiske. Således er det en mellemting mellem et egentlig  forskningsstudie  og  et  mere  populært værk.
- 30  Holt, R. (1989), pp. 33
- 31  Holt R. (1989), pp. 39-360, 364. Holt nuancerer dermed  de  konklusioner,  som  britiske  idrætshistorikere  har  nået  før  ham,  om  fodbolden  som kampplads  mellem  det  borgerlige  hegemoniske project over for arbejderklassen og betoner istedet de regionale og lokale fortolkninger af fodbolden. Holt  nuancerer  bl.a.  Hargreaves,  J.  (1986),  Mason, T. (1980)
- 32  Holt R. &amp; Mason T. 2000, Sport in Britain 19452000 , (Oxford, 2000) pp. 174
- 33  Herud over påpeger Mortensen de paradokser fritidsloven i 1968 skabte, hvor den offentlige støtte til  det  frivillige  arbejde  undergravede  idealerne om  frivillighed  og  uegennyttighed.  Mortensen påpeger selv nye uudforskede temaer i forlængelse  af  egne  mentalitetshistoriske  undersøgelser. Herunder, hvordan selvforståelsen opstod, hvorvidt  selvforståelsen  har  hæmmet  idrætsforeningernes udvikling eller været noget positivt. Ligeledes kunne det være interessant at efterspore, om den kommunale støtte har været bestemt af partipolitiske  forhold  -  var  det  et  socialdemokratisk projekt eller var de borgerlige partier også med på den?  Disse  gode  spørgsmål  peger  frem  mod  en grundigere udforskning af perioden efter 2. verdenskrig  i  et  velfærdsperspektiv.  Mortensen,  M (2004), pp. 4-49.
- 34  Bales andre hovedværker er Sport and Place: a geography  of  sport  in  England ,  Scotland  and Wales,  (1982)  og Landscapes  of  Modern  Sport , (1994).
- 3  Bale, J (1989), pp. 147
- 36  For en detailhistorisk analyse af forholdet mellem funktionalisme, kropskultur og projekt Moderne se: Nielsen, N. &amp; Frandsen J. (1991) pp 91-107
- 37  Værket  er  en  del  af  Lokale-  og  anlægsfondens skriftrække udgivet mellem 1997-2007 på indtil nu  13  bøger,  der  ud  fra  forskellige  vinkler  som kvinders behov og idrætsrum, nye funktioner for idrætshallerne  -  idrætshaller  som  kulturhuse, vandkulturhuse  oma.,  behandler  idrættens  rum. Generelt omhandler bøgerne idrættens moderne rum og fremtidige muligheder, krav og udfordringer.
- 38  Ud over denne artikel kan henvises til hele årbogen Madsen B. &amp; Mortensen M (red.). Idrætshistorisk Årbog. Idrættens møde- og kamppladser -  Kultur,  historie,  politik ,  (Odense,  2004),  hvor temaet netop er idrættens rum.
- 39  Toft, J. in: Bale, J. &amp; Moen, O. (199), pp. 69-72
- 40  Agergaard, S &amp; Nielsen, N. (2007), pp. 12
- 41  Agergaard S. &amp; Nielsen N. 2007, pp. 12
- 42  Ericsson, C., (2004), pp. 10-18
- 43  Hoffmann, A. (2004), pp. 89-109
- 44  For uddybning: Nielsen, N. (2002)
- 4  Poulsen, P. (1996), pp. 43
- 46  Nielsen, N. (1994), pp. 3
- 47  Yttergren L. (1996), pp. 202-20.
- 48  Der er også andre veje mellem organisations- og lokalhistorie.  Her  kan  henvises  til  serien Bevægelsesstudier og især værkerne Madsen, B. (2003) og Eichberg H. &amp; Madsen B. (red.) (2002). Her anskues idrættens historie ud fra et bevægelses-

perspektiv, hvor fokus ikke er på idrætsorganisationerne, men på kroppen og dens italesættelse i forskellige  historiske  perioder  og  demokratiske og folkeoplysningsmæssige sammenhænge.

## Litteraturliste

- Agergaard, S. &amp; Nielsen, N. (red.) Århus som idrætslandskab - topografiske fortællinger og analyser (Århus, 2007).
- Alstrup, A. (red.) Sjællandsk fodbold gennem tiderne , bind 1 og 2 (Odense, 194).
- Andersen,  E.  (red) DBU  1889-1964 (København, 1964).
- Andersen, H. (red) Lolland Falsters Boldspil Union 50 år (Nykøbing Falster, 196).
- Andersen, H. &amp; Bo, A. &amp; Hansen, N. &amp; Sonne, A. Sporten i Danmark i sociologisk betydning (København, 196).
- Andersson,  T. Kung  Fotboll (  Stockholm/Stehag, 2002).
- Bale, J. &amp; Moen, O. (red.) The Stadium and the City ( Bodmin, 199).
- Bale,  J. Landscapes  of  Modern  Sport (Leicester, 1994).
- Bale,  J. Sport  and  Place:  a  Geography  of  sport  in England ,  Scotland  and  Wales  (London:  Hurst, 1982).
- Bale, J. Sports  Geography (New  York/London, 1989).
- Bertelsen, A. Frispark - den danske fodboldbevægelses historie (København, 1983).
- Bonde, H. Fodbold med fjenden - dansk idræt under hagekorset (Odense, 2006).
- Brohm, JM. Sport - a prison of measured time (London, 1978).
- Bruhn, V. Det skæve træ (Vejle, 1997).
- Bruhn, V. Plint og talerstol - træk af gymnastik- og ungdomsforeningernes  historie  i  Ribe  Amt (Esbjerg, 1979).
- Bülow, K. (red.) Akademisk Boldklub gennem 50 aar (København, 1939).
- Dunning, E. (red..) The sociology of sport (London, 1971).
- Eichberg,  H.  &amp;  Madsen,  B. Idrættens  enhed  eller mangfoldighed (Århus, 2002).
- Elias, N. Über den Prozess der Zivilisation I-II ,  (7. oplag), (Frankfurt am Main, 1980).
- Ellegaard, L. (red.) Den  dyre  langside (Viborg, 1993).
- 49  Peterson, T. In: Lindroth, J. &amp; Norberg, J. (2002), pp. 397-410
- 0  Jørgensen, P. (1997), pp. 277-278
- Ericsson, C. Fotboll, bandy och makt (Smedjebacken, 2004).
- Fonsmark, H. Historien om den danske utopi - Et idepolitisk essay om velfærdsdemokrat (Gyldendal, 1990).
- Gandil, J. Dansk Fodbold (København, 1939).
- Hansens, J. Fodbold. En kort verdenshistori, (Odense, 2006).
- Hansen,  J. Ikke  at  syne  men  at  være.  Sønderjydsk idræt gennem 100 år (Odense, 2003).
- Hargreaves, J. Sport, Power and Culture (Cambridge, 1986).
- Hartoft,  L.  (red) Sjællands  Boldspil-Union  gennem 50 år (Slagelse, 192).
- Hedal, M. Sport på danske tv. En analyse af samspillet  mellem  sort  og  tv,  1993-2005 (København, 2006).
- Hermann, A. &amp; Andersen, E. Den danske idræts bog , bind 1 og 2 (København, 193).
- Hoffmann, A. Dansk arbejderidrætskultur ca. 18801945  med  særlig  vægt  på  atletik  og  cykelsport (København, 2004).
- Holt, R. Mason, T. Sport in Britain 1945-2000 (Oxford, 2000).
- Holt, R. Sport and the British (Oxford, 1989).
- Jantzen,  I.  (red) Kjøbenhavns  Boldklub  1876-1926 (København, 1926).
- Jensen, C. (red.) Fynsk fodbold gennem tiderne i tekst og billeder (Odense, 1946).
- Jørgensen, P. Ro, renlighed og regelmæssighed (Viborg, 1997)
- Korsgaard, O. Kampen om kroppen - dansk idræts historie  gennem  200  år (3.  udg.),  (København, 1997).
- Lindroth,  J. Idrottens  väg  till  folkrörelse (Uppsala, 1974)
- Lindroth,  J.  &amp;  Norberg,  J.  (red.), Ett  idrottssekel  Riksidrottsförbundet 1903-2003 (Södertalje, 2002).
- Lundberg, E. Randers Sportsklub Frejas jubilæumsskrift 1898-1923 (Randers, 1923).
- Lundberg, K. Dansk fodbold 1-4 (København, 1986) Madsen, B. Oplysning i bevægelse (Århus, 2003)

- Magoun, F. History of Football from the Beginnings to 1871 (Bochum, 1938).
- Meyer,  AC.  (red.), Idrætsbogen  -  Populære  Vejledninger i Udøvelsen af Gymnastik og dansk Idræts udarbejdede  af  Fagmænd (København,  190809).
- Moen,  O. Från  bollplan  till  sportscentrum (Stockholm, 1992).
- Mortensen,  M. Idræt  som  kommunal  velfærd (København, 2004)
- Nielsen, HJ. Fodboldenglen (København, 1979).
- Nielsen,  N. Fra  Robin  Hood  til  fodbold (Odense, 1992).
- Nielsen, N. Krop og oplysning (Viborg, 1993).
- Nielsen,  W. Fyns  Boldspil-Union  gennem  50  aar (Odense, 194).
- Pedersen, W. &amp; Samuelsen, E. Jydsk Boldspil-union 1895-1970 (Vejen, 1970).
- Prip, P. KB gennem 100 år (København, 1976).
- Pålbrandt, R. Arbetarrörelsen och idrotten 1919-1939 (Uppsala, 1977).
- Rigauer, B. Sport und Arbeit. Soziologische Zusammenhänge unde ideologische Implikationern (Darmstadt, 1977).
- Rigauer,  B. Warenstrukturellen  Bedingungen  leistungssportlichen Handelns (Mörfelden, 1979).
- Staffensen, H. (red) Bornholms Boldspil Union 19071957 (Rønne, 197).
- Søndergaard,  A. Aalborg  Boldspilklub  1885-1935 (Aalborg, 193).
- Thompson, E.P. The making of the English Working Class , (3. udgave), (London, 196).
- Trangbæk, E. (red.) Dansk Idrætsliv, Bind 1: Den moderne  idræts  gennembrud  1860-1940 (København, 199).
- Trangbæk, E. (red.) Dansk Idrætsliv, Bind 2: Velfærd og fritid 1940-1996 (København, 199).
- Trangbæk, E. Mellem leg og disciplin- gymnastikken i Danmark i 1800-tallet (Aabybro, 1987).
- Walvin, J. The People's game - The Social History of British Football (Bristol, 197).
- Westphall, E, Jydsk Boldspil Union i 50 år (Århus, 194).
- Wøllekær, J. Odense i bevægelse - strejftog i byens idrætshistorie (Viborg, 2001),
- Yttergren, L. Täflan är livet - Idrottens organisering och sportifiering 1860-1898 (Borås, 1996).

## Tidsskriftsartikler

- Carlsen, J. Frigørelsens og fremmedgørelsens æstetik in: Bidrag , nr. 13/14 (1981).
- Damkjær, S. Sociologiens bidrag til idrætshistorien in: Centring , nr. 2 (1990).
- Elias, N. Sportens oprindelse som et sociologisk problem in: Den jyske historiker , nr. 19/20 (1981).
- Kjærgaard,  T. Gårdmandslinien  i  dansk  historieskrivning , Fortid  og  Nutid ,  XXVIII,  hæfte  2 (1979).
- Madsen, B. &amp; Nielsen, N. Tendenser i idrætshistorisk forskning 1995-2005 . Idrætshistorisk Årbog (2004).
- Mortensen, M. For byens skyld - konstruktionen af Københavns Idrætspark in: Idrætshistorisk årbog (2004).
- Nielsen, N. &amp; Frandsen, J. Bad i Spanien. Om funktionalisme og kropskultur i Aarhus i 1930erne in: Den jyske historiker , nr 6 (1991).
- Nielsen,  N.  &amp;  Wåhlin,  V. Folkeoplysning  og  ungdomsliv i Danmark omkring 1900-25 in: Historie (2001).
- Nielsen,  N. De (h)vide mål og det grønne græs in: Den jyske historiker , nr. 19/20 (1981).
- Nielsen, N. Højskole og sport - om idrætten i Vejen in: Magasin fra Det kongelige Bibliotek - Årg. 9 , nr. 2 (1994).
- Nielsen, N. Idræts og lokalhistorie - pejlinger og perspektiver  i  en  dansk  og  nordisk  kontekst in: Idrætshistorisk årbog (2002).
- Nielsen, N. Sport, kultur og utopi in: Bidrag , nr. 13/14 (1981).
- Poulsen,  P. Der  var  ungdom  og  kræfter,  styrke  og vilje - Gymnastik og skyttesag på Silkeborg-egnen og i Gødvad ca. 1869-1930 in: Østjysk hjemstavn (1996).
- Toft, J. Fodbold mellem myter og kilder in: Idrætshistorisk årbog (1993).

## Specialer

- Brus, A. Desserten kom først - om kvindefodboldens udvikling i Danmark frem til optagelsen af kvindefodbolden i DBU i 1972 (Københavns Universitet, 2002).
- Christensen, K. Fodboldspillet - teori, historie og fascination (Aarhus Universitet, 1983).
- Holm,  A. Kampen  om  dansk  elitefodbold (Aalborg Universitet, 2004).
- Iversen, H. Fra Galgebakken til Idrætsparken og Riisvangen Stadion (Aarhus Universitet, 2003).