Facilitering af evidensbaserede diskussioner i Fælles akutmodtagelsen
Tidsskrift: akut ()

ORIGINAL ARTIKEL

Årg. 8, Nr. 2

OPEN ACCESS

## Facilitering af evidensbaserede diskussioner i Fælles akutmodtagelsen

Facilitation of evidence-based discussions in an Emergency Department

Barna Hjersing 1* | Astrid Vittrup Larsen 1 | Charlotte Mose Hansen 2  |

Anne Bejlegård List 1  | Christina Østervang 1,3

1 Fælles Akutmodtagelsen, Odense Universitets Hospital, Odense, Danmark.  2 Sydvestjysk Sygehus, Esbjerg, Danmark,  3 Klinisk Institut, Syddansk Universitet, Odense, Danmark

Korrespondance (*): barna.nielsen@rsyd.dk

Hjersing et al.

## Resumé

Baggrund : Evidensbaseret praksis (EBP) er et middel for klinikere til at mindske kløften mellem teori og praksis. EBP er baseret på beslutningstagning og bruges til at optimere patientresultater og forbedre klinisk praksis. For at styrke klinikernes fokus på EBP i Fælles akutmodtagelsen (FAM), introducerede vi 10 minutters daglig sygeplejerelateret diskussion. En sygeplejefagligleder og en klinisk sygeplejespecialist faciliterede dette ved at bruge EBP-modellen som ramme for diskussionen.

Formål : Formålet var at undersøge klinikernes vurdering af '10 faglige minutter' samt deres oplevelse af dets faglige udbytte i relation til klinisk praksis.

Metode : Hver dag valgte en kliniker et emne til diskussion. En klinisk sygeplejespecialist og en sygeplejefaglig leder faciliterede diskussionen ved hjælp af en flipover til at illustrere emnet i EBP-modellen. For at evaluere projektet blev et spørgeskema med ti spørgsmål distribueret til alle sygeplejefaglige klinikere i FAM (n = 116) efter 4½ måned. Der blev desuden afholdt to fokusgruppeinterviews med klinikere og ledere for at uddybe undersøgelsen.

Resultater : Spørgeskemaet havde en svarprocent på 72%. 61% af klinikerne svarede, at '10 faglige minutter' havde påvirket deres sygeplejepraksis. 54% fik en øget fokus på retningslinjer og søgning efter evidens. Klinikerne med anciennitet mellem 3-6 år vurderede '10 faglige minutters' udbytte til klinisk praksis lavest. Fra fokusgrupperne opstod to temaer: 1) Muligheder og barrierer for sygeplejefaglig refleksion og sparring, og 2) Bekymring for at udstille sin egen uvidenhed.

Konklusion : Samlet set faciliterer '10 faglige minutter' øget fokus på evidensbaseret arbejde. Det skaber rum for sygeplejerelateret diskussion og refleksion i klinikernes daglige arbejde. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod at forebygge en følelse af at blive fagligt udstillet.

Nøgleord: Evidensbaseret sygepleje; Akutsygepleje; Klinisk beslutningstagen

## Dansk Tidsskrift for Akutmedicin

Antaget: 17. september 2025 | Publiceret: 15. december 2025 DOI: 10.7146/akut.v8i2.138346

## English abstract

Background: Evidence-based practice (EBP) is a means for clinicians to minimize the gap between theory and practice. EBP is grounded in decision-making and is employed to optimize patient outcomes and enhance clinical practice. To strengthen clinicians' focus on EBP in the Emergency Department (ED), we introduced 10 minutes of professional nursing-related discussion daily. A nurse leader and a clinical nurse specialist facilitated the sessions, using the EBP model to structure the discussion.

Objective: The aim was to explore clinicians' assessment of '10 Professional Minutes' and their experience of its professional value in relation to clinical practice.

Method: Each day, a nurse from the ED chose a topic for discussion. A clinical nurse specialist and a staff nurse facilitated the discussion by using a flip-over to illustrate the topic in the EBP model. To evaluate the project, a questionnaire containing 11 questions was distributed to all nurses at the ED (n = 116) after 4½ months. Two focus group interviews with clinicians and leaders were conducted to elaborate on the survey.

Results: The questionnaire had a response rate of 72%. 61% of the clinicians answered that '10 professional minutes' had influenced their nursing practice. 54% gained an increased focus on guidelines and a search for evidence. Clinicians with education between 3-6 years evaluated '10 professional minutes' contribution to clinical practice the lowest. From the focus group interviews, two themes emerged: 1) Opportunities and barriers  for  nursing  reflection  and  peer  support,  and  2)  Concerns  about  exposing  one's  own  lack  of knowledge.

Conclusion: In conclusion, '10 professional minutes facilitate an increased focus on evidence -based work. It creates room for nursingrelated discussion and reflection in the clinicians' daily work. Special attention must be directed towards its intent to prevent the feeling of being professionally questioned.

## Introduktion

mange år har der været fokus på at udvikle den sygeplejefaglige praksis, så arbejdet udføres i overensstemmelse med den nyeste viden og evidens [1]. Det betyder, at der stræbes efter, at patienterne altid modtager behandling og pleje af højst mulig kvalitet. Anvendelse af evidensbaserede guidelines, som en central del af en evidensbaseret praksis, har vist mange positive effekter, herunder forkortelse af indlæggelsestid samt reduktion af komplikationer og mortalitet [2, 3]. I

Internationalt har man siden 1990'erne arbejdet med evidence-based medicine,  der senere blev reformuleret til evidence-based practice (EBP) [4]. EBP er fundamenteret i  klinisk  beslutningstagen og indebærer, at pleje og behandling tilrettelægges ud fra den aktuelle bedste viden på området og forenes med patientens værdier og ønsker. EBP  er  således  noget,  man  enten praktiserer  eller kan stræbe efter at praktisere [5, 6] . Til at visualisere elementerne i EBP kan anvendes en model [5]. Modellen har følgende elementer:

- Evidens
- o Relevant forskningsbaseret viden
- Patientens værdier og ønsker
- Ressourcer og organisatoriske rammer
- Klinikernes erfaring

Ved brug af EBP-modellen kan klinikeren opnå praksisnære refleksioner i det daglige arbejde og integrere disse med evidensbaseret viden [5]. Tidligere undersøgelser viser, at klinikere, der har arbejdet målrettet med EBP-modellens  centrale  komponenter,  rapporterer  en  positiv indvirkning på deres arbejdsglæde. De oplever øget kompetence og større sikkerhed i deres faglige arbejde [3, 7]. Litteraturen fremhæver dog også, at der kan opstå barrierer i forbindelse med implementering af EBP. Schaefer et al. [8] understreger, at organisationens parathed til at understøtte EBP er afgørende for succes [9]. Det kræver, at organisationen investerer i: 1) tilstrækkelig tid til medarbejderne, 2) generel viden om evidensbaseret praksis, 3) træning i at arbejde evidensbaseret, og 4) adgang til relevante evidenskilder [8, 9].

I Strategi  for  sygeplejen (2020-23)  på  Odense  Universitetshospital (OUH) [10] var et af målene at udføre sygepleje på et højt fagligt niveau baseret på den nyeste viden [10]. Dette mål er i tråd med principperne for EBP, der sigter mod at integrere den nyeste forskning, klinisk ekspertise og patienternes præferencer i det daglige arbejde. For  at  fremme  klinikernes  forståelse  og  anvendelse  af EBP  blev  der  i  Fælles  Akutmodtagelsen  (FAM),  OUH, iværksat  lokale  initiativer  såsom  sygeplejekonferencer, ugentlige undervisningssessioner, personalemøder og temadage. Tids- og ressourcemæssige begrænsninger viste sig imidlertid hurtigt som en udfordring, hvilket førte til begrænset  fremmøde  og  reduceret  udbytte  for  klinikerne. Dette nødvendiggjorde udviklingen af alternative metoder til at styrke fokus på EBP. I denne sammenhæng henviser "klinikere" til sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter ansat i FAM, OUH.

Inspireret af EBP-modellen blev et nyt initiativ udviklet med det formål at forene den travle kliniske hverdag med en evidensbaseret tilgang. Arbejdsgangen blev døbt '10 faglige minutter'.

## INTERVENTION -10 FAGLIGE MINUTTER

Ideen til '10 faglige minutter' opstod i et samarbejde mellem de kliniske sygeplejespecialister og den sygeplejefaglige  ledelse.  Formålet  var  at  flytte  de  sygeplejefaglige drøftelser tættere på den kliniske praksis. Ønsket var at skabe et rum, hvor evidens kunne inddrages i forhold til de aktuelle sygeplejefaglige problemstillinger, som klinikerne oplevede i hverdagen. Emnerne, der blev taget op, var  derfor  patientrelaterede  og  aktuelle  problemstillinger.

Faciliteringen af '10 faglige minutter' blev varetaget af en klinisk sygeplejespecialist og en oversygeplejerske på et fast tidspunkt og i en planlagt zone i afdelingen på hverdage. Det var primært klinikere fra den pågældende zone, der deltog, men øvrige, som havde tid og lyst, kunne også deltage. En flipover blev brugt til at visualisere EBP-modellen, jf. figur 1. Ved de fleste seancer blev evidensbaseret litteratur inddraget. Hvis der ikke var kendt evidens på  området,  blev  en  deltager  udpeget  til  at  undersøge Model til klinisk beslutningstagen i evidensbaseret praksis PATIENTENS VÆRDIER: Patientens (og meninger EVIDENSBASERET PRAKSIS

dette. Oftest var det den kliniske sygeplejespecialist, der påtog sig denne opgave og videreformidlede denne viden fx via nyhedsbrev, udviklingstavler eller en opfølgende '10 faglige' seance. KLINISK

faglighed og erfaringer, samt etiske og

moralske aspekter

Udarbejdet af klinisk sygeplejespecialist Lise Ewald Rekvad og oversygeplejerske Charlotte

Mose, februar 2014

OUH

4. Afklar hvilke ressourcer og

omstændigheder, der er i situationen · Herunder såvel ressourcer og

omstændigheder for

patientens som i

organisationen. 5. Kombinér PATIENTENS VÆRDIER, EVIDENS samt RESSOURCER OG

EVIDENS

## RESSOURCER OG OMSTÆNDIGHEDER

Model frit efter Willman og Stoltz 2003. DICenco og Cullum 1998.|

Sackett et al. 1997

FAM

Anvendelse af model i praksis

1. Identificér den aktuelle

problemstilling

Hvad er problemet? Hvorfor

er det et problem? Hvem er

det et problem for - patient,

m.m.? I hvilken situation er

plejen, pårørende, behandling

det et problem?

2. Afklar patient/pårørendes værdier

· Afklar patientens (og

synspunkter og meninger,

pårørendes) ønsker, behov,

således at patientens

integritet og

## selvbestemmelsesret sikres.

3. Kender du til evidens omkring

- Se evt. i instrukser, kliniske

problemstillingen?

retningslinjer eller

forskningslitteratur (læs

kritisk).

OMSTÆNDIGHEDER med

din/kollegers KLINISKE

EKSPERTISE

· Den kliniske ekspertise er dels

din og dine kollegers

faglighed og erfaring, men

rummer også et etisk og

moralsk aspekt.

6. Træf med udgangspunkt i ovenstående den bedst mulige
2. kliniske beslutning 7. Dokumentér (og evaluér)
3. OUH

Figur 1 .  Lommekortvejledning ved afholdelse af 'de 10 faglige minutter'. Her illustreres modellen af den kliniske beslutningsproces i evidensbaseret praksis inspireret af Willman og Stoltz  [5].

pårørendes) ønsker, behov, synspunkter og

FAM

spørgeskemaundersøgelsen af

)→

Kvalitativ data

indsamling og

analyse

Figur 2. Processen for indsamling af data ved anvendelse af et 'Explanatory sequential design'

## Formål

Formålet var at undersøge klinikernes vurdering af '10 faglige minutter' samt deres oplevelse af dets faglige udbytte i relation til klinisk praksis.

## Metode

## ORGANISATORISKE  RAMMER  FOR  AFHOLDELSE AF 'DE 10 FAGLIGE MINUTTER'

Undersøgelsen blev gennemført i FAM, OUH, hvor der årligt modtages 70.000 akutte patienter. På undersøgelsestidspunktet var der 116 fastansatte sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter samt 20 faste læger. FAM er inddelt i seks zoner, der modtager akutte patienter fra ni  forskellige  specialer,  hvor  klinikerne typisk arbejder inden for 1-3 specialer.

## DESIGN

For at besvare undersøgelsens formål blev der anvendt et mixed-methods design, specifikt et forklarende sekventielt design inspireret af Creswell [11]. Fordelen ved dette design er, at de kvantitative data kan suppleres og nuanceres gennem kvalitativ dataindsamling og analyse, hvilket muliggør en dybere forståelse af resultaterne [12]. I denne undersøgelse gav de kvantitative data et indblik i deltagernes karakteristika og deres vurdering af interventionen '10 faglige minutter' baseret på udvalgte spørgsmål. Efterfølgende blev en kvalitativ metode anvendt, for at  opnå  en  dybere  forståelse  af  årsagerne  og  forklaringerne bag deres svar, samt for at belyse, hvordan de oplevede '10 faglige minutter' bidrog fagligt til deres kliniske praksis.

## KVANTITATIVE METODER

De kvantitative data bestod af:

1. Deskriptive registreringer af prædefinerede parametre forbundet med de afholdte '10 faglige minutter', herunder antal seancer
2. Data fra spørgeskemaundersøgelsen

Figur 2 . Processen for indsamling af data ved anvendelse af et 'Explanatory sequential design' inspireret af Creswell [11].

## DESKRIPTIVE REGISTRERINGER

Følgende prædefinerede data blev indsamlet ved hver af de '10 faglige minutter' :

- Dato for afholdelse
- Zone, hvor det blev afholdt
- Hvilke kliniske specialister og oversygeplejerske, der deltog
- Hvilket emne, der blev talt om
- Kort beskrivelse af 'drøftelse'
- Antal klinikere, der deltog

## SPØRGESKEMA

Et spørgeskema blev udviklet med inspiration fra Hansen et al. [13], som beskriver centrale aspekter af spørgeskemadesign, herunder spørgsmålstyper og svarkategorier. Vi fulgte specifikt deres anbefalinger til udformning af lukkede spørgsmål og valg af svarmuligheder  for  at  sikre  relevans  og  forståelighed. Spørgeskemaet blev udviklet af førsteog andenforfatteren og bestod af ti erfaringsbaserede spørgsmål, hvoraf de første fem omhandlede baggrundsoplysninger såsom respondentens uddannelsesmæssige baggrund, ansættelseslængde, anciennitet, kendskab til EBP-modellen og deltagelse i de faglige seancer. Respondenter, der ikke havde deltaget i seancerne, afsluttede spørgeskemaet efter disse spørgsmål.

De næste fem spørgsmål fokuserede på respondenternes vurdering  af  interventionen  '10  faglige  minutter'  og dækkede  følgende  aspekter:    i)  relevans  og  kvalitet  af interventionen, ii) fagligt  udbytte,  herunder  den  værdi respondenten oplevede i forhold til egen faglige udvikling  og  læring,  iii)  i  hvilken  grad  EBP-modellen bidrog til en bedre forståelse af evidensbaseret praksis.

Fortolkning Spørgeskemaet var udformet med lukkede svarkategorier på en fempunkt Likert-skala for at indfange respondenternes vurderinger på en ensartet og skalerbar måde.  For  at sikre spørgeskemaets  forståelighed og relevans  blev  det  pilottestet  af  5  klinikere,  før  den endelige version blev anvendt. Testen gav ikke anledning til ændringer.

## KVALITATIV METODE FOKUSGRUPPEINTERVIEW

Der blev afholdt to fokusgruppeinterviews, der tog udgangspunkt i analyseresultaterne fra spørgeskemaunder- søgelsen. Formålet var en eksplorativ undersøgelse af deltagernes  oplevelser  af  '10  faglige  minutters'  faglige  udbytte  i  relation  til  deres  praksis,  baseret  på  svarene  fra spørgeskemaet. De sociale dynamiske interaktioner, der kan  opstå  i  et  fokusgruppeinterview,  blev  forventet  at kunne bidrage til et nuanceret billede af undersøgelsesfeltet  [14].  Fokusgruppen  blev  struktureret  ved  anvendelse af statements. Alle statements var udvalgt på baggrund af resultaterne fra spørgeskemaet og fra udtalelser fra klinikerne under deres deltagelse i de '10 faglige minutter', som vi ønskede uddybet .

## Statements og spørgsmål til diskussion under fokusgruppeinterviewene

- De 10 faglige minutter understøtter sygeplejefaglige diskussioner i afdelingen
- Når jeg tager et emne op, udstiller jeg min sygeplejefaglige usikkerhed
- Det har betydning, at det er forskellige oversygeplejersker og kliniske sygeplejespecialister, der leder de '10 faglige minutter'
- Det giver mening at anvende EBP-modellen
- Hvordan får vi udbredt den viden, der opstår under de '10 faglige minutter'?
- Hvordan skal det afholdes i fremtiden?

## Figur 3. Statements, der blev anvendt under fokusgruppeinterviewene.

## DATAINDSAMLING

Som beskrevet ovenfor, blev data indsamlet ved hjælp af tre metoder: registreringer fra seancerne, spørgeskemaundersøgelse  og  fokusgruppeinterviews.  De  deskriptive registreringer blev indsamlet fra d. 1.3.2019 til 14.7.2019 og blev kategoriseret ud fra emne, dato, lokalitet og antal deltagere. Spørgeskemaet blev udleveret til de fastansatte klinikere (N = 116) i papirform og lagt i deres dueslag. Spørgeskemaundersøgelsen  blev gennemført 20.9.20194.10.2019.  Fokusgruppeinterviewene  blev  afholdt  i  januar 2020.

Der blev afholdt to fokusgrupper: én med klinikere og én med ledere, hver med en varighed på 1 time og 15 minutter. Formålet med opdelingen var at skabe et trygt rum for begge grupper, så de frit kunne dele deres oplevelser og  vurderinger  af  '10  faglige  minutter'.  Fokusgruppen med  ledere  bestod  af  de  oversygeplejersker,  der  havde mulighed for at deltage, mens deltagerne i fokusgruppen med klinikere blev rekrutteret via et opslag i personalestuerne. Opslaget specificerede, at deltagelse krævede udfyldelse af spørgeskemaet og deltagelse i én eller flere seancer. Tilmeldingen var frivillig. BH, som også var ansat som  klinisk  sygeplejespecialist  i  FAM,  fungerede  som moderator. Ved interviewets start pointerede BH, at der ikke fandtes rigtige eller forkerte svar, og at fokusgruppen var et fortroligt rum, hvor deltagernes erfaringer, viden,  ideer  og  inputs  var  centrale.  Fokusgruppeinterviewene blev optaget og transskriberet ordret.

## ANALYSEMETODE

Kvantitative data blev opgjort ved hjælp af deskriptiv statistik [15] og procentvise opgørelser af respondenternes besvarelser i Excel.

De kvalitative data blev analyseret ifølge Halkiers metode [14]. Processen startede med en åben læsning af teksten, hvor der blev noteret foreløbige temaer. Herefter kondenserede BH og AVL hver især udsagn og udarbejdede koder tematisk med fokus på forskningsspørgsmålet. Derefter blev koderne samlet i større temaer og kategoriseret efter  deres  relevans.  Efter  dette  sammenlignede  BH  og AVL  deres  kategorisering  og  kodning  for  at  diskutere eventuelle  fortolkningsforskelle  og  sikre  konsistens  og pålidelighed  i  analysen.  Denne  diskussion  var  essentiel for at sikre korrekt fortolkning [14]. Efter denne proces blev de overordnede temaer fastsat. Tilgangen styrkede analyseprocessens troværdighed gennem forskertriangulering, da flere perspektiver blev inddraget i fortolkningen af dataene [14].

## STRATEGI FOR INTEGRATION AF DATA

Efter analysen af spørgeskemaundersøgelsen blev resultaterne gennemgået for at identificere væsentlige mønstre, som krævede yderligere forklaring for at forstå, hvad '10 faglige minutters' faglige udbytte i relation til praksis er. Disse mønstre dannede inspiration til de statements som ses i Figur 3. Et eksempel var et ønske om at undersøge, hvordan klinikerne oplevede '10 faglige minutters' potentiale for at skabe et rum til faglige diskussioner. Et statement blev således formuleret: 'De 10 faglige minutter  understøtter  sygeplejefaglige  diskussioner  i  afdelingen.' Nogle  statements  blev  genereret  på  baggrund  af overvejende positive besvarelser i spørgeskemaet, andre på baggrund af mindre positive besvarelser, f.eks. spørgsmål 5 i tabel 3.

Efter den kvalitative analyse af fokusgrupperne gennemgik BH og AVL resultaterne igen fra spørgeskemaet og sammenholdt dem med citaterne fra fokusgrupperne. Se afsnittet 'Integration af data'.

## ETISKE OVERVEJELSER

Alle deltagere i undersøgelsen blev mundtligt og skriftligt informeret om deltagelsens formål, håndtering og præsentation af data, deres frivillige deltagelse samt retten til at trække sig fra studiet uden konsekvens. Der blev opnået skriftligt samtykke fra alle deltagere..

## Resultater

## SEANCER

I løbet af de 4,5 måneder, hvor der på alle hverdage var planlagt seancer, blev der afholdt '10 faglige minutter' på 55% af de planlagte dage. Aflysningerne skyldtes oftest fravær af enten den kliniske specialist eller oversygeplejerske. Der deltog oftest 3-5 klinikere pr. seance.

I  dataindsamlingsperioden blev der taget 41 forskellige emner op, hvoraf forekomsten af flere emner gik igen; se Tabel 1.

Tabel 1. Emner, der blev diskuteret i forbindelse med de '10 faglige minutter'.

| Emne for sygeplejefaglig drøftelse                         |   Antal drøftelser |
|------------------------------------------------------------|--------------------|
| Kommunikation                                              |                  9 |
| Tværfagligt samarbejde                                     |                  7 |
| Håndtering af medicin                                      |                  7 |
| Smerter                                                    |                  5 |
| Grundlæggende sygepleje                                    |                  5 |
| Diabetes                                                   |                  5 |
| Psykiatriske patienter, vold og krisere- aktion            |                  5 |
| Neurologiske sygdomme og be- vidsthedssvækkelse            |                  5 |
| Den komplekse patient                                      |                  4 |
| Traume og medicinske nødkald                               |                  4 |
| Palliation                                                 |                  3 |
| Misbrugsproblematikker                                     |                  3 |
| Obstipation                                                |                  3 |
| Præoperativ sygepleje                                      |                  3 |
| Delirium og demens                                         |                  3 |
| Generaliserede kramper                                     |                  3 |
| Triage og observationsregime                               |                  3 |
| Samarbejde om borgerens forløb (SAM:BO)                    |                  3 |
| Håndtering af tracheostomi, sår- og kompressionsbehandling |                  3 |
| Gastrointestinal blødning                                  |                  2 |
| Postoperativ sygepleje                                     |                  2 |
| Urologiske problematikker                                  |                  2 |
| Etik                                                       |                  2 |
| Genindlæggelse                                             |                  2 |
| Isolationsregimer                                          |                  2 |

## SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE

Der blev udleveret i alt 116 spørgeskemaer. Der var en svarrate på 72,4% (n = 84). Klinikerne fordelte sig således, at  5,9%  (n  =  5)  var  social-  og  sundhedsassistenter,  og 94,1%  (n  =  79)  var  sygeplejersker.  Heraf  var  78,6% (n = 66) blevet introduceret til EBP-modellen, og 66,7% (n = 56) havde deltaget i seancerne. Se Tabel 2 for deltagerkarakteristika.

øgede deres  forståelse  for  at  arbejde  evidensbaseret.  Se Tabel 3.

Tabel 2 . Karakteristika for respondenter i spørgeskemaundersøgelsen.

| Deltagerkarakteristika                                 | N(%)      |
|--------------------------------------------------------|-----------|
| Profession                                             |           |
| Sygeplejerske                                          | 79 (94,1) |
| Social- og sundhedsassistent                           | 5 (5,9)   |
| Uddannet antal år                                      |           |
| 0-2 år                                                 | 42 (50)   |
| 3-4 år                                                 | 15 (17,9) |
| 5-6 år                                                 | 6 (7,1)   |
| 7-8 år                                                 | 7 (8,3)   |
| >8 år                                                  | 14 (16,7) |
| Ansættelse i FAM, antal år                             |           |
| 0-2 år                                                 | 23 (27,4) |
| 3-4 år                                                 | 12 (14,3) |
| 5-6 år                                                 | 5 (5,9)   |
| 7-8 år                                                 | 5 (4,8)   |
| >8 år                                                  | 39 (46,4) |
| Introduceret til FAMs model for evidensbaseret praksis |           |
| Ja                                                     | 66 (78,6) |
| Nej                                                    | 17 (20,2) |
| Blank                                                  | 1 (1,2)   |
| Deltaget i 'de 10 faglige minutter'                    |           |
| Ja                                                     | 56 (66,7) |
| Nej                                                    | 28 (33,3) |

I undersøgelsen fremkom, at 63,6 % (n = 53) af deltagerne i høj grad eller i nogen grad oplevede at få et fagligt udbytte af at deltage i '10 faglige minutter'. Af deltagerne vurderede 69,1% (n = 58), at '10 faglige minutter' i høj grad eller i nogen grad skabte opmærksomhed på patientens problemstillinger. 69,1% (n = 58) mente, at '10 faglige minutter 'i høj eller nogen grad var med til at skabe et rum til at tale sygepleje. Derudover vurderede 9,1% (n = 8), at '10 faglige minutter' slet ikke øgede fokus på instrukser,  retningslinjer  eller  artikler.  25,4%  (n  =  21) fandt, at '10 faglige minutter' i mindre grad eller slet ikke Tabel 4 viser respondenternes anciennitet, og hvorledes de placerede deres svar i spørgsmålet om 'oplevelse af et øget fokus på instrukser, retningslinjer m.m.'.  Af de nyuddannede mente 68,4% (n = 29 ) 'i høj eller nogen grad' at have fået øget sit fokus på retningslinjer i afdelingen, hvor 60% (n = 13) med &gt;7 års erfaring havde samme opfattelse. Kun 23,1% (n = 5) af dem med 3-6 års erfaring svarede tilsvarende.

Samme  tendens  fremkom  i  spørgsmålet  omhandlende 'fagligt udbytte', hvor 85% (n =  36) af de nyuddannede oplevede 'i høj eller nogen grad' et fagligt udbytte, hvorimod 38,3% (n = 8) af dem, der havde været uddannet 36 år, havde samme oplevelse. Af dem, der havde været uddannet mere end 7 år, havde 56% (n = 12 ) 'i høj eller nogen grad ' et fagligt udbytte. 46,3% (n = 10) af de klinikere, der havde været uddannet mellem 3 og 6 år, oplevede 'hverken/eller', eller 'i  mindre grad' et fagligt udbytte. Når 'rum til at tale sygepleje' kombineredes med anciennitet,  vurderede  88,6%  (n  =  37)  af  de  nyuddannede, at det i 'i høj eller nogen grad' skabte et rum til at tale sygepleje. Hvorimod 46% (n = 10) i den gruppe, der havde  været  uddannet  mellem  36  år,  oplevede,  at  '10 faglige  minutter'  'hverken/eller'  eller  'i  mindre  grad' skabte et rum til at tale sygepleje.

Spørgeskemaundersøgelsen viste blandt andet, at det faglige udbytte af '10 faglige minutter' blev vurderet forskelligt,  afhængigt  af  anciennitet.  Forklaringer  herpå  blev forsøgt opnået gennem fokusgruppeinterviews.

| Procentvis fordeling af deltagernes svar i kvantitative data                                                                                                                   | Procentvis fordeling af deltagernes svar i kvantitative data   | Procentvis fordeling af deltagernes svar i kvantitative data   | Procentvis fordeling af deltagernes svar i kvantitative data   | Procentvis fordeling af deltagernes svar i kvantitative data   | Procentvis fordeling af deltagernes svar i kvantitative data   |
|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------|
|                                                                                                                                                                                | I høj grad                                                     | I nogen grad                                                   | Hverken/ eller                                                 | I mindre grad                                                  | Slet ikke                                                      |
| I hvilken grad får du et fagligt udbytte, ved at deltage i de 10 faglige minutter?                                                                                             | 21,8%                                                          | 41,8%                                                          | 12,7%                                                          | 16,4%                                                          | 7,3%                                                           |
| I hvilken grad er de 10 faglige minutter med til at skabe opmærksomhed, på patientens problemstillin- ger i plejen?                                                            | 29,1%                                                          | 40%                                                            | 14,5%                                                          | 14,5%                                                          | 1,9%                                                           |
| I hvilken grad er de 10 faglige minutter med til at skabe et 'rum', hvor du kan tale sygepleje med dine kolleger?                                                              | 23,6%                                                          | 45,5%                                                          | 12,7%                                                          | 10,9%                                                          | 7,3%                                                           |
| I hvilken grad er de 10 faglige minutter med til at øge dit fokus på instrukser, retningslinjer eller artikler m.m., der understøtter den sygepleje, du udfører i det daglige? | 16,4%                                                          | 40%                                                            | 16,4%                                                          | 18,1%                                                          | 9,1%                                                           |
| I hvilken grad er modellen 'evidensbaseret praksis', med til at øge din forståelse for at arbejde evidensbaseret?                                                              | 10,9%                                                          | 45,5%                                                          | 18,2%                                                          | 23,6%                                                          | 1,8%                                                           |

Tabel 3. Respondenternes besvarelse af deres oplevelse af deltagelse i 'de 10 faglige minutter'.

Tabel 4. Oplevelse af øget fokus på instrukser, retningslinjer m.m. i sammenhæng med anciennitet. Angivet i procent.

| Anciennitet i sammenhæng med svarkategorien 'øget fokus på retningslinjer'   | Anciennitet i sammenhæng med svarkategorien 'øget fokus på retningslinjer'   | Anciennitet i sammenhæng med svarkategorien 'øget fokus på retningslinjer'   | Anciennitet i sammenhæng med svarkategorien 'øget fokus på retningslinjer'   | Anciennitet i sammenhæng med svarkategorien 'øget fokus på retningslinjer'   | Anciennitet i sammenhæng med svarkategorien 'øget fokus på retningslinjer'   | Anciennitet i sammenhæng med svarkategorien 'øget fokus på retningslinjer'   |
|------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------|
|                                                                              | I høj grad                                                                   | I nogen grad                                                                 | Hverken/eller                                                                | I mindre grad                                                                | Slet ikke                                                                    | Ikke svaret                                                                  |
| 0-2 år                                                                       | 31,6                                                                         | 36,8                                                                         | 15,8                                                                         | 10,5                                                                         | 0,0                                                                          | 5,3                                                                          |
| 3-6 år                                                                       | 7,7                                                                          | 15,4                                                                         | 38,5                                                                         | 7,7                                                                          | 30,8                                                                         | 0,0                                                                          |
| ≥7 år                                                                        | 8,0                                                                          | 52,0                                                                         | 8,0                                                                          | 24,0                                                                         | 4,0                                                                          | 4,0                                                                          |

Tabel  5. Oplevelse  af  det ' faglige  udbytte ' og ' rum  til  at  tale  sygepleje ' i  sammenhæng  med

anciennitet.

## FOKUSGRUPPEINTERVIEWS

Formålet med de to fokusgruppeinterviews var at undersøge  deltagernes  oplevelse  af  '10  faglige  minutter'  med udgangspunkt  i  svarene  fra  spørgeskemaundersøgelsen. Deltagernes karakteristika ses i tabel 6.

Tabel  6.  Deltagerkarakteristika  fra  fokusgruppeinterviewene

| Deltagerkarakteristika            | N=9(%)           |
|-----------------------------------|------------------|
| Køn                               |                  |
| Mænd                              | 0 (0)            |
| Kvinder                           | 9 (100)          |
| Alder (gennemsnit)                | 41,1 (24- 62 år) |
| Profession/Funktion               |                  |
| Sygeplejefaglige ledere           | 3 (33,3)         |
| Kliniske sygeplejersker           | 6 (66,6)         |
| Ansættelsestid i FAM (gennemsnit) | 8,5 år (1-       |
|                                   | 41 år)           |

Fra analysen fremkom to temaer:

1. Muligheder og barrierer  for sygeplejefaglig refleksion og sparring
2. Bekymring for at udstille sin egen uvidenhed

## MULIGHEDER  OG  BARRIERER  FOR  SYGEPLEJEFAGLIG REFLEKSION OG SPARRING

Lederne diskuterede, at indførelsen af '10 faglige minutter'  havde påvirket kulturen i afdelingen. De havde en oplevelse af, at de fastlagte tidspunkter, det planlagte afholdelsessted og den faste model (EBP) bidrog til at skabe trygge og forudsigelige rammer. Dette gav klinikerne taletid og skabte en kultur, hvor daglige refleksioner med fokus på evidens blev en integreret del af hverdagen:

'Det er godt, at der er få personer, for det giver mere taletid, og det er godt, at der er et fast tidspunkt, for så når de at have tænkt på et problem eller emne forinden. De er klar på at være med.' (Leder 1)

Klinikerne beskrev '10 faglige minutter' som et forum, hvor  man kunne lære af hinandens faglige fundament, men også øve sig i refleksion og systematisk tænkning. De oplevede, at det både kunne være nuværende problemstillinger, der kunne tages op eller emner, som de havde gået og tænkt over. Muligheden for at kunne drøfte egne refleksioner med evidens blev oplevet positivt:

'Hvad vejer tungest? Delirforebyggelse, eller GCS -vurdering? Skal jeg smertepåvirke (som en del af GCS-vurderingen), og se hvor meget han reagerer (eller lade ham sove og få ro)? Jeg er forholdsvis ny. Jeg synes, det var godt, man kunne tage sådan et emne op.' (Kliniker 2)

Lederne havde en oplevelse af, at klinikerne var meget engagerede, hvilket styrkede refleksionen. Engagementet tillagde de, at klinikerne følte, at de fik et fagligt eller personligt  udbytte.  Klinikerne  oplevede,  at  '10  faglige minutter'  bidrog  til  at  se  f orskellige  perspektiver  ind  i samme problemstilling. De forskellige vinkler hjalp med at give et samlet helhedsbillede af situationen på trods af en kort tidsramme. De oplevede, at dette øgede kvaliteten af sygeplejen:

'Altså de 10 minutter… det er kort tid. Men refleksionen kan godt fortsætte bagefter. Hvilket jo er super, og det gør, at vi får noget ud af det, eller vi får lidt blod på tanden i forhold til at ville læse om retningslinjen. Jeg har fået viden om min egen uvidenhed på det her område. Det kan åbne op for nogle flere spørgsmål.' (Kliniker 4)

Selvom det relativt korte tidsinterval blev betragtet som nødvendigt for at gøre diskussionerne gennemførlige i en travl hverdag, skabte det også udfordringer i forhold til at få  afklaret  komplekse  problemstillinger.  Den  pressede tid,  drevet  af  både  tidsbegrænsninger  og  arbejdsbyrde, betød, at diskussionerne ofte manglede dybde og opfølgning.  Klinikernes  diskussioner  understregede  spændingen mellem at have værdifulde diskussioner og de pludselige afslutninger, som tidspresset påførte:

'Travlhed  begrænser  indimellem.  Jeg  tænkte  sådan,  at fordi man har travlt, så er det, som om der mangler lidt opfølgning. Man har et brandgodt emne og diskussion og refleksion, men at det stopper så brat, fordi vi har travlt og skal videre og ikke har den opfølgning.' (Kliniker 1)

## BEKYMRING  FOR  AT  UDSTILLE  EGEN  FAGLIGE USIKKERHED

Både ledere og klinikere diskuterede, at '10 faglige minutter' bidrog til gode drøftelser af kliniknære problematikker. Det blev fremhævet, at deltagelse af klinikere med forskellig anciennitet skabte en god dynamik og mulighed  for  erfaringsudveksling.  Samtidig  blev  det  også nævnt, både af ledere og klinikere, at forskellig anciennitet kunne vanskeliggøre lysten til at tage en problemstilling op, da man kunne føle, at man udstillede sin egen uvidenhed. Dette gjaldt især for de klinikere med kun et par års erfaring:

'Dem med få års erfaring er en gruppe, hvor de har et stort ansvar. De er meget hurtigt 'de erfarne', fordi der kommer mange nyuddannede… det er min oplevelse, at de lukker af for nysgerrigheden. Og måske føler de, at de skal vide det hele.' (Leder 2)

'Det kan være svært for den med et par års erfaring at fremstille  en  problematik,  som  man  ikke  ved  så  meget om, så kan man blive bekymret for, om man slår til. ' (Kliniker 4)

Lederne bemærkede lavest engagement blandt klinikere med 2-4 års erfaring. De fremhævede, at følelsen af uvidenhed eller frygten for at svare forkert ofte opstod, når mindre erfarne kollegaer var til stede. Desuden udtrykte de bekymring for, at klinikerne følte sig som om de var i 'forhør', eller oplevede en mangel på tillid til deres faglighed fra lederens side, hvilket kunne forklare et lavt engagement i at deltage:

'For der er nogle, der kan føle sig overhørt, altså 'ved jeg nu nok om det her?' Det er vigtigt, at jeg får skabt et refleksionsrum,  hvor  man  kan  være  helt  åben  og  ærlig, fordi det er der, man rykker sig. Så det her med at kunne lave det rum eller bruge EBP-modellen til at lægge rammen for rummet. Så er det tydeligt, hvad vi vil, altså skabe udvikling.' (Leder 3)

Blandt  klinikerne  blev  det  problematiseret,  hvorledes forskellig anciennitet kan medvirke til en negativ tilgang til '10 faglige minutter':

' Hvis man er sygeplejerske med erfaring, kan man jo godt have sine egne holdninger og meninger og være formet på en vis måde. Man har sin egen viden. Det kan være svært at modtage ny viden og teori. Alle de nyuddannede kommer med viden fra skolen, og de skal ikke komme og spille smarte... Det kan være svært, at få fif og ideer fra de nye sygeplejersker, der kommer og sætter spørgsmålstegn ved ens viden.' (Kliniker 3)

For både de mest erfarne (+ 4 år) klinikere og de nyuddannede var der andre dynamikker på spil end for mellemgruppen, hvilket både ledere og klinikere gav udtryk for. Lederne observerede, at de mest erfarne var nysgerrige  og  åbne  for  at  modtage  ny  viden  samt  reflektere, samtidig med at de udviste en ro i deres faglighed. Dette blev også bekræftet i fokusgruppen med klinikerne, som beskrev  '10  faglige  minutter'  som  et  forum,  hvor  man kunne lære af hinanden og se problemstillinger fra flere vinkler, uden at det skulle opfattes som et nederlag ikke at  kende alle svar. De nyuddannede oplevede stort udbytte af formatet, da '10 faglige minutter' gav dem ny viden, og ved at problemstillingen blev bearbejdet ud fra EBP-modellen, skabtes der genkendelighed:

'Det giver mulighed for øget viden og flere aspekter af problemstillingen.  Der  bliver  talt  om  emner,  som  man ikke plejer at gå så meget i dybden med, og ikke har så meget erfaring med. Så kommer det op i plenum, så kan jeg jo godt byde ind med noget alligevel, selvom jeg er ny, og det giver mening for mig at bruge en fast model.' (Kliniker 3)

## INTEGRERING AF DATA

Spørgeskemaundersøgelsen  viste,  at  69,1%  (n  =  39) mente, at '10 faglige minutter 'i høj eller nogen grad var med til at skabe et rum til at tale sygepleje.  Det blev forklaret, at klinikerne oplevede, at den faste model (EBP), som faciliterede '10 faglige minutter', skabte forudsigelighed og gav mulighed for at inddrage evidens i aktuelle problemstillinger.  Vi  fandt,  at  46%  (n  =  10)  i  gruppen med 36 års erfaring oplevede, at '10 faglige minutter' enten ikke skabte et rum til at tale sygepleje eller kun i mindre  grad.  Det  blev  forklaret,  at  '10  faglige  minutter' kunne  føles  som  et  'forhør',  eller  at  deltagerne  kunne være bekymrede for at udstille deres uvidenhed. Spørgeskemaundersøgelsen viste, at 25,4% fandt, at '10 faglige minutter' i mindre grad eller slet ikke øgede deres forståelse for at arbejde evidensbaseret. Oplevelserne relateret hertil blev forklaret ud fra, at den korte tidsramme i nogle tilfælde manglede dybde og refleksion.

## Diskussion

Undersøgelsen viste, at afholdelse af '10 faglige minutter' kan skabe et rum, hvor man kan diskutere evidensbaseret sygepleje.  Der  blev  fremhævet  et  behov  for  en  fast ramme, både i form af tid, facilitatorer og struktur for at det kunne gennemføres som ønsket. Særligt de klinikere, der havde været uddannet mellem 3-6 år, fandt ikke udbyttet af '10 faglige minutter' stort. Dette blev udfoldet med en forståelse for, at interventionen kunne give følelsen af at være i forhør ved sin leder, samt at tidsrammen var for kort.

Som vi indledningsvist fremhævede, så finder litteraturen, at en organisations parathed for at understøtte EBP er vigtig [8]. Særligt fire punkter anses essentielle: 1) tilstrækkelig tid til medarbejderne, 2) generel viden om evidensbaseret praksis, 3) træning i at arbejde evidensbaseret, 4) adgang til relevante evidenskilder [8].  I tråd med de fire punkter, berørte vores fund særligt tidsperspektivet og træning i at arbejde evidensbaseret. Det blev vurderet, at '10 faglige minutter' kunne blive udfordret i dets mangel på tid, da nogle af klinikerne fandt, at ti minutter, føltes utilstrækkeligt, hvis målet var at koble evidens og patientnære  problemstillinger.  Omvendt  var  den  korte tidsramme et realistisk alternativ til ingenting.

Vores resultater viser, at '10 faglige minutter' kan være en vej til at støtte op om muligheden for at kombinere akutsygepleje og evidensbaseret tænkning i dagligdagen. Et studie viser netop, at i en akut setting er der en forventning om, at klinikerne bidrager til at opretholde et højt  patientflow,  hvilket  kan  påvirke  deres  muligheder for at holde sig ajour med de gældende retningslinjer[16]. På  den  baggrund  fremstår  '10  faglige  minutter'  som  et konkret bud på, hvordan man i en akut kontekst kan understøtte, at personalet holder sig ajour med viden og retningslinjer.

Vores fund viser, at '10 faglige minutter' kan opleves negativt, hvis klinikeren føler sig bange for at udstille sin uvidenhed. Dette blev særligt tydeligt for de klinikere, som  havde  3-6  års  anciennitet.  Et  systematisk  review fremhæver netop, at frygten for at fejle, kan have en stor indflydelse  på  udbyttet  af  et  klinisk  læringsmiljø  [17]. Denne frygt kan skabe en barriere for åben kommunikation og læring, hvilket i sidste ende kan hæmme både den individuelle og kollektive udvikling inden for sygeplejepraksis [17]. Med det in mente, er det fremadskuende relevant  at  overveje,  hvordan  '10  faglige  minutter'  bedst kan implementeres for at fremme et trygt klinisk læringsmiljø. En central overvejelse er, om det bør drives af uddannelsesansvarlige og kliniske sygeplejespecialister, der ikke har en direkte ledelsesmæssig relation til klinikerne, men derimod en uddannelsesmæssig relation.

Deltagerne i undersøgelsen italesatte, at '10 faglige minutter' støttede op om en kultur, hvor man de kunne reflektere over sit fag sammen med kollegaer. I tråd med dette viser et tidligere studie, at viden, som tilegnes i et team, har vist positive påvirkninger både i forhold til engagement og udbytte [18].  Dette kan være et af argumenterne for at fastholde '10 faglige minutter', da de positive læringsdynamikker mellem klinikerne kan være med til at fastholde en kultur, der er nysgerrig på at tilegne sig viden.

Undersøgelsen af de '10 faglige minutter' giver ikke et entydigt svar, men medgiver os en viden om, at interventionen er gennemførbar i et klinisk miljø, og er med til at facilitere faglige diskussioner understøttet af eksisterende evidens. På baggrund af fundene bør det overvejes, om interventionen skal justeres snarere end fortsættes uændret. Det gælder særligt ift. facilitering, da lederens rolle potentielt kan hæmme læring. Ledelsen bør derfor forholde sig aktivt til, hvordan ansvar og roller placeres, hvis formatet skal fastholdes. Resultaterne peger på et behov for tydelig struktur og trygge rammer, før interventionen kan forankres bredt. Et ukritisk videreført format risikerer  at  modarbejde intentionen om at fremme faglig refleksion og læring.

## BEGRÆNSNINGER I STUDIET

I dette studie er der visse begrænsninger. For det første er studiet  gennemført  som  et  kvalitetsudviklingsprojekt, hvilket afspejler sig både i den lokale kontekst og den begrænsede sample size. Derudover er der anvendt et selvkonstrueret spørgeskema, som ikke er valideret til formålet.  Et  selvkonstrueret  spørgeskema  kan  mangle  dokumenteret validitet og reliabilitet, hvilket svækker resultaternes  troværdighed.  Derudover  kan  spørgsmålene være præget af forforståelser, som påvirker svarenes anvendelighed [13]. Svarraten på spørgeskemaundersøgelsen kunne også have været højere for at styrke undersøgelsens validitet [19]. Det er ikke muligt at udtale sig om karakteristika ved dem, der ikke deltog, da der ikke er indsamlet oplysninger om dette. Årsagen til deres fravær er  derfor  ukendt.  Derudover  var  der  i  den  ene  fokusgruppe kun tre deltagere, som må anses som et beskedent antal og kan have påvirket resultatet, da diskussionerne kan  være  begrænsede  af  manglende  perspektiver  [20]. Dette er ligeledes en af undersøgelsens begrænsninger.

## Konklusion

Undersøgelsen viser, at '10 faglige minutter' rummer potentiale som en lavpraktisk ramme for faglig refleksion og kobling til evidensbaseret praksis i en travl klinisk kontekst.  Samtidig  tydeliggør  resultaterne,  at  udbyttet  afhænger af trygge rammer, tydelig struktur og en facilitering, der ikke forbindes med kontrol. For nogle klinikere -særligt dem med 3-6 års erfaring -kan interventionen virke hæmmende, hvis der ikke tages højde for psykologisk tryghed. Det bør overvejes, om interventionen kan videreføres uændret, men i stedet justeres med henblik på  at  styrke  læringsmiljøet.  Det  kræver  aktiv  opmærksomhed fra ledelsen på både organisering og implementering.

Interessekonflikter

Forfatterne angiver ingen interessekonflikter.

Finansiering

Ingen.

## Referencer

1. Hagstrøm, J. and A.C. Engers, Kvalitet og udvikling. 1. udgave ed. Sosuserien. SSA. 2018, Kbh.: Munksgaard. 207 sider.
2. Aiken, L.H., et al., Nurse staffing and education and hospital mortality in nine European countries: a retrospective observational study. Lancet, 2014. 383(9931): p. 1824-30.
3. Considine, J. and B. McGillivray, An evidencebased practice approach to improving nursing care of acute stroke in an Australian Emergency Department. J Clin Nurs, 2010. 19(1-2): p. 13844.
4. Mackey, A. and S. Bassendowski, The History of Evidence-Based Practice in Nursing Education and Practice. J Prof Nurs, 2017. 33(1): p. 51-55.
5. Willman, A.S., Peter;  Bahtsevani,Christel, Evidensbaseret sygepleje : en bro mellem forskning og klinisk virksomhed. 2. udgave, oversat fra svensk af Kent Havemann &amp; Gitte Lyngs ed. 2007, Kbh.: Gad. 201 sider.
6. Sackett, D.L., et al., Evidence based medicine: what it is and what it isn't. BMJ, 1996. 312(7023): p. 71-72.
7. Fitzpatrick, B., K. Bloore, and N. Blake, Joy in Work and Reducing Nurse Burnout: From Triple Aim to Quadruple Aim. AACN Adv Crit Care, 2019. 30(2): p. 185-188.
8. Schaefer, J.D. and J.M. Welton, Evidence based practice readiness: A concept analysis. J Nurs Manag, 2018. 26(6): p. 621-629.
9. Yoo, J.Y., et al., Clinical nurses' beliefs, knowledge, organizational readiness and level of implementation of evidence-based practice: The first step to creating an evidence-based practice culture. PLoS One, 2019. 14(12): p. e0226742.
10. Universitetshospital, O. Strategi for sygepleje 2020-2023, tættere på patienten i alle opgaver. 2020  [cited 2022 0410].
11. Creswell, J.W. and V.L.P. Clark, Designing and conducting mixed methods research. Third edition ed. 2018, Thousand Oaks, California: Sage Publications Inc. xxvii, 492 s.
12. Fetters, M.D., L.A. Curry, and J.W. Creswell, Achieving integration in mixed methods designs-principles and practices. Health Serv Res, 2013. 48(6 Pt 2): p. 2134-56.
13. Hansen, N.-H.M., B. Marckmann, and E. Nørregård-Nielsen, Spørgeskemaer i virkeligheden:-målgrupper, design og svarkategorier. 2008: Samfundslitteratur.
14. Halkier, B., Fokusgrupper. 3. udgave ed. 2016, Frederiksberg: Samfundslitteratur. 126 sider.
15. Petersen, R.A., Deskriptiv statistik, in Analysestrategier i sundhedsfaglige undersøgelser. 2023, Samfundslitteratur. p. 113126.
16. Kirk, J.W., Implementing evidence -based practices in an emergency department: contradictions exposed when prioritising a flow culture. Journal of clinical nursing, 2016. 25(34): p. 555-565.
17. Panda, S., et al., Challenges faced by student nurses and midwives in clinical learning environment - A systematic review and metasynthesis. Nurse Educ Today, 2021. 101: p. 104875.
18. Dearnley, C., et al., Team based learning in nursing and midwifery higher education; a systematic review of the evidence for change. Nurse Educ Today, 2018. 60: p. 75-83.
19. Boolsen, M.W., Spørgeskemaundersøgelser. 2008: Hans Reitzels Forlag.
20. Morgan, D.L. and J.L. Bottorff, Advancing our craft: focus group methods and practice. Qual Health Res, 2010. 20(5): p. 579-81.