Designkritik på glitret papir?
Forfattere: Lene Kiærbye Pedersen
Tidsskrift: prototyper (2016-11-29)

## Designkritik på glitret papir?

Lene Kiærbye Pedersen

## Indledning

Da boligmagasinet Bo Bedre blev lanceret i 1961, så en ny type af magasin dagens lys i Danmark. Et specialmagasin henvendt til den almindelige læser, delvist finansieret af annonceindtægter. Udbuddet af livsstilsmagasiner er siden vokset markant. Seneste skud på stammen er Bo Bedre-forlaget Benjamins Costume Living, der akkurat ligesom Aller koncernens Elle Decoration er et boligmagasin skabt i nær tilknytning til et eksisterende modemagasin. Fremgangsmåden er altså bekendt, og det seneste knopskud på de danske boligmagasiner tilbyder da heller ikke læseren noget nyt. Og spørgsmålet er derfor om genren virkelig ikke har mere at byde på?

En gennembladring af første nummer af Costume Living, viser at der som sådan ikke er noget at udsætte på indholdet, det skulle da lige være det faktum, at det til forveksling  ligner  konkurrenterne.  Magasinets  redaktionelle  stof  indledes  med  en  lederartikel.  Vi  tilbydes  forskellige  tema-  eller  farveafstemte  inspirations-  og  shoppingssider.  Og  de  fire  repræsenterede  boligreportager  -  alle  smukt  fotograferet  og fremstillet i et visuelt højt niveau - afsluttes med en velkendt skab-selv-stilen -side. Helt i tråd med tidens tendens er to af reportagerne fra internationale storbylejligheder.  Det  redaktionelle  stof  suppleres  af  adskillige  helsides  annoncer  fra  de  største danske  møbel-  og  designproducenter.  Vi  får  designerportrætter,  tips  til  den  næste storby-designrejse  og  afslutningsvis  en  forhandlerliste.  Det  æstetiske  udtryk,  der synes udviklet og forbedret i løbet af de første fire udgivelser, virker gennemarbejdet og let feminint.

## Udvikling af egen genre

Lanceringen af Costume Living skal nok mest af alt betragtes som Allers forsøg på at positionere sig i forhold til sine to største konkurrenter på markedet. Egmont var de  første  herhjemme  der,  inspireret  af  de  store  udenlandske  boligmagasiner,  med magasinet RUM Interiør henvendte sig til en smallere, mere high-end og internationalt orienteret målgruppe . Siden lanceringen i 2008 har RUM fået fat i en fast og støt

stigende læserskare, som de to andre store magasinforlag indtil nu ikke har haft tilbud til. Allers danske udgave af Elle Decoration blev lanceret i 2012, og med Costume Living vil Benjamin nu også have sin del af kagen i forhold til den 'urbane, internationalt  orienterede  og  designinteresserede  kvindelige  læser '.  Naturlig  og sund konkurrence kan man sige, men tilsyneladende ikke en konkurrence der motiverer til differentiering og udvikling af egen genre. Indholdet og præsentationsformen i de tre magasiner opleves meget ens. Især i sammenligning med Elle Decoration står  man som læser af det nye Costume Living med oplevelsen af deja-vu, idet ensartetheden  hvad  angår  indhold  og  stil  er  slående.  Det  kunne  være  forfriskende hvis en ny-udgivelse turde byde ind med noget andet og mere, og på den måde bidrage til at udvikle genren, ligesom Bo Bedre gjorde det i sine formative år.

## Magasinets rolle og betydning

Brugerundersøgelser  viser  at  magasinlæsningen  typisk  foregår  i  forskellige  faser, idet magasinets karakter af periodikum gør at læseren vender tilbage til udgivelsen af flere omgange, inden det næste nummer kommer på gaden. I første omgang er det som oftest det visuelle materiale der scannes. Man oser igennem magasinet, og lader sig inspirere af billedfladen, de dertilhørende overskrifter samt de kortere billedtekster. Ved 3. gennemgang af magasinet tager vi os som læsere mere tid og fordyber os i ro og mag i magasinets tekstmæssige indhold. Netop det at magasinlæseren har mulighed for at fordybe sig indenfor sit eget specifikke interesseområde, fremhæves også som et af det trykte magasins forcer i en stadig mere digitaliseret verden, hvor information, nyheder og inspiration på de digitale medier fortrinsvis søges og erfares i  kortere  bidder  og  brudstykker.  Men  ser  man  på  det  redaktionelle  stof  i Costume Living , og de danske boligmagasiner generelt, kan man frygte at der ikke er substans nok til denne 3. gennemlæsning og fordybelse. Magasinerne er udstyrsstykker uden lige, når det kommer til det visuelle materiale. Papirkvaliteten er høj og gengiver de æstetisk velproportionerede billeder skarpt og med god plads i form af både hel- og dobbeltsides  fotos.  Shopping-  og  inspirationssiderne  præsenterer  farveafstemte  og indbydende tableauer af nøje udvalgte produkter, og de supplerende overskrifter og billedtekster er indarbejdet som grafiske elementer i det samlede visuelle værk. Men når det kommer til den tekstmæssige behandling af redaktionelle fokusområder, lades der en del tilbage at ønske. Inspiration og refleksion i forhold til design og boligindretning  kan,  langt  hen  ad  vejen,  videregives  rent  visuelt  -  ingen  tvivl  om  det. Men  med  en  velbalanceret  kombination  af  billedmateriale  og  en  udvidet  tekstdel kommer man nok længere. Magasinerne har adgang til en stor gruppe af designinteresserede læsere, så hvorfor ikke tilbyde dem noget mere? Hvorfor ikke gøre maga-

sinerne  til  genstand  for  en  meningsfuld  3.  gennemlæsning  og  derved  også  udvide hvert enkelt nummers levetid?

Medieforsker Trine Kjær har i et casestudie af Bo Bedre undersøgt hvordan vi bruger livsstilsmagasiner, samt hvilken betydning de har for os i hverdagen, og når frem til at magasinerne konsumeres både for deres underholdende og sociologiske værdi. Hvor sidstnævnte forstås som den identitetsopfattelse vi styrker og udvikler ved at forholde os til magasinets stofvalg og præsentation. Ved siden af underholdningen og dagdrømmeriet som boligmagasinerne muliggør, ønsker vi altså også at lære. At få be- eller afkræftet egne holdninger og forestillinger og tilegne os ny viden på vores interessespecifikke område.

En anden vigtig pointe hos Trine Kjær er at magasinet og det redaktionelle stof i et moderne  veloplyst  samfund  ikke  må  optræde  som  en  overlegen,  bedrevidende  og belærende smagsdommer, men i stedet skal ' stimulere aktivitet, virkelyst og dømmekraft '. Indenfor en sådan målsætning, kan et moderne boligmagasin henvendt til den unge, urbane og designinteresserede kvindelige læser godt gå skridtet videre og tilbyde andet og mere end shopping-relateret inspiration. Ellers er der netop fare for, at der bliver talt ned til læseren.  Ser man på lederartiklerne i de første numre af Costume Living , skorter det ikke på interessant og stadigt aktuelt stof indenfor designområdet, som der kunne gås mere i dybden med: Prioriteringen af design der holder - kan det betragtes som bæredygtighed i form af design af høj kvalitet og lang tidsmæssig varighed? Problematiseringen af det smukke i tingene og dyrkelsen af dette - er det legalt og terapeutisk eller stadig lidt 'forbudt', seriøst eller useriøst? Det udvidede designbegreb, skellet og krydsfeltet mellem design og kunst - skal der være spor af håndværket og mennesket i tingene? Men når sidstnævnte fokus ene og alene resulterer i 'kunstneriske opstillinger' af designgenstande og møbler, indfries potentialet ikke til fulde.

## Designskrivning

Designskribent Peter Hall  har problematiseret skellet mellem journalistisk og akademisk designskrivning, og ser fordele og ulemper ved begge genrer. Han ser gerne at de to brancher lærer af hinanden, og på denne vis skaber tekster, der på en gang går tæt på kilden, problematiserer, går i dybden og er debatskabende og bevidst om eget  kritiske  afsæt.  Den  akademiske  del  af  designskrivningen  foregår,  ifølge  Hall, isoleret,  som  i  et  elfenbenstårn,  og  henvender  sig  kun  til  en  snæver  lukket  kreds, mens udfoldelsesmulighederne indenfor den journalistiske designskrivning til gengæld kan være begrænset af en hensynstagen til den branche, der skrives om og i -

for magasinernes vedkommende, blandt andre, de annoncører indtjeningen i høj grad afhænger af.

Det er nok for meget forlangt, at det redaktionelle stof i de danske boligmagasiner med et trylleslag skal opfylde alle kriterier for god designskrivning, men et sted skal man jo begynde. Så når en billedserie i Costume Living under titlen Danish delight , sætter fokus på dansk designs ' enestående position på den internationale designscene ' siden 1950'erne, kunne der suppleres med en diskussion af betegnelsen Danish Design -  hvad  den  indebærer, om det  er en i objekterne iboende karakter, en netværks- eller markedsføringsskabt fortælling, begrebets position og betydning i dag og  så  videre.  Spørgsmål  der  i  adskillige  akademiske  artikler  er  velbehandlet,  men som også er aktuelle og relevante at skrive ud af elfenbenstårnet og formidle til en bredere designorienteret del af befolkningen - for eksempel til læserne af de danske boligmagasiner. Kommer man i karambolage med annoncørernes interesser? Måske - måske ikke! Tankevækkende er det, at denne problematik ikke er udslagsgivende, når man kaster et blik på bare et af de mange andre emneområder for magasinudgivelse  i  Danmark,  nemlig  cykelsporten.  Magasinet Cykelmagasinet er  ligesom  boligmagasinerne  et  delvist  annoncefinansieret  specialmagasin,  her  henvendt  til  de danske cykelentusiaster med inspirerende og flersidede billedreportager af høj kvalitet. Reportagerne flankeres af helsides annoncer for forskellige cykelsportsrelaterede produkter,  men  denne  annoncering  (og  Halls  skepsis)  til  trods  er  der  i  magasinet også et utal af skarpe, velreflekterede anmeldelser og tests af netop disse produkter. De nye Shimano -skivebremser kan således godt stå for skud for kritisk stillingtagen, samtidigt med at der andetsteds reklameres for selvsamme producent. Det kritiske materiale begrænser sig ikke kun til anmeldelser. Ved at problematisere emner som for eksempel doping eller unge, halvprofessionelle cykelrytteres arbejdsvilkår, stilles der i mere dybdegående artikler spørgsmålstegn til branchen.

## At ønske sig

Det er på ingen måde dette indlægs mål og sigte at forvandle de danske boligmagasiner  til  nye  udgaver  af Tænk og Test .  Ej  heller  at  genoplive  tidligere  tiders  mere autoritative boligvejledning. En tydelig kritisk stillingtagen i ny og næ, eller en påpeget ridse i lakken, kunne dog være kærkommen i magasiner som f.eks. Costume Living .  Den manglende tydeliggørelse af kritisk refleksion og selektion kan måske forklares med at foregå i det redaktionelle arbejde forud for udgivelsen - så kun det ypperste vises frem for os læsere - ' håndplukket ' som det betegnes i Elle Decorations første lederartikel. Men når produktbeskrivelserne på trend- og shoppingssiderne

af og til forekommer enslydende i de enkelte magasiner, og har et bemærkelsesværdigt  sammenfald  med  producenternes  egne  pressemeddelelser,  må  man  undre  sig over  redaktionens  ambitionsniveau,  og  frygte  for  en  ukritisk  enten  forhastet  eller partisk  gengivelse.  Når  tekstmaterialet  i  de  danske  boligmagasiner  hovedsageligt udmønter sig i superlativer og anprisninger af design som værker og ikoner og designeren som tilhørende en overlegen kreativ klasse, levnes der ikke plads til aspirationer om forbedring og udvikling. Et drømmeunivers, nuvel, men når man nu har fået  en  stor  gruppe  designinteresserede  læsere  i  tale,  og  ønsker  at  fastholde  deres interesse, kunne man, ved at tage dem en anelse mere seriøst, være med til at motivere den almene refleksion, debat og ageren i forhold til faget og begrebet design. For måske kan de danske boligmagasiner rent faktisk både bære og vinde ved at lade den kritiske pen flyde lidt lettere på det glitrede papir.

## Litteratur

- Hall, Peter: 'Changes in Design Criticism', Design and Culture , Vol. 5, Issue 1, 2013, pp. 21-28.
- Kjær, Trine: Magasiner i Danmark: et speciale om de danske magasiner , Aalborg Universitet, 2000.
- Nielsen, Louise Skak: Glemmer du så husker vi: Bo Bedre 40 Aar , Bo Bedre, 2001.
- Thomsen, Poul Pilegaard: 'Da danskerne lærte at bo bedre', Weekendavisen , 4. marts 2011.