Nordkoreanske migranter i Kina. Konversion og socialt pres.
Forfattere: Mette Hee Læborg
Tidsskrift: rvt (2015-11-20)

## Nordkoreanske migranter i Kina

Konversion og socialt pres

METTE HEE LÆBORG

ENGLISH ABSTRACT: Since the 1980s coercive persuasion has been scrutinized by sociologists  in  response  to  the  preceeding  discourse  on  supposed  'brainwashing' methods claimed to be utilized by new religious movements. The sociological consensus was that 'brainwashing' and coercion rarely occur in religious conversion but this debate is revoked in light of Christian organizations' involvement with North Koreans in China. In China, North Koreans live under stressful conditions as illegal migrants  exposed  to  criminal  actions,  while  living  under  the  threat  of  deportation. Christian organizations provide shelter, security and organize plights to a third country, if desired and possible, thus having a humanitarian functionality. The paper will argue that North Koreans in China, convert under grave social pressures as a result of well-organized religious groups, their availability, and social forces from the external world.

DANSK RESUME: Som en respons på diskursen om brug af 'hjernevask-metoder' blandt  nyreligiøse  bevægelser  undersøgte  en  række  sociologer  fra  1980'erne  social tvang i religiøs konversion. Konsensus var, at dette forekom som en sjældenhed, men dog var muligt og derfor nødvendigt at inkludere i en teoretisk analyse. Denne debat vækkes i lyset af kristne organisationers interaktion med nordkoreanske migranter i Kina. I Kina lever nordkoreanere under stressede vilkår som illegale migranter, eksponeret  for  kriminalitet  og  truslen  om  deportering.  Kristne  organisationer  tilbyder nordkoreanere husly, 'sikkerhed' og migrationsrejser til et tredje land, hvis ønsket og muligt, og organisationernes funktionalitet får dermed også en humanitær størrelse. Artiklen argumenterer for, at nordkoreanere, i Kina konverterer under et stærkt socialt pres, som en konsekvens af velorganiserede religiøse grupper, disses tilstedeværelse i Kina samt eksterne sociale kræfter.

KEYWORDS: conversion; migration; Christian organizations; North Korea

## Indledning

God is at  work  everywhere.  I  came  to  faith  in  a  safe  house  in  China  after  I  escaped North Korea. You would be amazed to see how the Spirit is at work in these safe houses. So many people come to faith. That's only possible thanks to you. We wouldn't even exist without your prayers (OD 2014).

Således svarer en nordkoreansk flygtning, da hun af den kristne organisation Open Doors d. 18. februar 2014 bliver spurgt, om Gud har forladt Nordkorea? For hende er svaret indlysende; Gud er til stede alle vegne, og helligånden er endda i høj grad at finde  i  de  safe  houses,  hvor  missionærer  skjuler  nordkoreanere.  Her  beskyttes  migranterne mod de kinesiske myndigheder og de, der kunne have interesse i at indberette dem. Det er også her, at nordkoreanere eksponeres for den kristne mission, som oftest resulterer i at de konverterer til kristendommen.

Af de 26.124 nordkoreanske flygtninge, der på nuværende tidspunkt har immigrantstatus i Sydkorea, antages majoriteten at være kristne, og Jung skønner, at omkring 80-90 procent er protestanter, mens Chung mener, at der er tale om 88 procent (Chung  2009,  21;  Jung  2011,  164;  MOU  2004).  Dette  ses  i  forhold  til  et  signifikant færre antal kristne i den totale sydkoreanske befolkning, som i 2005 blev estimeret til at udgøre 29 procent, heraf 18 procent protestanter og 11 befolkningsprocent katolikker. Med andre ord er der ifølge disse tal omkring tre gange flere kristne i den nordkoreanske migrantgruppe end i den samlede sydkoreanske befolkning (NSO 2005). Dog har kristendommen en stærk position i Sydkorea, hvilket også kommer til udtryk i den religiøse demografi, hvor 'protestantismen' vurderes til at være den næststørste officielle religiøse gruppe efter buddhismen (NSO 2005). 1

Der har kun været lille uafhængig interesse i at undersøge de kristne organisationers  betydning  for  nordkoreaneres  konversion  til  kristendommen  i  Kina  (Jung  11, 2013a,  2013b).  Dog  har  en  række  rapporter  undersøgt  nordkoreanernes  generelle situation i og uden for Nordkorea, og det er for denne artikel væsentligt, at det gennem disse rapporter er muligt at danne et skøn over det sociale rum, som nordkoreanere  befinder  sig  i,  efter  de  har  krydset  grænsen  fra  Nordkorea  til  Kina,  der  som regel er det første stop i en flugt ud af landet. I februar 2014 publicerede en kommission  nedsat  af  United  Nations  Human  Rights  Council  en  rapport  på  372  sider  om menneskerettighedsforbrydelserne i Nordkorea. Rapporten var baseret på offentlige høringer afholdt i Seoul, Tokyo, London og Washington, D.C., og bestod af flere end 80 vidne og ekspertudsagn (UNHRC 2014). Høringerne gav detaljerede beskrivelser af vidnernes oplevelser både i Nordkorea og Kina, som understøttede tidligere rapporter udarbejdet af andre organisationer, og disse vil i denne artikel benyttes til at belyse flygtningenes prædispositioner for at konvertere.

1 'Protestantisme'  bruges  i  denne  statistik  som  en  samlet  betegnelse  for  alle  protestantiske  retninger  af National Statistical Office (NSO 2005).

Det fremgår af flere rapporter, at den hyppigste årsag til at krydse den kinesiskkoreanske grænse er at finde mad - med intentionen om bringe maden med tilbage til Nordkorea (CRS 2007; ICG 2006; UNHRC 2014). Nogle krydser også grænsen med det klare sigte at blive i Kina eller emigrere til et tredje land, og dertil findes en gruppe, som lokkes til Kina under falske præmisser. Flere rapporter dokumenterer, at et stort antal af kvinder sælges til enten sexindustrien eller kinesiske mænd; det er dog på grund af begrænsede oplysninger vanskeligt at gøre sig præcise antagelser om det egentlige antal. Af samme årsag kan der heller ikke foretages sikre skøn over, hvor mange nordkoreanere der samlet befinder sig i Kina, og en konsekvens heraf er, at undersøgelser viser vidt forskellige resultater. I 2005 vurderede organisationen Good Friends eksempelvis, at der bor omkring 50.000 nordkoreanere i Kina, mens International  Crisis  Group,  i  2006,  vurderede antallet  til  at  være omkring  100.000,  og  i  en rapport udgivet at Korea Institute for National Unification, fra 2013, dokumenteres der, at der bor omkring 7.500 nordkoreanere i Kina (min. 4.500 og maks. 10.500) (ICG 2006; KINU 2013; UNHRC 2014).

På grund af den kinesiske tolerance overfor det nordkoreanske regime opfattes nordkoreanere uden rejsetilladelse i kinesisk lovgivning som illegale eller økonomiske indvandrere og deporteres derfor til Nordkorea. Den reelle konsekvens er, at de migranter, der opholder sig illegalt i Kina, ikke kan opnå flygtningestatus og derfor ikke få rettigheder. I stedet befinder de sig i politisk gråzone eksponeret for menneskehandel, slaveri og andre kriminelle overtrædelser (CRS 2007; UNHRC 2014).

Hvis deporteret er skæbnen endnu værre, idet de vil kunne blive dømt efter flere paragraffer  i  den  nordkoreanske  straffelovgivning.  Eksempelvis  idømmer  paragraf 233 'Illegal Crossing of Border' (illegal grænsekrydsning) en borger en straf på op til to år i en arbejdslejr, hvis ikke overtrædelsen vurderes til at være særlig alvorlig, men alvorlige tilfælde kan medføre en straf på op til fem år (CANKHR 2009: Article 233, UNHRC 2014, 107). Samtidig vil en person der har begået denne form for forbrydelse også have overtrådt paragraf 62, 'Treason against the Fatherland' (landsforræderi), som straffer en borger med fem til ti år i en arbejdslejr (CANKHR 2009: Article 62). Med det  sagt  er  straffelovgivningen  så  vagt  defineret,  at  det  er  sandsynligt,  at  en borger yderligere vil kunne dømmes efter andre paragraffer som eksempelvis paragraf 64, 'Sabotage', der defineres som handlinger med 'anti-state purposes' og som medfører en livstidsafsoning i en arbejdslejr eller henrettelse (CANKHR 2009: Article 64). 2

Konversionen til kristendommen ses i forhold til nordkoreanske og kinesiske omstændigheder, migranternes prædispositioner, kombineret med en relevant tilstede- værelse  af  kristne  organisationer,  der  tilbyder  beskyttelse,  lægehjælp,  mad  og  en fremtid  til  migranterne.  Fordi  organisationerne  ikke  kun  tilbyder  en  kristen,  men også en humanitær frelse, kan der dog rejses spørgsmål ved, hvorvidt migranterne konverterer frivilligt eller under pres. Den foreliggende artikel vil undersøge niveauet af tvang i konversioner blandt nordkoreanere i Kina, der anskues som en proces hvor nordkoreanere befinder sig i en 'tvangs-situation', og hvor det ikke er missionærer, der alene tvinger konversion. Dette ses i forhold til socialvidenskabelige konversionsteorier  fremsat  siden  1980'erne,  som  argumenterede  for,  at  dette  sjældent forekommer, og i forhold til relevante migrationsteorier for at undersøge forholdet mellem integration og konversion.

2 I teorien tillader den nordkoreanske immigrationslovgivning, at borgere besøger slægtninge i Kina, mod fremvisning af en invitation samt slægtningenes kontaktinformationer, og der kan ligeledes udstedes 24 eller 48 timers rejsetilladelser til nordkoreanske forretningsmænd (UNHRC 2014). I praksis er dette dog et privilegium forbeholdt borgere af høj rang eller god 'ideology' og er med andre ord begrænset til en særlig gruppe, hvilket betyder, at langt de fleste krydser grænsen uden gyldige rejsedokumenter og derfor kan dømmes under den nordkoreanske straffelovgivning.

## Den religiøse kontekst i Nordkorea

Nordkorea har en shamanistisk,  buddhistisk, konfuciansk og  kristen  kulturarv,  og det antages, at disse religioner er tilstedeværende elementer i det moderne nordkoreanske samfund. På grund af den begrænsede adgang til landet er det dog vanskeligt at fastslå, hvordan og i hvor høj grad kulturen er mærket af religionerne, fordi det  gennem en socialistisk  reform  er  lykkedes  at  kontrollere  religionsdyrkelsen  og det høje niveau af propaganda slører muligheden for at gøre sig antagelser om de faktiske forhold i regimet. Der er en markant forskel på, hvordan den nordkoreanske stat og den eksterne verden udlægger religionen i landet, hvilket er et gennemgående paradoks, når religionsdyrkelsen italesættes. Et højt antal flygtninge beretter eksempelvis  om  religionsforfølgelser,  mens  statens  offentlige  holdning  er,  at  borgere frit må vælge og praktisere religion. Staten har således rapporteret til FN, at religiøse organisationer såsom Korea Christian Federation, Korea Buddhists' Federation, Korea  Roman  Catholic  Association,  Korea  Chondoist  Society  og  Korea  Religionists' Society  er  tilstedeværende  religioner  i  landet,  ligesom  at  flere  religiøse  bygninger inden for de seneste år er blevet restaureret og en russisk ortodoks kirke er blevet opført i Pyongyang 'where Russian religious persons staying in the DPRK are holding religious ceremonies' (UNHRC 2009b, 9). Det er bekendt, at der i Nordkorea afholdes  officielle  buddhistiske,  protestantiske,  katolske  og  konfucianske  arrangementer;  men disse  har  i  højere  grad  en  politisk  og  kulturel  betydning  end  religiøs signifikans på mikroniveauet.  Korea Institute for National Unification (KINU) rapporterer  at  'most  North  Koreans  did  not  realize  Buddhist  temples  were  religious facilities,  and  did  not  recognize  Buddhist  monks  as  religious  practitioners'  (KINU 2014, 262).

Flygtninge fortæller også at 'fortune-telling' er en udbredt folkelig praksis blandt nordkoreanere (KINU 2014, 275). Fortune-telling udspringer af kinesisk astrologi og kan på dansk oversættes til praksissen at 'spå'. Spåkonerne og spåmændene specialiserer sig i forskellige divinationsteknikker, der eksempelvis kan tage udgangspunkt i klientens hænder, ansigt eller brug af divinationsredskaber, for derigennem at give klienten  informationer  om  eksempelvis  dennes  fremtid. 3   Uden  at  vide  hvor  meget denne praksis fylder i samfundet, synes udbredelsen at være så stor, at paragraf 267 og 268 i straffelovgivningen italesætter den. Her står der, at en person som 'repeatedly engages in superstitious activities in exchange for money or goods' straffes op til to år i en arbejdslejr, og i alvorlige tilfælde op til fem år, mens en person som 'for personal gain or other purposes, encourages others to engage in superstitious activities' straffes op til to år, dog med mulighed for at få en straf på syv år (CANKHR 2009: Article 267-268).

Fælles  for  nordkoreanere  er regimets  dyrkelse  af  den  første  leder  Kim  Il  Sung, hjernen bag juche 4 ( 주 , ju = 'hersker'; 체 , che = 'krop'/'enhed'/'form'). I sin strukturelle opbygning  forekommer juche sammenlignelig  med  en  religiøs  institution,  hvilket også får nogle forskere til at betegne det som en statsreligion. I et religionsvidenskabeligt perspektiv har juche medført, at flere religiøse kulturtraditioner er blevet omskrevet  og  dermed  fået  en  socialistisk  betydning,  hvilket  eksempelvis  er  tilfældet med det konfucianske forfaderritual jesa ( 제사 ). Fra at være et madoffer, hvor familien ærede forfaderen ved at bukke for denne på dennes dødsdag, blev det omskrevet til, at man i stedet skulle lægge blomster på den afdødes grav, mens man fokuserede på, hvordan man som familie i denne-verden kunne videreføre den afdødes socialistiske arv (Kang 2011). Det, der er væsentligt for denne artikel, er, at ju c he konstruerer et verdensbillede, der centraliserer Kim Il Sung, og en særlig doktrinær forståelse, hvori ritualisering og tilbedelse indgår. Nordkoreanere er i den forstand indoktrineret til at have en særlig kosmologisk forforståelse, som generelt modarbejder religiøse strømninger og andre ideologier end de, der understøtter regimet.

## Konversionsteori

Social tvang eller 'hjernevask' 5  er ofte blevet fremsat som en forklaring på konversioner til et antal af nyreligiøse bevægelser. Disse bevægelser blev ofte beskyldt for at

- 3 I  Sydkorea kombinerer de fleste behandlere enten tarotkort eller saju ( 사주 ,  fire  horoskopiske data: år, måned, dag og klokkeslettet for klientens fødsel, som også betegnes 'the four pillars') med bogen The Secrets of Tojeong ( 토정비결 ),  der er en divinationsteknik baseret på klientens fødselsdato (Yi 2006; Garcia 2010). Det antages at denne praksis kommer til udtryk anderledes i Nordkorea, afhængigt af hvilke redskaber der er tilgængelige og lignende faktorer.
- 4 Juche blev første gang italesat af Kim Il Sung i en tale til Koreas Arbejderparti i 1955. Det kan i en autonom  selvforståelse  oversættes  til  'egen  hersker'  (andre  oversætter  det  til  'sovereign  autonomy'  eller 'self-reliance' (Shin 2007, 517)). Det defineres i sin bredeste forstand som en ideologi, der er inspireret af marxistisk-leninistiske tanker, hvor menneskets rolle som hersker i et socialt system fremstår som den centrale ide (Helgesen 1991, 190).
- 5 'Hjernevask' fra det kinesiske begreb hsi nao , som man i Kina (1940'erne) benyttede til at påvirke kinesiske borgere til politisk konversion, tankereform eller til at få uskyldige til at vedkende sig forbrydelser. Under Korea-krigen benyttede man i Nordkorea samme teknik til at påvirke et lille antal amerikanske krigsfanger, der siden blev frigivet/udvekslet, så de kunne undergrave Sydkoreas amerikanske allierede indefra. Det viste sig at 'hjernevasken' ikke var stabil, når amerikanerne blev frigivne og vendte tilbage til deres eget politiske miljø (Barker 1984; Lifton 1963).

benytte sig af konversionsmetoder, der blandt andet indebar bortførelse og efterfølgende  'hjernevask',  og  disse  anklager  kom  som  oftest  fra  pårørende,  anti-cult  og counter-cult  bevægelser  (Barker  1984,  2002).  Op  gennem 1980'erne  dokumenterede sociologer, at social tvang i religiøs konversion forekom som en sjældenhed, men dog som en teoretisk mulighed, og måtte af den grund inkluderes i teoretiske overvejelser om konversion (Barker 1984, 2002; Kilbourne &amp; Richardson 1989; Lofland &amp; Skonovd 1981. 1983; Robbins &amp; Anthony 1982; Robbins 1984). Således argumenterer Lofland og  Skonovd  for,  at  tvungen  conversion'virtually  never  occurs,  it  is  nonetheless  a possibility, and in the interest of theoretical comprehensiveness it needs to be included in our treatment', hvilket Snow og Machelek tilslutter sig med tilføjelsen at 'social scientists find it of limited utility and generality' (Lofland &amp; Skonovd 1984, 16; Snow &amp; Machelek 1984, 179).

Efter at have undersøgt Unification Church konkluderer Barker:

The fact that most people who are subjected to the Moonies' attempts to recruit them are  perfectly  capable  of  refusing  to  join  the  movement  rules  out  those  explanations which rely totally on Unification techniques of coercion for an explanation of recruitment to the movement (Barker 1984, 233).

I  stedet foreslår både Barker (1984, 2002) og Kilbourne og Richardson (1989), at beskyldningen om social tvang i højere grad repræsenterer indsigelsespartens holdning til  den  givne  religion  end  en  reel  konversionstype,  ligesom  at  nogle  argumenterer for,  at  ideen  om 'hjernevask' benyttes til det formål at legitimere 'deprogramming' (Barker 1984, 2002; Robbins &amp; Anthony 1982).

Social  tvang  opstår,  når  et  individ  fratages  muligheden  for  at  tage  et  frit  valg, grundet pres fra den eksterne verden. Lofland &amp; Skonovd definerer tvang som '(1) the compulsion of the individual (2), sincerely to confess guilt or an ideological system',  til  hvilket  Kilbourne  &amp;  Richardson  tilføjer,  at  der  finder  et  socioemotionelt sammenbrud sted efterfulgt af underkastelse til gruppen (Kilbourne  &amp; Richardson 1989, 8; Lofland og Skonovd 1984, 16).

Barker (1984, 2002) mener, at den egentlige undersøgelse består i at udpege, om de potentielle medlemmer er underlagt tvang eller om de tager et frit valg i konversionen, til hvilket det 'frie valg' defineres. Dette indeholder refleksivitet, bevidsthed og evnen til at forestille sig flere potentielle fremtider og finder sted, når et individ har mulighed for at beslutte sig mellem to eller flere muligheder og kan forestille sig disses  potentielle  udfoldelser.  Samtidig  skal  en  person  være  i  stand  til  at  træffe  et valg baseret på tidligere erfaring, hvilket vil sige, at dennes værdier og interesser skal være dannet på baggrund af tidligere oplevelser (Barker 1984).

Flere peger på ligheder til politisk tvang, som den ses i blandt andet forhørelsesteknikker  og  'hjernevask-metoder'  benyttet  af  kommunistiske  regimer  (Lofland  &amp; Skonovd 1984). I den forbindelse fremhæver Kilbourne  &amp; Richardson (1989) fysisk tvang og tilbageholdelse som de elementer, der adskiller politisk og religiøs tvang fra hinanden, fordi disse ikke forefindes i religiøs konversion. Som opstillet af omstændighederne sættes nordkoreanere i en tvangs-situation, og dermed strækker betydningsrummet for tvang sig fra former for fysisk tvang til mere abstrakte former for social kontrol. Denne artikel vil i de fremstillende dele søge at specificere, hvordan tvang  udøves  gennem  forskellige  specificerede  former  for  socialt  pres,  og  kun  i sammenfattende dele benytte udtrykket tvang.

Konversionen placeres ligeledes i et relevant migrationsperspektiv. Inden for migrationsforskningen ses en tendens til at italesætte religiøse ritualer som elementer at etnisk kultur, der dyrkes med det formål at bevare etnicitet (Ebaugh &amp; Chafetz 2000; Cadge &amp; Ecklund 2007; Hagan &amp; Ebaugh 2003; Min 1992, 2010; Warner &amp; Wittner 1998).  Nyere  forskning  udpeger  dog  akkulturationsprocesser  i  migrantreligiøsitet, såsom Kwon (2003) og Min (2010) når de argumenterer for, at koreanske migranter i USA benytter religiøse fællesskaber til at assimilere til modtagerlandets kultur. Kerneforskellen på denne forskning og dette case er dog disse migranters livsverden det vil sige deres kulturelle- og (ikke) religiøse baggrund og de sociale omstændigheder,  som  konversionen  sker  under.  På  grund  af  de  unikke  omstændigheder  i Nordkorea  er  det  eksempelvis  ikke  alle  migranter,  der  har  et  forhold  til  religion. Nogle er født og opvokset i en arbejdslejr indtil deres flugt, og for disse er livet uden for murene i sig selv stor abstraktion. Derfor er dette case også unikt set i forhold til eksisterende  migrationsteori,  der  tager  udgangspunkt  i  migranter  med  en  allerede formet religiøsitet eller forståelse heraf fra 'fraflytterlandets' kultur. Så selvom der er lignende processer i spil i tilfældet med nordkoreanere, udfolder de sig dog inden for særskilte  analytiske  rammer,  hvor  migrationsmotiver  er  forbundet  med  sårbare flygtninge eller politiske 'afhoppere', som nogle kalder dem. Det er i dette undersøgelsesfelt yderst relevant at tage højde for, at nordkoreaneres livsbetingelser er unikke, i og med at nordkoreanere sætter deres liv på spil for at komme til Kina, hvor de lever i en politisk gråzone, ubeskyttet af loven og sårbare over for omverdenen.

Mogensen (2007) argumenterer i Dansk konversionsforskning , at den religiøse konversionsproces hænger sammen med den sociale integrationsproces for migranters konversion til  den  danske  folkekirke.  Han  mener, at  konversion  både  kan  være  et 'middel til eller betingelse for integration', 'et resultat af integration' eller et religiøst 'udtryk for integration', ligesom at integration kan være et 'motiv for konversion' (Mogensen 2007, 88). Her kan der drages paralleller til det nordkoreanske tilfælde, dog gennem et andet ræsonnementet end det Mogensen opstiller:

Når migranter konverterer til kristendommen i migrantmenighederne, styrkes deres etniske identitet således at de ikke mister forbindelsen til deres historie, kultur og folk, samtidig med at de gennem kristendommen knytter værdimæssige bånd til det danske samfund og også etablerer relationer til gammeldanske kristne (Mogensen 2007, 86).

Når  nordkoreanere  konverterer  til  kristendommen  i  safe  houses,  er  den  primære årsag  at  modtage  humanitær  nødhjælp  og  beskyttelse  af  de  humanitære,  og  som oftest kristne, organisationer, der tilbyder dette. Migranter i Danmark er ikke underlagt samme pres, og der er altså ikke tale om en gruppe sårbare flygtninge, som har behov for nødhjælp til at overleve. Denne forskel er relevant for, hvordan konversion forstås inden for gruppen, idet de teoretiske rammer for konversionen påvirkes heraf. Der kan eksempelvis rejses kritiske spørgsmål ved den egentlig dyrkelse af nordkoreansk  etnicitet  i  migrantmenighederne  og  hvorledes  dette  benyttes  i  assimileringsstrategier for at forberede nordkoreanere til en potentiel fremtid i et tredje land eller endda Kina. Artiklen vil derfor referere til assimileringsteori inden for begrænsede rammer, da dette ville kræve et større empirisk studium, som det endnu ikke har været muligt at lave.

## Kristne organisationer og kristen konversion

Kristne organisationer er aktive agenter i nødhjælpen til nordkoreanske migranter i Kina,  og  består  af  et  omfattende  undergrundsnetværk  med  organiserede kirker  og safe  houses  (Durihana  2014;  Helping  Hands  2014;  ICG  2006;  Jung  2013a,  2013b). Organisationerne  betragter  deres  mission  som  både  en  kristen  og  en  humanitær størrelse, og skillelinjen mellem disse forekommer utydelig. Helping Hands beskriver således sig selv som en organisation, der er dedikeret til at reagere på undertrykkede nordkoreaneres flugt, hvilket udføres:

by  alleviating  physical,  social,  political  and  spiritual  needs  through  partnership  with like-minded individuals, in response to Jesus Christ's call to love, serve, relieve suffering and set the exploited free (Helping Hands 2014).

I en rapport udarbejdet af International Crisis Group fortæller to præster (det fremgår ikke, hvilke trosretninger de kommer fra) fra henholdsvis Sydkorea og USA, at huskirker på den kinesiske side af Tumen-floden donerer 'food, clothes, and basic medical kits' til nordkoreanske grænsekrydsere, og at 'hundreds of border crossers passed through each of fifteen to twenty house churches in this one network alone' (ICG 2006, 5).

Nordkoreanere kommer dog i kontakt med organisationerne på flere forskellige måder. Nogle bliver opsøgt af missionærer på gaden, nogle hører tilfældigt om organisationerne, og andre kommer i kontakt med dem gennem en tredje part. Naomi, en nordkoreansk flygtning  nu  bosat  i  USA,  fortæller  i  et  interview  til  the  Wall  Street Journal, at hun kontaktede den sydkoreanske præst, Ki-Won Chun, der er leder af den kristne organisation Durihana, efter hun blev bekendt med ham gennem Voice of America (VOA) (Kirkpatrick 2006). 6  Efter en internetsøgning, hvor Naomi fik fat i Chuns  kontaktoplysninger,  sendte  hun  ham  en  fax  hvor  hun  bad  om  hans  hjælp. Hannah, der ligesom Naomi er migreret til USA, flygtede fra et voldeligt 'ægteskab' til en kinesisk mand. Herefter mødte hun en missionær, som hjalp hende til Beijing, hvorfra  hun  blev  sat  i  kontakt  med  'the  underground  railroad',  som  betegner  det undergrundsnetværk,  der  fører  en  migrant  ud  af  Kina  og  til  et  tredje  land (Kirkpatrick 2006). Det var Chun, som organiserede begge flygtninges rejser, og det var gennem denne migrationsoplevelse, at både Naomi og Hannah konverterede.

6 VOA er en multimedia institution, grundlagt af  den amerikanske regering  i 1942, som en respons på behovet for det, VOA betegnede som troværdige nyhedsudsendelser til de mennesker, der befinder sig i lukkede og krigsramte samfund (VOA 2014). I den forstand målretter de sig ikke mod USA, men eksterne samfund, og udsender i dag nyheder på 45 sprog, som VOA mener når 164 millioner ugentlige lyttere/seere (VOA 2014).

Efter nordkoreaneres kontakt med det kristne undergrundsnetværk placeres de i safe houses, hvor de skjules af missionærer og bliver informeret om de muligheder, de vil have som borgere i eksempelvis Sydkorea eller i et andet tredje land. Her modtager  de  samtidig  bibelundervisning,  og  Chun  fortæller  at  'each  day,  the  refugees rise  at  5  a.m.  to  worship  and  read  the  Bible'  (Reitman  2002).  Yu  Hwa,  en  28-årig nordkoreaner, fortæller, at hun:

watched a lot of TV and studied the bible. There were times when I just wanted to leave because living in secret without freedom was hard [...] In the beginning, my worldly wish was to become a singer, but after receiving much of God's grace, I now want to learn English and Japanese in a theological school and do missionary work (CANKHR 2007).

Fordi konversion er en integreret del af organisationernes missionsarbejde, må migranterne tilpasse sig dette, hvis de ønsker at modtage hjælp. Tilmed er det ikke alle migranter,  som  forespørger  hjælp,  som  også  modtager  den,  såsom  Yosep  Baek:  'I visited some churches, but they were having their own problems and refused to help me' (CANKHR 2012).

Migranterne er underlagt et socialt pres for ikke kun at blive en del af den kristne gruppe, men også at komme så tæt på indercirklen som muligt, idet de kan fravælges.  Mekanismerne  i  denne  proces  kan  ses  i  lyset  af  Moreland  og  Levines  (1982) 'group socialization model', der i en social-psykologisk fremstilling forklarer et individs passage gennem en gruppe. De argumenterer for, at et individ kan blive medlem  af  en  gruppe,  hvis  begge  parters  såkaldte  'commitment' til  hinanden  når  et niveau, hvor de imødekommer hinandens 'acceptance criteria' (Levine et al . 2001, 90). Medlemskab er i den forstand en forhandling mellem to parters kriterier, hvor både gruppen vil søge at tilpasse sig individet og individet vil søge at tilpasse sig gruppen, dog under den forudsætning at den anden part møder ens kriterier. Når kristne  organisationer  inkorporerer  bibelundervisning  i  deres  nødhjælpsplan  og opfordrer  til  kristen  konversion,  er  dette  dermed  udtryk  for,  at  organisationerne opstiller en række sociale kriterier, som i sidste ende bestemmer et individs sociale plads  i,  eller  uden  for,  gruppen.  Opnår  et  individ  medlemskab  i  gruppen,  er  der samtidig tale om forskellige gradbøjninger af tilhørsforhold, hvilket betyder, at nogle medlemmer er stærkere end andre.

Det formodes, at de kriterier, der opstilles af nordkoreanere, er præget af individuelle  præferencer,  der  retter  sig  imod  social  sikkerhed  og  eventuelt  migration.  I forhandlingen  mellem  nordkoreanere  og  kristne  organisationer  må  nordkoreanere stræbe  efter  at  imødekomme  organisationernes  kriterier  for  kristen  indlæring  og konversion for at stille sig selv stærkt i den sociale gruppe. Migranternes tilpasning til de kristne organisationer kompliceres af, at det ikke kun er nok at konvertere, men at der også skelnes mellem graden af religiøsitet. Det vil sige, at nogle konvertitter kan være 'bedre kristne' end andre, og dette kan i sidste ende få betydning for, hvem der  bliver  udvalgt  til  næste  flugtrejse.  Chun  fortæller  eksempelvis  at  'those  with relatives already in the South get preference' samt 'who will do well in the South and who has become a committed Christian' (Reitman 2002). Den kristne præference i  udvælgelsen  får  Hiroshi,  en  japansk  aktivist,  til  at  kritisere  kristne  sydkoreanske organisationer, for - som han argumenterer - så vil de migranter, der bedst tilfredsstiller missionærerne, komme til at stå 'først i køen' til en flugt (Hiroshi 2008; Jung 2013b). Han mener, at dette får særlig betydning for de migranter, der ikke har midler til at finansiere deres rejse, fordi disse må yde en ekstra indsats for at opnå en høj social  position  i  håb  om  at  dette  vil  kompensere  for  den  manglende  kapital.  Med andre ord vil nordkoreanere uden kapital skulle bevise sig selv som kristne, fordi disse vil være mere afhængige af missionærernes personlige holdning til migranten, frem  for  dem  der  har  kapital  til  at  finansiere  en  'her  og  nu-rejse'.  Hvad  man  end mener om Hiroshis kritik, så argumenterer han overbevisende for, at nordkoreanere er udsat for et stærkt socialt pres i konversionen, opstået som en konsekvens af migranternes situation i Kina og kristne organisationers indblanding heri. De befinder sig altså i en tvangs-situation, hvor det på grund af det omgivende samfund ikke står dem frit for at forlade den kristne institution, 'the safe house'.

Konversionen opfattes både som en åndelig frelse i et anden-verdens perspektiv og en konkret frelse i et denne-verdens perspektiv, hvilket blandt andet kommer til udtryk, når Chun udtaler, at missionen også handler om den kristne pligt til at frelse sjæle; 'we have to save them because otherwise they'll die.... It's my mission' (Reitman 2002). Samtidig tilskriver Chun både missionen en økonomisk og samfundsændrende betydning, som han i en weberiansk fortolkning mener vil komme til at forbedre  den  nordkoreanske  økonomi  og  efterfølgende  genforene  Nord  og  Sydkorea (Durihana 2014). If. Chun vil missionen både påvirke Nordkoreas finanssektor og i det lange løb genforene de to lande. Uanset om dette er reelle forudsigelser eller ej, har inklusionen af disse betydning for nordkoreanernes evne til identificere sig med organisationen,  idet  der  dannes  relevante  fællesreferencer  mellem  nordkoreanerne og  organisationerne,  hvilket  Hefner  mener  er  grundlæggende  for  konversion,  da disse er dannende for en ny social identitet (Hefner 1993, 16, 17). Nordkoreanernes konversion  til  kristendommen  er  da  forudsat  af  deres  evne  til  at  redefinere  deres identitet gennem referencepunkter med missionærerne, hvilket i høj grad kommer til udtryk  gennem  organisationerne  selv,  når  de  inkorporerer  koreansk  nationalisme, etnisk  tilhørsforhold,  humanitær  nødhjælp  og  et  demokratisk  ideal  om  en  bedre verden i deres mission.

## Det sociale pres

Med  udgangspunkt  i  Somits  definition  af  'hjernevask'  fremhæver  Lofland  &amp;  Skonovd blandt andet isolation og tortur som tilstedeværende elementer i 'hjernevaskmetoder' (Lofland &amp; Skonovd 1983). Selvom nordkoreanerne isoleres fra omverdenen i safe houses, er de hverken underlagt fysisk tvang, tilbageholdelse eller tortur; tværtimod  kan  isolationen  for  nogen  snarere  give  en  form  for  sikkerhed,  idet  de beskyttes mod udefrakommende personer, som kan være en trussel mod dem. Isolationen  har  dermed  ikke  den  negative  effekt,  som  ofte  forbindes  med  'hjernevask', idet formålet er at beskytte flygtningene mod den eksterne verden.

Der er i de kristne organisationer hverken tale om fysisk tvang, tortur eller brug af 'hjernevask-metoder' til konversion. I stedet tager presset en social form og er et produkt af de givne organisationers struktur og samfundsrelaterede omstændigheder i Kina, der lægger et eksternt pres på migranterne, altså det der i denne artikel er blevet kaldt en tvangs-situation.

Allerede før mødet med en religiøs institution er nordkoreanere eksponeret for tvingende elementer fra samfundet, som føres tilbage til Nordkorea. Både i Nordkorea og Kina har migranterne været underlagt høje niveauer af tvang, hvorledes 'hjernevask'  og  social  tvang,  inklusiv  religiøs  tvang,  ses  som  en  integreret  del  af  deres identitetskonstruktioner,  hvilket  gør  deres  situation  mere  kompleks,  end  hvad  de anførte sociologer tager højde for i deres teorier. Når Barker eksempelvis fremhæver fortidsperspektivet som en del af et frit valg, er det for at kontrollere, at en konvertit integrerer erfaringer, fra før denne socialiserede sig med den givne religiøse institution i sin beslutningstagen. Dette forudsætter antagelsen om, at konvertitten ikke har været underlagt tvang før mødet med den givne religion. For nordkoreanere forholder dette sig anderledes, idet social tvang a priori er en integreret del af deres prædispositioner,  hvilket  ændrer  forholdene  mellem  tvang  og  frihed.  Tvang  er  derfor ikke forbeholdt den kontekst, hvori individet socialiserer med den religiøse institution, og kan af samme årsag ikke opstilles som en kontrast til tiden uden for organisationen. Tværtimod udfolder social og en konkret religiøs tvang sig i forskellige former og i forskellige kontekster. Samtidig befinder migranterne sig i Kina i et paradigmeskift,  hvor  deres  værdier  er  under  forandring  og  deres  verdensanskuelser udfordres  og  omformuleres  fra  et  totalitært  regime  til  et  undertrykkende  Kina  og derfra evt. til et muligt tredje land.

I forhold til individets mulighed for at beslutte sig mellem to eller flere potentialer udfordres niveauet af socialt pres igen. Som sagt er migranternes udgangspunkt typisk ikke at opnå sjælelig frelse, men at modtage humanitær nødhjælp og for nogle at rejse til et tredje land. Spørgsmålet er da, om migranterne har andre muligheder end kristen konversion - helt specifikt mulighed for at beslutte sig mellem to eller flere potentialer? I så fald skulle migranten være bekendt med ikke-religiøse organisationer, der kan tilbyde samme flugtrejse, eller have mulighed for at kunne forlade organisationen og blive i Kina uden at skulle befinde sig i truende omstændigheder. Da ville migranten, ifølge Barker, have truffet et frit valg om at konvertere. Det formodes, at langt de færreste, om nogen overhovedet, har denne mulighed, og at de på grund af deres faresituation tilknytter sig den første organisation, de kommer i kontakt  med.  Samtidig  er  der  grund  til  at  betvivle  muligheden  for,  at  migranterne  af missionærerne  skulle  blive  præsenteret  for  at  kunne  tilknytte  sig  en  ikke-kristen organisation.  På  grund  af  dette  er  nordkoreaneres  konversion  til  kristendommen stærkt påvirket af et udefrakommende socialt pres, også selvom migranterne hverken er underlagt fysisk tvang eller konkrete 'hjernevask-metoder'.

Det sociale pres er begrundet i en stærk ulighed mellem de kristne organisationers mission og migranternes humanitære situation. Truslen om, hvad der potentielt kan ske, hvis de ikke migrerer til et tredje land, gør konversionen til et spørgsmål om overlevelse og fysisk beskyttelse, og for at modtage denne nødhjælp må nordkoreanere antage kristendommen, som en del af organisationernes humanitære pakkeløsning. Dermed vi jeg mene, at der opstår en dobbelteffekt i konversionen, fordi migranterne presses til at konvertere fra den eksterne verden, samtidig med at der er en proces i spil, hvor konversion er situationsbestemt, hvilket betyder, at fordelagtighed og personligt udbytte er relevante faktorer.

Fordi ikke alle migranter ønsker at emigrere til et tredje land, antager jeg, at bevarelsen  af  nordkoreansk  etnicitet  virker  på  forskellige  niveauer.  Fællesskabsbåndet ved at være sammen med andre nordkoreanere opfattes i denne sammenhæng som adskilt fra en konkret dyrkelse af nordkoreansk etnicitet, og på grund af migranternes  forskellige  baggrundsoplevelser  vil  migrationen  have  varierede  betydninger. Nogle søger at vende tilbage til Nordkorea på grund af familiebånd; men for nogle konvertitter kan det også være som tilbagevendte missionærer. Andre har en konkret ønske om at migrere til et tredje land; men fællesnævneren er missionærernes centrale rolle i formidlingen af omverden. Dette har særlig betydning for de migranter, der i høj grad har brug for at integrere sig i den kristne kreds eller ønsker at migrere til et tredje  land,  idet  migranternes  tilpasningsevne  og  tilegnelse  af  det  kristne  livssyn vurderes af missionærerne. Dermed får migranterne også en unuanceret forståelse af omverden og den kultur, de potentielt skal assimileres til, hvilket er med til at påvirke deres selvopfattelse og syn på kristendommen.

I  sydkoreaneres opfattelse af nordkoreanske migranter findes et kulturelt  paradoks,  idet  migranterne  både  betragtes  som  en  gruppe  af  samme  etniske  herkomst som sydkoreanere, parallelt med at der findes en konventionel forståelse af nordkoreanere som en særskilt etnisk minoritetsgruppe (Choo 2006; Chung 2009; Jung 2011. 2013a.  2013b).  Nordkoreanere  tilskrives  sociale  markører  såsom 'skinny,  dirty', 'helpless,  obedient,  sorrowful,  weak,  and  poor', hvilket præger de kulturelle forventninger, der stilles til migranterne (Jung 2013b, 156). I samme proces opstilles disse markører som  kontraster  til  de  sydkoreanske  middelklasseværdier,  og  det  forventes,  at  migranter efterstræber og ultimativt tilegner sig disse. I den  forstand præsenteres migranterne for en særlig konstrueret kulturfremstilling, der er ekskluderende, ukomplet,  idealiserende  og  ikke  mindst  uopnåelig  for  mange  migranter,  der  typisk  vil befinde sig nederst i samfundshierarkiet. En kristen identitet får her relevant betydning  som  en  opnåelig  fællesnævner  med  den  sydkoreanske  middelklasse  (Chung 2009).

Nordkoreaneres  selvopfattelse  rekonstrueres  dermed  også  gennem  et  kristent sydkoreansk filter; teoretisk kan man dog tvivle på, i hvor høj grad den nordkoreanske etnicitet faktisk bevares. Jeg antager, at assimilation i de pågældende safe houses er en proces, der kan, men ikke altid er, forbundet med etnisk bevarelse, og at sammenhængen med en migrationsrejse til et tredje land kan ses i et adskilt integrationsperspektiv, der fortsætter i det tredje land. En undersøgelse af de nævnte kritikpunkter vil dog kræve en mere omfattende empirisk undersøgelse.

## Efter konversionen

Når undersøgelser peger på, at 80-90 procent af den nordkoreanske migrantgruppe i Sydkorea er kristne, er der god grund til at antage, at dette repræsenterer en gruppe med høj diversitet, hvor medlemmerne er kristne i forskellige variationer. En gruppe på  80-90  procent  regnes  derfor  ikke  for  at  være  en  homogen  kristen  gruppe,  men snarere en mangfoldig gruppe med individualiserede variationer af religiøsitet. Den 'levede' religiøsitet bevæger sig i den forstand ud over de rammer, som opstilles af den givne religiøse  institution,  hvor  nogle  muligvis  går i  kirke  hver  søndag,  mens andre ikke gør, og nogle muligvis tror på, at helligånden er til stede i de pågældende safe houses, mens andre måske ikke gør (McGuire 2008). På samme måde som migranternes religiøsitet er varierende, kan det antages, at motivet bag konversion er lige  så  varierende.  Nogle  vil  muligvis  konvertere,  fordi  de  er  oprigtigt  troende,  og andre har måske et decideret mål om at komme længere 'frem i køen' til en migration eller om end andet ikke bagerst. Dermed ses også, hvordan religiøsitet er af en selektiv størrelse  og  i  høj  grad  situationsbestemt  (Cohen  1978;  MacKay 2000). Dermed sagt vil en migrant sandsynligvis påtage sig en særlig religiøs identitet i et safe house, og en anden, hvis den pågældende blev forhørt af det nordkoreanske politi.

Den høje kristne konversion betyder ikke nødvendigvis, at nordkoreanere fortsat er  praktiserende  kristne  efter  ankomsten  til  Sydkorea.  Chun  udtaler,  at  der  er  en tendens til, at nordkoreanere bliver mindre troende, efter at de er ankommet til Sydkorea, og ifølge ham går størstedelen af migranterne hverken i kirke eller beder bønner; 'they say, 'I'll live the rest of my life for Him.' But they always forget it' (Reitman 2002). Chun mener altså, at en stor del af migranterne ændrer religiøsitet i Sydkorea, når de kommer uden for det miljø, hvor de konverterede. På dette punkt kan tvangssituationen i de forskellige safe houses sammenlignes med et element af den hjernevask, som de amerikanske soldater var udsat for under Koreakrigen. Når individer  sættes  frit  til  selv  at  vælge,  fortager  effekten  sig  ofte  (for  de  'hjernevaskede' soldater praktisk talt altid). I tråd med dette argumenterer Robbins og Anthony for, at konversion gennem 'hjernevask' ikke er vedvarende, fordi denne slags konvertitter befinder sig i en midlertidig euforisk tilstand, som vil forsvinde (Robbins &amp; Anthony 1982). Hertil tilføjer Lofland &amp; Skonovd (1981, 382), at dette vil ske, hvis konvertitten placeres i et åbent samfund. Selvom 'hjernevask-teorien' ikke kan overføres på nordkoreanerne, tyder det på, at samme tendens ses blandt nordkoreanere: Placeret i et åbent samfund opleves et frafald af praktiserende kristne.

## Konklusion

Social tvang i konversion er op gennem 1980'erne blevet italesat af sociologer som en teoretisk mulighed, der i praksis sjældent forekommer. I tilfældet med nordkoreanske  migranter,  der  konverterer  til  kristendommen,  ses  dog  et  højt  niveau  af  social pres, der både kommer fra de givne religiøse organisationer og den eksterne verden - det der i denne artikel er blevet kaldt en tvangs-situation. Analysen viser, at migranterne er udsat for et stærkt pres til at antage en kristen religiøsitet, hvis de ønsker at øge deres chancer for at blive udvalgt til en migrationsrejse, idet en 'god kristen' prioriteres over en 'dårlig kristen' eller en ikke-kristen. Hermed tilskrives migranternes religiøsitet en særlig betydning for deres sociale position i organisationerne, hvor ulighederne mellem de kristne organisationers mission og nordkoreanernes ønsker kommer til udtryk, og hvor konversionen i sidste ende bliver et krav.

Konversionen har en  klar sammenhæng med migranternes integration til  både safe houses og et potentielt tredje land og har dermed en assimilerende effekt, der taler  for  den  nyere  forsknings  syn  på  assimilation  og  konversion.  På  et  teoretisk niveau rejser artiklen  her dog tvivl  om i hvor høj grad  denne migrationsforskning kan overføres, da den som regel har taget udgangspunkt i migranter, der allerede har dannet en religiøs identitet eller en forståelse heraf, hvilket ikke er normen for nordkoreanere. En tilkendegivelse af migranternes unikke situation har til slut betydning for tvangs-situationen, hvori konversion opstår, og for presset til at fra- og tilskrive sig specifikke værdier.

## LITTERATUR

Barker, Eileen

1984 The Making of a Moonie: Choice or Brainwashing? , Gregg Revivals, Hampshire.

2002 'And the Wisdom to Know the Difference? Freedom, Control and the Sociology of Religion', Sociology of Religion 64 (3), 285-307.

Cadge, Wendy og Elaine Howard Ecklund

2007 'Immigration and Religion', Annual Review of Sociology 33, 356-379.

CANKHR (Citizens' Alliance for North Korean Human Rights) 2007 The Road May Be Rough, But go Smiling , d. 20. december, Citizens' Alliance for North Korean Human Rights, Seoul. (Set 23.09.2014 på: https://eng.nkhumanrights.or). 2009 The Criminal Law of the Democratic People's Republic of Korea , oversat af Sang hyup Lee et al., Citizens' Alliance for North Korean Human Rights, Seoul. 2012 Crossing the Perilous Border , d. 29. juni, Citizens' Alliance for North Korean Human Rights, Seoul. (Set 23.09.2014 på: https://eng.nkhumanrights.or). Choo, Hae Yeon 2006 'Gendered Modernity and Ethnicized Citizenship: North Korean Settlers in Contemporary South Korea', Gender and Society 20 (5), 576-604. Chung, Byung-Ho 2009 'Between Defector and Migrant: Identities and Strategies of North Koreans in South Korea', Korean Studies 32, 1-27. Cohen, Ronald 1978 'Ethnicity: Problem and Focus in Anthropology', Annual Review of Anthropology 7, 379-40. CRS (Congressional Research Service) 2007 North Korean Refugees in China and Human Rights Issues: International Response and U.S. Policy Options , Congressional Research Service, Washington. Daniszewski, John 2012 'AP opens full news bureau in North Korea', Associated Press , d. 16. januar. (Set 14.06.2014 på: www.ap.org). Durihana 2014 http://www.durihana.net/about\_durihana.aspx (set 06.05.2014). Ebaugh, Helen Rose og Janet Salzman Chafetz (eds.) 2000 Religion and the New Immigrants: Continuities and Adaptations in Immigrant Congregations , AltaMira, Walnut Creek. Hagan, Jacqueline og Helen Rose Ebaugh 2003 'Calling upon the sacred: Migrants' use of religion in the migration process', International Migration Review 37, 1145-53. Garcia, Cathy Rose A. 2010 'Fortune Tellers Offer Glimpse into Your Future', Korea Times , d. 28. januar; (Set 16.10.2013 på: http://www.koreatimes.com). Guttenfelder, David 2013 'North Korea In Widescreen Panoramas of life and landscapes in North Korea', National Geographic. (Set 14.06.2014 på: http://www.nationalgeographic.com). Han, Kyung-Koo 2007 'The Archaeology of the Ethnically Homogenous Nation-State and Multiculturalism in Korea', Korea Journal, 8-31. Helgesen, Geir 1991 'Political Revolution in a Cultural Continuum: Preliminary Observations on The North Korean 'Juche' Ideology With Its Intrinsic Cult Of Personality', Asian Perspective 15 (1), 187-213. Helping Hands 2014 Helping Hands Korea: Who We Are . (Set 06.05.2014 på: http://www.helpinghandskorea.org). Hiroshi, Kato 2008 'International Refugee Policy and Intervention &amp; Training Plans for Specialized Social Workers', tale givet ved en konference d. 2. april. (Set 06.05.2014 på: http://www.northkoreanrefugees.com). ICG (International Crisis Group) 2006 Perilous Journeys: The Plight of North Koreans in China and Beyond , International Crisis Group, Seoul/Brussels.

56 Mette Hee Læborg Min, Pyong Gap 1992 'The structure and social functions of Korean immigrant churches in the United States', International Migration Review 26, 1370-94. 2010 Preserving ethnicity through religion in American: Korean Protestants and Indian Hindus across generations , New York University Press, New York. Mogensen, Mogens S. 2007 'Integration og konversion', in: Mogens S. Mogensen &amp; John H.M. Damsager, eds., Dansk konversionsforskning , Forlaget Univers, Højbjerg, 72-93. Moreland, Richard L. &amp; John M. Levine 1982 'Socialization in small groups: Temporal changes in individual-group relations', in: Leonard Berkowitz, ed., Advances in Experimental Social Psychology 15, Academic Press, New York, 138-192. MOU (Ministry of Unification) 2014 http://www.unikorea.go.kr/index.do?menuCd=DOM\_000000105006006000 (set 17.02.2014). NSO (National Statistical Office) 2005 Population by age, sex and religion , National Statistical Office, Seoul. (Set 11.04.2014 på: kostat.go.kr). OD (Open Doors) 2014 'North Korea: Believers Say God Is at Work despite Severe Persecution', Open Doors , d. 18. februar. (Set 13.06.2014 på https://www.opendoorsusa.org. OHCHR (Office of the High Commisioner of Human Rights) 2014 Basic facts about the UPR . (Sey 11.09.2014 på: www.ohchr.org). Reitman, Valerie 2002 'Leading His Flock of Refugees to Asylum', Los Angeles Times , d. 27. oktober. Robbins, Thomas og Dick Anthony 1982 'Deprogramming, Brainwashing and the Medicalization of Deviant Religious Groups', Social Problems 29 (3), 283-297. Robbins, Thomas 1984 'Cultist "Mind Control"', Sociological Analysis 45 (3), 241-256. Shin, Eun Hee 2007 'The Sociopolitical Organism: The Religious Dimensions of Juche Philosophy', in: Robert E. Buswell Jr., ed., Religions of Korea in Practice , Princeton University Press, Princeton, 517-533. Shin, Gi-Wook 2006 Ethnic Nationalism in Korea: Genealogy, Politics, And Legacy , Stanford University Press, Stanford. Snow, David A. og Richard Machalek 1984 'The Sociology of Conversion', Annual Review of Sociology 10, 167-190. UNGA (United Nations General Assembly) 2006 Resolution adopted by the General Assembly on 15 March 2006 , 60th session 72nd Plenary meeting d. 16. april, United Nations General Assembly, New York. UNHRC (United Nations Humans Rights Council) 2009a Compilation Prepared By The Office Of The High Commisioner For Human Rights, In Accordance With Paragraph 15 (B) Of The Annex To Human Rights Council Resolution 5/1 , United Nations Human Rights Council, Geneva. 2009b National Report Submitted In Accordance With Paragraph 15 (A) Of The Annex To Human Rights Council Resolution 5/1* Democratic People's Republic of Korea , United Nations Human Rights Council, Geneva. 2009c Summary Prepared By The Office Of The High Commisioner For Human Rights, In Accordance With Paragraph 15 (C) Of The Annex To Human Rights Council Resolution 5/1 , United Nations Human Rights Council, Geneva. 2014 Report of the detailed findings of the commission of inquiry on human rights in the Democratic People's Republic of Korea , United Nations Human Rights Council, Geneva.

| Jung, Jin-Heon                                                                                              | Jung, Jin-Heon                                                                                                                                                                                                                                                         |
|-------------------------------------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| 2011                                                                                                        | 'Underground Railroads of Christian Conversion: North Korean Migrants and Evangelical Missionary Networks in Northeast Asia', Encounters 4, 163-188.                                                                                                                   |
|                                                                                                             | 'Narrativization of Religious Conversion: 'Christian Passage' of North Korean Refugees in South 한국언어문화                                                                                                                                                                 |
| 2013a                                                                                                       |                                                                                                                                                                                                                                                                        |
| 2013b                                                                                                       | Korea', 50, 269-288. 'North Korean Refugees and the Politics of Evangelical Mission in the Sino-Korean Border Area',                                                                                                                                                   |
|                                                                                                             | Journal of Korean Religions 4 (2), 147-173.                                                                                                                                                                                                                            |
| Kang, Jin Woong                                                                                             | Kang, Jin Woong                                                                                                                                                                                                                                                        |
| 2006                                                                                                        | 'The Domestic Revolution Policy and Traditional Confucianism in North Korean State Formation:                                                                                                                                                                          |
|                                                                                                             | Socio-cultural Perspective', Harvard Asia Quarterly 10, 34-45. 63-87.                                                                                                                                                                                                  |
| 2011                                                                                                        | 'Political Uses of Confucianism in North Korea', The Journal of Korean Studies 16 (1),                                                                                                                                                                                 |
| Kang, K. Connie                                                                                             | Kang, K. Connie                                                                                                                                                                                                                                                        |
| 2003                                                                                                        | "N. Koreans' Dire Plight Described', Los Angeles Times , d. 4. januar.                                                                                                                                                                                                 |
| Kilbourne, Brock &James T. Richardson                                                                       | Kilbourne, Brock &James T. Richardson                                                                                                                                                                                                                                  |
| 1989                                                                                                        | 'Paradigm Conflict, Types of Conversion, and Conversion Theories', Sociological Analysis 50 (1), 1-                                                                                                                                                                    |
| 21. Kim, Jong Il                                                                                            | 21. Kim, Jong Il                                                                                                                                                                                                                                                       |
| 1974                                                                                                        | 'On Some Questions in Understanding the Juche Philosophy', tale til Koreas Arbejderpartis teoretiske propagandister d. 2. april, Foreign Languages Publishing House, Pyongyang;                                                                                        |
|                                                                                                             | http://www.naenara.com.kp/en/book/reading.php?1 (set 15.06.2014).                                                                                                                                                                                                      |
| 1990                                                                                                        | 'On Having a Correct Viewpoint and Understanding of the Juche Philosophy', tale til Senior officials i hovedkomiteen i Workers' Party d. 25. Oktober, Foreign Languages Publishing House, Pyongyang; http://www.naenara.com.kp/en/book/reading.php?1 (set 15.06.2014). |
| KINU (Korea Institute of National Unification)                                                              | KINU (Korea Institute of National Unification)                                                                                                                                                                                                                         |
| 2013                                                                                                        | White Paper on Human Rights in North Korea , Korea Institute for National Unification, Seoul.                                                                                                                                                                          |
| 2014                                                                                                        | White Paper on Human Rights in North Korea , Korea Institute for National Unification, Seoul.                                                                                                                                                                          |
| Kirkpatrick, Melanie                                                                                        | Kirkpatrick, Melanie                                                                                                                                                                                                                                                   |
| 2006                                                                                                        | 'The New Underground Railroad', The Wall Street Journal , d. 12. maj.                                                                                                                                                                                                  |
| Kwon, Okyun                                                                                                 | Kwon, Okyun                                                                                                                                                                                                                                                            |
| 2003                                                                                                        | Buddhist and Protestant Korean Immigrants: Religious Beliefs and Socioeconomic Aspects of Life , LFB Scholarly Publiching LLC, New York.                                                                                                                               |
| 2006                                                                                                        | 'Bitter Taste of Paradise: North Korean Refugees in South Korea', Journal of East Asian Studies 6 (1),                                                                                                                                                                 |
| Lankov, Andrei                                                                                              | Lankov, Andrei                                                                                                                                                                                                                                                         |
|                                                                                                             | Lynne Rienner Publishers, Boulder, 105-139.                                                                                                                                                                                                                            |
| Levine, John M., Richard L. Moreland og Hoon-Seok Choi 2001 'Chapter four: Group Socialization and Newcomer | Levine, John M., Richard L. Moreland og Hoon-Seok Choi 2001 'Chapter four: Group Socialization and Newcomer                                                                                                                                                            |
| Lifton, 1961                                                                                                | Hoboken, 86-106. Robert Jay Thought Reform and the Psychology of Totalism: The Study of Brainwashing in China , W.W. Norton&                                                                                                                                           |
|                                                                                                             | Company, New York.                                                                                                                                                                                                                                                     |
| Lofland, John og Norman Skonovd                                                                             | Lofland, John og Norman Skonovd                                                                                                                                                                                                                                        |
| 1981                                                                                                        | 'Conversion Motifs', Journal for the Scientific Study of Religion 20 (4), 373-385. the                                                                                                                                                                                 |
| 1983                                                                                                        | 'Patterns of Conversion', in: Eileen Barker, ed., Of Gods and Men: New Religious Movements in West , Mercer University Press, Macon, 1-24.                                                                                                                             |
| MacKay, D. Bruce                                                                                            | MacKay, D. Bruce                                                                                                                                                                                                                                                       |
| 2000                                                                                                        | 'Ethnicity', in: Willi Braun og Russell T. McCutcheon, eds., Guide to the Study of Religion , Cassell                                                                                                                                                                  |
| 2008 Lived Religion: Faith and practice in everyday life , Oxford University Press, NewYork.                | 2008 Lived Religion: Faith and practice in everyday life , Oxford University Press, NewYork.                                                                                                                                                                           |
|                                                                                                             | Limited, London, 259-270.                                                                                                                                                                                                                                              |
| McGuire, Meredith B.                                                                                        | McGuire, Meredith B.                                                                                                                                                                                                                                                   |

USCIRF (U.S. Commission on International Religious Freedom)

58 Mette Hee Læborg

2013 2013 Annual Report. (Set 14.06.2014 på: www.uscirf.gov). VOA (Voice of America) 2014 The Largest U.S. International Broadcaste . (Set 31.05.2014 på: http://docs.voanews.eu). Warner, R. Stephen og Judith G. Wittner (eds.) 1998 Gatherings in Diaspora: Religious Communities and the New Immigration , Temple University Press, Philadelphia. Yi, I-Hwa 2006 'Predicting the Future According to The Secrets of Tojeong (Tojeong bigyeol)', Korea's pastimes and customs: A social history , Homa and Sekey Books, Hong Kong, 213-220. Yim, Yong Soon 1983 'Maoism and North Korean Strategic Doctrine', The Journal of East Asian Affairs 3 (2), 335-355.

## Mette Hee Læborg, ekstern lektor, cand.mag.,

## Institut for Tværkulturelle og regionale studier, Københavns Universitet