Hvorfor gør forældrene ikke, som lærerne skriver?
Forfattere: Viki Holdgaard Madsen, Randi Outzen Dransfeldt
Tidsskrift: tidsskriftforuddannelsesvidens (2025-04-09)

## DANISH JOURNAL OF EDUCATION STUDIES

## Hvorfor gør forældrene ikke, som lærerne skriver?

Den skriftlige digitale kommunikations (u)mulighedsbetingelser for skole-hjem-samarbejde i folkeskolen

Viki Holdgaard Madsen, Cand. Mag. Pæd. &amp; Randi Outzen Dransfeldt, Cand. Mag. Pæd.

FORSKNINGSARTIKEL - IN SPE (IKKE FAGFÆLLEBEDØMT) APRIL 2025 PUBLICERET ONLINE

DANISH JOURNAL OF

EDUCATION STUDIES

d, Kim Holflod, Karina Kiær,

(cc BY

DJES

ch &amp; Simon Langkjær

## Kolofon

## Redaktion

Miriam Madsen (chefredaktør), Maria Louise Larsen Hedegaard, Kim Holflod, Karina Kiær, Bea Møller Schmidt, Julie Reng Andersen, Katrine Mygind Bach &amp; Simon Langkjær

## Nummer

Årgang 3, nr. 1/2025, publiceret forløbende

## Artikeltype

Forskningsartikel in spe (ikke fagfællebedømt)

## Adresse

Afdeling for Uddannelsesvidenskab

DPU, Aarhus Universitet

Tuborgvej 1642400 København NV:

djes@edu.au.dk

https://tidsskrift.dk/tidsskriftforuddannelsesvidens/index

ISSN: 2794-3445

Dette værk er licenseret under en Creative Commons Kreditering 4.0 International-licens betydning tspeciale i DANISH JOURNAL OF

EDUCATION STUDIES

kole-hjem-

DJES

alternative

er, når de

3

## Hvorfor gør forældrene ikke, som lærerne skriver?

Den skriftlige digitale kommunikations (u)mulighedsbetingelser for skole-hjemsamarbejde i folkeskolen

Viki Holdgaard Madsen, Cand. Mag. Pæd. &amp; Randi Outzen Dransfeldt, Cand. Mag. Pæd.

## Abstract

'Det er fristende bare at afskaffe Aula', udtalte Mette Frederiksen fra talerstolen under folketingets åbning i 2023. Hun uddybede, at hun ikke havde mødt mange forældre, der var glade for Aula. Men hvad er der egentlig på spil, når lærere og forældre skal forsøge at skabe skole-hjem-samarbejde via en digital platform? Aula bugner med beskeder til forældre om alt fra lektier og skole-hjemsamtaler, til små remindere om ting, elever og forældre skal huske. Dette kan ses som et resultat af en politiske strategi om forældreinvolvering, hvis hensigt er at øge skolens mulighed for at understøtte elevens læring og trivsel, og som Aula har fået en central rolle i at realisere. Vores undersøgelse  viser,  at  udfordringen  med  Aula  er,  at  den  digitale  kommunikation  mangler  de  analoge  virkemidler,  som  understøtter meningsskabelse  på  tværs  af  afsendere  og  modtagere  af  kommunikationen.  Artiklen  baserer  sig  på  et  kvalitativt  casestudie,  der undersøger,  hvad  det  multimodale  digitale  skriftsprog  kan  bidrage  med  som  den  altovervejende  skole-hjem-samarbejdsform  i folkeskolen - og hvornår den kommer til kort.

Keywords : Digital kommunikation - Folkeskole - Skole-hjem-samarbejde - Skriftsprog - Aula - Multimodalitet

## Skriftlig kommunikation udfordrer

Indenfor  de  senere  år  er  der  sket  en  intensivering  af  skole-hjem-samarbejdet  (Akselvoll,  2016; Dannesboe, 2012, 2013; Kryger, 2015). Skole-hjem-samarbejdet bærer ikke blot, som tidligere, præg af information.  I  stadigt  højere  grad  skal  forældrene  understøtte  skolens  arbejde  med  elevens  trivsel  og læring  (Akselvoll,  2016).  Ifølge  Folkeskolens  formålsparagraf  skal  lærere  og  forældresamarbejde  om elevernes  uddannelse  (Bekendtgørelse  af  lov  om  folkeskolen  2020).  Aula  blev  indført  i  2019  som  et digitalt værktøj til dette formål, hvor kommunikationen mellem lærere og forældre foregår skriftligt. Det er alment kendt, at skriftlig kommunikation kan være udfordrende. Når vi henvender os til hinanden på skrift, udebliver vores mimik, kropssprog og den mundtlige fremførelse via sprogtonen. Når vi anvender mundtlig fremførelse refererer talen til det der bliver sagt og afsenderens måde at fremføre det på. Dette udebliver på skrift og betyder at modtageren selv fortolker indholdets betydninger. Udfordringen går på, at vi alligevel tror vi kan aflæse skriftsproget med talesprogets egenskaber.

Forskningsfeltet vedrørende det digitale skole-hjem-samarbejde er velbesøgt med forældrebriller, men vi savner fokus på lærernes perspektiver i den aktuelle viden om skriftlig digital kommunikations betydning for  skole-hjem-samarbejde.  Dette  var  motivationen  og  inspirationen  bag  vores  kandidatspeciale  i pædagogik  ved  Syddansk  Universitet  omhandlende  digital  multimodal  kommunikation  og  skole-hjemsamarbejde, som denne artikel bygger på. Artiklen beskriver de udfordringer, paradokser og alternative løsningsstrategier, som  forældre  og  lærere til børn  i indskolingen oplever og  udvikler,  når  de kommunikerer skriftligt og multimodalt via Aula.

farv

Virl

DANISH JOURNAL OF

uge

Undersøgelsen er gennemført som et kvalitativt eksplorativt casestudie. I undersøgelsen interesserede vi os  for  forældres  og  læreres  generelle  oplevelse  og  brug  af  Aula  som  digital  kommunikationsplatform. Vores  ærinde  var  ikke  at  vurdere  Aula  som  kommunikationssystem.  I  stedet  undersøgte  vi,  hvordan forældrene og lærerne anvender digital skriftlig kommunikation via Aula ud fra et multimodalt afsæt. Det betyder at vi udover skriftsproget også undersøgte andre repræsentationsformer, for eksempel billeder, farver og fremhævningseffekter, som  lærerne anvender i deres kommunikation til forældrene. Virkemidlerne kan give indblik i, hvordan  forældre og lærere hver især skaber forståelser  og meningsdannelser  ud  fra  konkrete  fremsendte  digitale  kommunikationer  såsom  forældrebreve  og ugeskemaer. For ellet Vi l

Forældrene i denne undersøgelse føler sig pressede af Aulas overflod af beskeder fra lærerne og de mere eller mindre gennemsigtige forventninger, som de skal leve op til. En forælder fortæller:

[…] Jeg kan godt sige dig, du fanger mig i dag på grådens rand. Altså jeg synes virkelig, det er uoverskueligt. Og det er jo selvfølgelig ikke Aula, der hænger på det hele. Men det er klart, at det er ligesom med til at gøre det hele lidt stressende, at der er så meget forskelligt, man ligesom kan hente (Forælder 1, Skole Nord, Dransfeldt &amp; Madsen, 2021, s. 97).

Vi  kan  stemme  i  og  nikke  genkendende  til  ovenstående  forældreoplevelse  af  Aula.  Som  forældre  til skolesøgende børn har vi også oplevet, at Aula-indbakken bugner med beskeder fra forskellige lærere. Beskeder om hændelser i skolen, hvor vi opfordres til at tage en opdragende snak med vores børn, eller om vi skal medbringe ting til emneuger og undervisning. Lektier, søvnrytmer, madpakker, turtasker, samt forventninger om daglige læserutiner på 20 minutter er også emner vi får tilsendt i den digitale indbakke. Jo flere børn man har i folkeskolen, jo flere notifikationer fra Aula. Men hvorledes ser perspektivet ud fra  den lærer, som sender den digitale kommunikation? Bliver deres budskaber forstået? Og finder de handlinger sted, som lærerne har til hensigt at igangsætte?

## Udfordringer og potentialer i digitalt skole-hjem-samarbejde

I dansk kontekst er fænomenet skole-hjem-samarbejde undersøgt med forskellige tilgange og teoretiske perspektiver.  Aktuel  viden  peger  på  kommunikation  som  nøglen  til  det  gode  skole-hjem-samarbejde. Særligt betydningen af en positiv forældreinvolvering viser sig at kunne bidrage til udvikling af elevernes læring  og  trivsel  (Akselvoll,  2016;  Bæck,  2015;  Dannesboe  et  al.,2012;  Desforges  &amp;  Abouchaar,  2003; Forsberg, 2007; Knudsen, 2010, Kryger, 2015; Kryger et al., 2008; Laho, 2019; Lund, 2018; Nordahl, 2008;  Ravn,  2011).  En  problematik  som  rejses  er  blandt  andet  skolens  manglende  differentiering  af forældre,  som  hver  især  besidder  forskellige  ressourcer  og  kompetencer  til  at  indgå  i  skole-hjemsamarbejde. Manglende inddragelse af de forældre, som ikke umiddelbart honorerer skolens forventning, fører  til  at  ressourcer  og  viden  fra  nogle  hjem  går  tabt  (Akselvoll,  2016;  Forsberg,  2007;  Lund,  2018; Nordahl, 2008). Selvom om der ofte tales om udfordringer med Aula, så er der også fordele ved digital kommunikation. Det opleves lettere for lærere og forældre at udveksle information og kommunikation online,  ligesom  muligheden for umiddelbar feedback er en fordel (Kuusimäki, Uusitalo-Malmivaara &amp; Tirri, 2019a).

e lærernes

skolingen.

ra samme

. I alt blev

e artikel på

5

DANISH JOURNAL OF

Den skriftlige digitale kommunikations (u)mulighedsbetingelser for skole-hjem-samarbejde i folkeskolen

På  trods  af  talrige  fordele  anvender  forældre  og  lærere  andre  kommunikationsveje,  herunder  for eksempel telefon, fysiske møder og sedler i tasken, for at sikre forståelse og levering af budskabet (Laho, 2019). I dansk kontekst har sociolog og forsker Akselvoll beskæftiget sig med det digitaliserede skolehjem-samarbejde  i  et  forældreperspektiv.  Hun  peger  på  at  den  digitale  samarbejdsform  medfører misforståelser og frustrationer, på baggrund af forskellige opfattelser af hensigterne og forventningerne mellem skole og hjem (2016).

Løvland bidrager med en multimodal analytisk tilgang, der kan hjælpe os til at opnå en dybere indsigt i, hvad der er på spil hos den individuelle læser og fortolker af digital kommunikation. Hun er inspireret af kommunikationsteoretikeren  Kress  og  interesserer  sig  for  hvordan  multimodale  tekstenheder,  skaber mening på forskellige måder (Løvland 2007 i Løvland 2010).

På skrift kan flere udtryksformer kombineres. Dette betyder at flere meningslag lægges oven på hinanden ligesom byggeklodser og dernæst forstås i samspil. Her opstår den individuelle meningsdannelse. Dette gælder  ifølge  Løvland  også  for  digital  skriftlighed.  (Løvland,  2010).  Forældre  og  lærer  skaber  således forskellig  mening  ud  af  den  samme  kommunikation.  Netop  dette  udfordrer  lærerne,  der  beskriver oplevelsen  af  manglende  kompetencer  og  ressourcer  til  at  håndtere  disse  udfordringer.  Teknologiens indvirkning på lærerne beskrives som mangeartet og indgribende, men på trods af dette får de ikke en dybere introduktion i de nye læringsplatforme (Hansen 2019). Lærerne oplever den digitale kommunikation  som  tidskrævende  med  udvidede  arbejdsdage  og  en  udviskning  af  grænsen  mellem arbejde og fritid som resultat (Bæck, 2015; Kuusimäki, Uusitalo-Malmivaara &amp; Tirri, 2019b).

Teknologiens udvikling har intensiveret kommunikationen mellem skole og hjem. Fra både lærernes og forældrenes  perspektiv  kalder  den  øgede  informationsstrøm  og  forpligtelser  på  at  handle  på  et 'intensiveret engagement (Dannesboe, 2013, s. 49). Skolen er mere end før blevet omdrejningspunktet i familien. Forandringerne fører mod grænseforskydninger mellem skole og hjem, hvor forældrenes rolle bliver at være lærernes assistenter, mens lærerne anses som eksperter (Akselvoll 2016, Dannesboe 2012, 2013, Dannesboe et al, 2012, Forsberg, 2007, Kryger 2015).

Den aktuelle  viden  er  således  velbesøgt  fra  flere  vinkler.  Men  vi  savner  en  dybere  indsigt  i  hvad  det digitale  skriftsprog  kan  bidrage  med  og  hvilke  begrænsninger  det  sætter.  Vi  ønsker  at  fokusere  på, hvordan lærernes brug af multimodale virkemidler såsom fed skrift, versaler (store bogstaver), og billeder til  formidling  af  specifikke  budskaber  opfattes  af  forældrene.  Vores  fokus  er  at  belyse  lærernes perspektiver og deres interaktion med forældrene gennem Aula.

## Udfordringer og potentialer i digitalt skole-hjem-samarbejde

Undersøgelsens  datagrundlag  bygger  på  interviews  med  lærere  og  forældre  til  børn  i  indskolingen. Dataindsamlingen blev udført gennem interviews med to lærere og to forældre fra  samme indskolingsklasse på to folkeskoler i henholdsvis Region Nordjylland og Region Syddanmark. I alt blev fire lærere og fire forældre interviewet. For at bevare anonymiteten refereres citaterne i denne artikel på følgende måde: 'Lærer 1 eller 2, Skole Nord' og 'Lærer 3 eller 4, Skole Syd'.

mul

kon

DANISH JOURNAL OF

kon

Forældrene  benævnes  efter  samme  mønster  i  forhold  til  de  to  skoler  i  undersøgelsen.  Desuden indeholder datamaterialet konkrete kommunikationer i form af ugeskemaer og forældrebreve sendt fra lærere til forældrene i de pågældende klasser. Arti kon

lære

Undersøgelsen  blev  udført  under  skolenedlukninger  i  Danmark,  som  følge  af  Covid-19,  hvilket  gav mulighed  for  at  få  indsigt  i  skole-hjem-samarbejde  i  en  periode,  hvor  behovet  for  skriftlig  digital kommunikation var markant. Denne udgjorde den primære kommunikationsform mellem skole og hjem. På  trods  af  dette  var  det  lærernes  og  forældrenes  generelle  oplevelse  og  anvendelse  af  Aula,  som kommunikationsplatform, der var genstand for undersøgelsen. fors

Artiklen  tager  afsæt  i  Vygotskys  sprogpsykologiske  teori  (Vygotsky,  1982)  og  Kress  socialsemiotiske kommunikationsteori  (Kress,  2010).  Denne  teoretiske  ramme  hjælper  os  til  at  analyse  skriftsprog  og parametre som tegn, modaliteter, fortolkninger og kultur med henblik på at forstå kulturelle forskelle i lærernes og forældrenes digitale fortolkningsarbejde, samt deres konkrete kommunikation og beretninger (Kress, 2010; Vygotskij, 1982). I denne teoretiske ramme forstås verden ud fra individuelle opfattelser og forståelser i samspil med det relationelle og sproget. Sproget bliver en måde for den enkelte at udtrykke og dele egen forståelse af virkeligheden (Vygotskij, 1982). Kress' socialsemiotik integreres for at analysere kommunikationsprocessen og kulturelle forskelle i det digitale fortolkningsarbejde (2010).  Den socialsemiotiske  tilgang  er  multimodal  og  inkluderer  andre  modaliteter  som  video,  billeder,  emojis  og farver, som alle tilskriver betydning på hver sin måde. Dette kan betyde at lærere og forældre ikke forstår skriftsproget  og  dens  typografier  ens.  Udråbstegn  kan  for  eksempel  fortolkes  som  et  kraftudtryk,  en forundring, en opfordring eller noget helt fjerde, afhængig af meningsarbejdet hos den enkelte.  Kress' kommunikationsteori anskuer verden som foranderlig med kommunikationsformer i konstant forandring, og det sociale miljø og de givne omstændigheder påvirker kommunikationen. Et eksempel på kommunikationsformer i forandring er  lærernes  anvendelse  af        emojis.  Da  forældre  opfatter  emojis forskelligartet,  opstår  der  tvivl  om  hvorvidt  der  bliver  grint  eller  smilet,  eller  blot  at  læren  er  glad. Gennem  den  socialsemiotiske  tilgang  rettes  opmærksomheden  i  denne  artikel  mod  muligheder  og begrænsninger ved den skriftbaserede digitale kommunikation i opbygningen af skole-hjem-samarbejdet, set i et lærerperspektiv.

## Forskellige forventninger og fortolkninger udfordrer skole-hjem-samarbejdet

Ifølge  folkeskolens  formålsparagraf  skal  skolen  samarbejde  med  forældrene,  ligesom  det  beskrives  at forældrene skal samarbejde med skolen omkring elevernes kundskaber og færdigheder (Bekendtgørelse af  lov  om  Folkeskolen,  2020).  Dette  betyder  at  lærerne  og  forældrene,  ifølge  bekendtgørelsen,  er samarbejdspartnere. I 2014 blev der i forbindelse med skolereformen indgået en aftale om digitalt løft af folkeskolen,  hvilket  medførte  at  Aula  blev  indført  som  et  digitalt  samarbejdsværktøj  mellem  skole  og hjem (Kommunernes Landsforening, 2014). Formålet var at understøtte elevernes læring og trivsel samt skabe værdi ved at understøtte skole-hjem-samarbejdet via den digitale platform (Aula, u.å.).

relationen.

Iket ansvar

DANISH JOURNAL OF

«river sine

7

Skole-hjem-samarbejdet konstrueres mellem lærere og forældre og bygger på de betingelser, muligheder og begrænsninger det digitale skriftsprog tilbyder parterne.

I  takt  med  udbredelsen  af  teknologien,  skabes  der  nye  digitale  rum,  som  udfordrer  den  traditionelle opfattelse  af  skole-hjem-samarbejdet  som  rum.  Et  rum  får  sin  identitet  og  tilgængelighed  gennem  de relationer,  der  opstår.  I  dette  tilfælde  udgør  rummet  det  fysiske  skole-hjem-samarbejde,  som  tillægges minder, tanker og værdier af lærer og forældre fra deres tidligere erfaringer (Kress, 2010). I forskydningen til det digitale rum er disse dybt forankrede tanker og forestillinger, der kendetegner og karakteriserer det fysiske rum, ikke længere til stede. Det digitale rum indeholder som udgangspunkt ikke det relationelle aspekt mellem mennesker, men skal etableres på ny (Kress, 2010). Denne genetablering fremstår ikke som et opmærksomhedspunkt, når samarbejde flyttes fra det fysiske til det digitale rum.

En forælder beskriver sin opfattelse af skole-hjem-samarbejdet:

'jamen sådan helt overordnet, så skaber skole-og-forældre-samarbejde jo bedre betingelser for mine børns læring, og at vi forældre bliver inddraget. Sådan at vi har mulighed for at spørge ind til ting og støtte børnene i det, vi nu skal lære' (Forælder 3, Skole Syd, Dransfeldt &amp; Madsen, 2021, s. 90) .

Denne forældre er blot ét eksempel, der illustrerer flere forældres villighed til samarbejdet med skolen. Fra et lærerperspektiv beskrives samarbejdskonstruktionen således:

[…] det er jo vigtigt at forældrene er trygge i det, der sker i skolen, og at de kan følge med i hvad vi laver, og at det ikke er grebet helt ud af luften, det vi har på programmet […], at vi tilgår deres børn på en tryg måde og er menneskelige og vil dem godt' (Lærer 4, Skole Syd, Dransfeldt &amp; Madsen, 2021 s. 90).

Læreren  beskriver  at  elevernes  læring  bygger  på  deres  professionelle  viden  og  praksis,  som  ikke  er tilfældig. Samtidig beskriver læreren tryghed og tillid for forældre og elever som et væsentlig parameter i samarbejdskonstruktionen.  Parternes  opfattelse  af  skole-hjem-samarbejde  og  deres  forventninger  til hinanden er interessant. Forældrene beskriver inddragelse som en del af deres forståelse af skole-hjemsamarbejdet,  mens  læreren  beskriver  forældrenes  position  fra  sidelinjen:  'de  kan  følge  med  i  hvad  vi laver'. Opfattelsen  af  rollerne i  samarbejdsrelationen  fremstår  forskellige.  Læreren  karakteriserer forældrene  i  en  opbakkende  rolle  imens  læreren  fremstår  som  eksperten  i  samarbejdsrelationen. Positioneringer  kan  være  betydningsfulde  for  hvordan  parterne  tilgår  samarbejdet  og  hvilket  ansvar forældrene påtager sig i forhold til hvad lærerne forventer af dem. En  lærer beskriver sine forventningerne til forældrene:

'jeg har selvfølgelig en forventning om at de følger op på det vi laver, og følger op på lektier og sådan noget. Og også at børnene møder udhvilet og undervisningsparate og sådan nogle ting' (Lærer 4, Skole Syd, Dransfeldt &amp; Madsen, 2021, s. 94).

Virl

den

DANISH JOURNAL OF

Lærerens forventning til forældrene er opbakning gennem handlinger, hvor forældrene herigennem gøres medansvarlige  for  børnenes  sociale  og  faglige  kompetencer.  Forældrene  peger  på  tillid,  tryghed  og inddragelse  som  centrale  begreber  i  lærerens  (ekspert)rolle.  Fra  lærernes  synspunkt,  er  forældrenes handlinger  et  centralt  mål  for  deres  oplevelse  af  samarbejde.Når  forældrene  handler  som  anvist  i  de fremsendte  forældrebreve  og  ugeskemaer,  så  opstår  der  et  skole-hjem-samarbejde,  ifølge  lærerne. Virkelighedens skoledage går ikke altid sådan. En lærer i undersøgelsen udtrykker sin frustration over dennes oplevelse af manglende opbakning til skolen således: Fler skri fora

'Så synes jeg sommetider, at det er for dårligt, at de (forældrene og eleverne, red.) ikke får taget den bog frem eller læst det ugeskema. Så er de uforberedte og kommer ikke med en skoletaske, når vi skal  på  tur  og  sådan  nogle  ting.  Det  kan  jeg  godt  blive  ærgerlig  over' (Lærer  4,  Skole  syd, Dransfeldt &amp; Madsen, 2021, s. 95).

Flere af de interviewede forældre forstod ikke hvad lærerne mente eller forventede, når lærerne brugte skriftlige  virkemidler  som  store  bogstaver,  fed  skrift  eller  billeder  i  de  digitale  kommunikationer.  En forælder fortæller om brugen af lærerens skriftlige virkemidler:

'det  (fremhævet  skrift,  red.)  er  ikke  noget  jeg  har  tænkt  over  var  noget  man  skulle  lægge  ekstra mærke til', mens læreren forklarer at udtrykkene bruges: ''fordi så er det mere vigtigt' (Lærer 4, Skole Syd, Dransfeldt &amp; Madsen, 2021, s. 58, 78).

Misforståelserne blev tydelige for lærerne i kraft af udeblevne handlinger fra elever og forældre, såsom når en elev ikke har medbragt en bog eller fået læst 20 minutter, selvom det var fremhævet med fed skrift i det fremsendte ugeskema. Eksemplet illustrer en af de begrænsninger, der følger med det digitale skolehjem-samarbejde, når det baseres på skriftsprog og dens virkemidler. Det interessante var samtidig, at lærerne ikke var klar over, at forældrene var udfordret på at tyde de digitale kommunikationer. I nogle tilfælde tolkede de den manglende opbakning til eksempelvis lektielæsning som modvilligt skole-hjemsamarbejde. Forældrene i undersøgelsen beskriver til gengæld at udeblevet lektielæsning ikke handler om manglende velvilje til at bakke op om skolen, men derimod en manglende forståelse for, hvad der skulle understøttes. Når den analoge kontakt er udskiftet med den digitale, ser det ud til at udfordringerne står i kø. Dette stiller krav til lærerne, der skal være kreative for at komme i kontakt og opnå samarbejde med alle forældre via andre kommunikationsveje.

Når den analoge kontakt er udskiftet med den digitale, ser det ud til at udfordringerne står i kø. Derfor forsøgte en lærer at skabe en alternativ kommunikationsvej udenfor Aula, for at opnå samarbejde med hjemmene.

## Læreren råber med STORE BOGSTAVER

Vores undersøgelse viser  eksempler  på,  hvordan  den  manglende  genetablering  af  rummet  kommer  til udtryk i hverdagen via fortolknings- og forståelsesudfordringer i forbindelse med skole-hjem-samarbejde.

kab i deres

er er noget

9

DANISH JOURNAL OF

Den skriftlige digitale kommunikations (u)mulighedsbetingelser for skole-hjem-samarbejde i folkeskolen

Budskaberne i forældrebrevene og ugeskemaerne er konstrueret i en sammenvævning af ord, tegn og billeder  i  det  digitale  rum.  På  trods  af  at  lærerne  gør  sig  umage  med  tydeligheden  i  deres  budskaber, oplever de alligevel udfordringer med at blive forstået:

'  […]  man  synes,  at  man  forsøger  at  få  det  forklaret  i  en  besked.  Og  man  har  beskrevet  det simpelthen så direkte, som det kan blive. Men budskabet bliver stadigvæk ikke modtaget som man havde til hensigt. Og det er der hvor ord virkelig skal vejes, når de skal skrives på skrift.'

(Lærer 1, Skole Nord, Dransfeldt &amp; Madsen, 2021, s. 62).

Læreren  understreger,  at  hendes  budskab  ikke  blev  modtaget  efter  hensigten  og  at  skriftsproget  i  sin enkle form kan være svært at tydeliggøre. Den digitale kommunikation er frigjort for kropssprog, lyd, tonehøjde  og  musikalitet,  som  det  talte  sprog  indeholder.  Disse  parametre  spiller  en  vigtig  rolle  i formidlingen  af  følelser,  betydninger  og  nuancer  i  en  kommunikation.  Det  er  svært  for  læreren  at udtrykke  sig  tydeligt,  når  netop  de  verbale  elementer,  der  gør  et  budskab  levende  samt  udtrykker holdninger  og  intentioner,  ikke  er  til  stede.  For  at  kompensere  for  manglen  på  verbale  elementer, anvender lærerne i stedet smileys, understregninger, fed skrift, store bogstaver eller billeder.

Når vi bruger sprog, er vores forståelse af ordene ofte påvirket af vores kultur. Det betyder, at måden vi fortolker det skrevne ord kan være forskelligt fra person til person på grund af kulturelle forskelle. Dette kan gøre det udfordrende  at sikre, at alle forstår  teksten  på  samme  måde  (Vygotsky,  1982). Undersøgelsen  peger  mod  at  lærere  og  forældre  ikke  har  samme  almene  betragtninger  omkring  ord, hvilket ellers skulle muliggøre fælles forståelse omkring det, der kommunikeres. Men hvad er der så på spil?  Anskuet  med  Vygotskys  briller  kunne  noget  tyde  på  at  ordene  og  ordforståelserne  alene  bliver kulturelt  forankret  hos  lærerne.  Lærernes  'forforståelser'  af  bestemte  ord  og  vendinger  forstås  ikke  på samme  måde  af  forældrene.  Forældrenes  forståelse  er  derimod  forankret  i  deres  egen  kultur.  I undersøgelsen fremstår lærernes forståelse af ord og udtryk implicitte og usagte over for forældrene, og der opstår derfor en form for fri fortolkning, til trods for lærernes forsøg på tydelig fremskrivning. Det kan på en måde synes umuligt at opnå forståelse, når begge parter tager udgangspunkt i egne kulturelle forståelser  og  ikke  er  bevidste  om,  at  den  anden  part  har  et  andet  kulturelt  udgangspunkt.  Dette  blev tydeligt, når vi spurgte til forældrenes opfattelse af brugen af versaler (store bogstaver) i forældrebreve og ugeskemaer.

Tre ud af fire lærere i undersøgelsen anvendte versaler for at fremhæve vigtigheden af et budskab i deres digitale  kommunikation. En lærer beskriver at store bogstaver bruges for at fremhæve at der er noget man SKAL gøre, f.eks. opbakning til at børnene læser 20 minutter dagligt:

'det er vigtigt med stort (store bogstaver, red.) for at jeres børn får læst 20 minutter hver dag. I (forældre, red.) er dem der kan give jeres børn bedst træning når I læser' (Lærer 1, Skole Nord, Dransfeldt &amp; Madsen, 2021).

DANISH JOURNAL OF

Den skriftlige digitale kommunikations (u)mulighedsbetingelser for skole-hjem-samarbejde i folkeskolen

I d

fren

Denne lærer anvender store bogstaver for at appellere til forældrenes opbakning og samarbejde. Ved at understrege hendes faglige budskab i kommunikationen giver hun forældrene et medansvar for at træne elevernes  læsning.  Som  citatet  indiker,  opstår  der  et  behov  for  at  markere  virkemidlets  intenderede formål, som her betyder 'vigtigt'. Men forældrene oplever budskaberne anderledes. En forælder fortæller: lære BO fort

En

fra

Dra

fors

I denne sammenhæng  peger  undersøgelsen på risikoen for misforståelser ved meget eksplicit fremskrivning af et budskab med versaler. Ifølge Kress' socialsemiotiske forståelse, er det afsenderen, her læreren,  der  tilskriver  versalerne  mening.  Hun  ønsker  at  understrege  et  budskab  med  STORE BOGSTAVER, men forælderen opfatter at læreren råber ad hende og tilskriver ikke det samme i sin fortolkning af versalerne. Disse divergente forståelser er gentagne i vores undersøgelse.

En enkelt lærer har gjort sig andre tanker omkring brugen af versaler: 'der prøver jeg at holde mig væk fra  det  i  forhold  til  skriftsproget,  fordi  det  oftest  kan  tages  som  anklagende'  (Lærer  3,  Skole  Syd  i Dransfeldt  &amp;  Madsen,  s.  76).    Denne  lærer  fremhæver,  at  anvendelsen  af  versaler  kan  forstås forskelligartet.  Forskellen  i  meningsdannelserne,  som  er  forbundet  med  fortolkning,  kan  opfattes  som misforståelser. Fortolkningen af den digitale brug af versaler bliver sjældent tydeligt udfoldet fra afsender til  modtager  (Kress,  2010).  På  baggrund  af  disse  opdagelser  i  undersøgelsen,  kan  lærerne  med  fordel beskrive, hvilke handlinger de ønsker prioriteret, fremfor anvendelse af store bogstaver. Noget tyder på at  alle  parter  fremstår  som  en  form  for  immigranter  i  det  digitale  rum,  uden  fælles  forudindtagede opfattelser. Betingelserne for at udtrykke sig præcist og nuanceret på skrift forekommer vanskelige, især når der er ikke mulighed for afstemning via kropssprog og lyd.

## Fed skrift betyder vigtigt!

For at fremhæve forventninger til lektier eller bøger, der skulle med i skoletasken, brugte nogle lærere billedillustrationer og fed skrift. Billederne blev sat ind i det ugeskema eller forældrebrev, som forældrene modtog hver uge via Aula. En lærer anvendte fed skrift til at fremhæve, hvilke aktiviteter/lektier, der var vigtigst  for  eleven  at  lave.  Lærerens  hensigt  var  at  forældrene  kunne  se,  hvilke  ting  eleverne  skulle medbringe til undervisningen for at sikre, at lektionen kunne gennemføres som planlagt. Undersøgelsen viste, at forældrene havde en anden forståelse af typografiens betydning: 'jeg tænker at det er mest for børnenes skyld, altså jeg tænker ikke, at jeg skal bruge dem til noget' (Forælder 3, Skole syd, Dransfeldt &amp;  Madsen,  2021,  s.57).  Som  citatet  understreger,  fortolker  denne  forælder  lærerens  forsøg  på  at fremhæve bestemte budskaber som henvendt til børnene. Forælderen opfatter ikke, at fremhævning med fed  skrift  og  billeder  skulle  være  henvendt  til  vedkommende  selv.  Set  fra  et  multimodalt  perspektiv anvender læreren flere modaliteter (billeder, fed skrift) i samspil for at fremme forståelsen af budskabet med håb om at skabe et skole-hjem-samarbejde omkring lektier/aktiviteter i skolen.

'Så synes jeg det er meget voldsomt at skrive noget med stort på den måde (versaler red.) fordi man råber højt' (Forælder 3 i Dransfeldt &amp; Madsen, 2021, s. 76).

skal støtte

DANISH JOURNAL OF

fender og

er lærerens

ikke havde

kation sig

arbejde og Disse modaliteter repræsenterer et potentiale, der skal oversætte lærerens intentioner i forældrebreve og ugeskemaer. Undersøgelsen pegede på, at forældrene fortolkede disse modaliteter vidt forskelligt, fordi fortolkningen sker på baggrund af den individuelle forælders såkaldte indre dimensioner (Kress, 2010). Det betyder, at forældrene danner deres indre forståelse af den digitale kommunikation på baggrund af deres opmærksomhed, fokus og engagement. Da forældrene ikke tillægger virkemidlerne og modaliteterne den intenderede betydning, handler de heller ikke efter lærerens hensigt. Undersøgelsen peger  således  mod,  at  der  opstår  forskelligheder  i  det  digitale  meningsarbejde  og  at  parterne  i kommunikationen misforstår hinanden, hvilket tydeliggør kompleksiteten i det digitale samarbejde. For at opnå et bedre samarbejde med hjemmene, forsøgte en lærer at skabe en alternativ kommunikationsvej udenfor Aula, via video.

## Alternativ digital kommunikation

Denne undersøgelse indikerer, at lærernes skriftlige kommunikation var svær at afkode for forældrene. Vores empiri pegede i retning af, at der var ligeså mange afkodninger som der var forældre i en klasse! Det  var  samtidig  en  udfordring  for  lærerne,  at  nogle  forældre  ikke  åbnede  Aula  eller  var  usikre  på hvordan de skulle støtte eleven med lektier. Der var derfor en lærer i én af de undersøgte skoleklasser der valgte at kommunikere til familierne via video for at tydeliggøre sine budskaber og yde støtte og struktur til familierne omkring lektielæsning. Læreren havde startet denne alternative kommunikationsform som supplement til Aula, langt før Corona brød ud.

Videoen var opbygget som en nyhedsudsendelse, hvor læreren på humoristisk facon bad børnene sætte deres gaming på pause og fokusere på skolearbejdet. Læreren gennemgik ugens lektier, som var et ordspil i faget dansk, og afsluttede videoen med at henvende sig direkte til børnene. Hun fortalte at hun savnede dem alle sammen og håbede at de passede godt på sig selv og på hinanden derhjemme. Desuden håbede hun at de snart måtte ses i skolen igen.

Videoen blev sendt til forældrene i forbindelse med corona-nedlukningen i Danmark og læreren havde disse overvejelser omkring videoens supplement til den skriftlige kommunikation:

'  […]  jeg  ved  hvis  forældrene  bare  kommer  op  og  henter  (hjemmeskole-materiale,  red.),  og spillereglerne står på papiret. Så ved jeg jo, at jeg har nogen (forældre, red.), som ikke får det læst, og alligevel ikke forstår det. De har brug for at høre at læreren siger: 'du skal gå hjem og gøre sådan og sådan og sådan altså.' (Lærer 1, Skole Nord i Dransfeldt &amp; Madsen, s. 78).

Videokommunikation giver læreren mulighed for at sætte flere ord på, hvordan forældrene skal støtte eleven i det spil, som de netop har hentet på skolen, og som er lektien. Videoen tilbyder afsender og modtager andre virkemidler end det skrevne sprog. Gestik, sprog og betoninger understøtter lærerens budskaber.  Med  videoen  viste  det  sig  at  læreren  kunne  udtrykke  noget,  som  skriftsproget  ikke  havde kommunikeret meningsfuldt til forældrene og eleverne. I denne situation viser videokommunikation sig som et understøttende element i skole-hjem-samarbejdet.

Forældrene  var  meget  positive  omkring  lærerens  alternative  tilgang  til  skole-hjem-samarbejde  og kommunikationsformen.

DANISH JOURNAL OF

198

tran

En forælder fortæller: '[…] jeg synes at hun er enorm god til at få forklaret hvad børnene skal og være nede på deres niveau' (Forælder 1, Skole Nord i Dransfeldt &amp; Madsen, s. 79). Ligeledes var forældrene begejstrede for, at videoen gav mulighed for at gentage afspilninger og få forklaringerne repeteret. 1 an skri

bart

udtt

at l

rela

' […] vi har faktisk haft videoen fundet frem fordi datteren sagde: 'mor det var ikke hvad Lærer 1 sagde' og så går vi lige ind og kigger. Jeg synes det er genialt. Det synes jeg virkelig' (Forælder 2, Skole Nord, i Dransfeldt &amp; Madsen, s. 80).

Skriftsproget forudsætter en kompleks forestillingsevne, idet samtalepartneren ikke er til stede (Vygotsky 1982).  Talesproget  og  virkemidlerne  i  videoen  skaber  i  højere  grad  mulighed  for  at  budskabet transformeres til handling, også selvom eleven og forældrene ikke er direkte med i samtalen. har

I  analysen af videoen opstod et relationelt element, som ikke tidligere havde vist sig i analysen af den skriftlige multimodale kommunikation. En forælder fortæller at hun flere gange observerede at hendes barn 'smilede op til begge ører', når hun så videoerne.Hun fortæller desuden at læreren, via videoerne, udtrykte empati og anerkendelse af, at det var svært at skulle være hjemme. En forælder fortæller sågar, at  læreren  i  deres  hjem  fik  'stjernestatus'.  Analysen  peger  på  en  interessant  sammenhæng  mellem  det relationelle  og  kommunikationsopfattelsen,  hvor  måden  hvorpå  kommunikationsbudskaberne  opfattes har nær forbindelse til elevens/forældrenes opfattelse af relationen til den pågældende lærer. Chancerne for at kommunikationsbudskaberne blev transformeret til handling var større i disse tilfælde. Muligheden for at se og høre lærerens forklaringer til en given opgave fremstod hjælpsomt for familierne. Derfor kan videoen opfattes som et værktøj, der kan styrke samarbejdet mellem skole og hjem.

Skriftsproget indeholder mange fortolkninger og facetter, som i højere grad bør udfoldes for at der kan skabes en fælles forståelse af det multimodale digitale sprog. Den skriftlige kommunikation opleves som utilstrækkelig  i  bestræbelserne  på  et  samarbejde,  der  bygges  på  handlinger.  Lærernes  intentioner  og hensigter  i  deres  ugeskemaer  og  forældrebreve  bærer  præg  af  implicitte  forventninger  til  forældrenes understøttelse af skole-hjemsamarbejdet via handlinger. Det bliver en form for selvfølgelighed at deres budskaber  ikke  kan  fortolkes  til  andre  handlinger  end  den  intenderede.  Manglende  handlinger  hos forældrene kan have direkte konsekvenser for eleverne, der ikke fik turtasken med i skole eller indøvet ugens  staveord.  For  langt  de  fleste  forældre  var  den  største  udfordring  at  forstå  lærernes  brug  af skriftsproget og de budskaber, som lå heri. For lærerne var den største udfordring at kommunikere så tydeligt, at alle forældre forstod deres budskab.

## Diskussion og konklusion: Vi er alle i det digitale ingenmandsland

Aula er  den  primære  kommunikations- og samarbejdsform i folkeskolen. Tidligere opfattede man det digitale  skole-hjem-samarbejde  som  et  supplement  til  fysiske  møder  og  snak  på  gangen,  men  nu  er bøtten  vendt  på  hovedet.  Undersøgelsens  fund  peger  særligt  på  problematikker  omkring  modtagers forståelse af afsenders budskaber, virkemidler og hensigter.

1 hinanden.

budskaber,

DANISH JOURNAL OF

:Idrene, der

m lærernes

ikke kunne Undersøgelsen  tyder  på,  at  kompleksiteten  ligger  dels  i  fortolkningen  af  den  fremsendte  skriftlige kommunikation, dels i betydningen af skriftsprogets virkemidler, for eksempel fremhævet skrift, versaler, tegn, farver og billeder. En lærer beskriver at hun anvendte disse virkemidler '…fordi så er det mere vigtigt'  (Lærer  4,  Skole  Syd,  Dransfeldt  &amp;  Madsen,  2021,  s.  76).  Forældrene,  som  modtager  denne skriftlige  kommunikation,  bemærker  slet  ikke  lærerens  brug  af  skriftlige  virkemidler.  En  forælder fortæller: 'Det er ikke noget, jeg har tænkt over, var noget, man skulle lægge ekstra mærke til' (Forælder 4,  Skole  Syd,  Dransfeldt  &amp;  Madsen,  2021,  s.  58).  På  trods  af  at  bogstaver  og  grammatik  er  et  fælles kulturelt  udgangspunkt  for  lærere  og  forældre,  viser  undersøgelsen  at  fortolkningerne  er  individuelle, skjulte og afhænger af den enkelte lærers eller forælders meningsdannelse. Dette resulterer i forskellige handlinger  fra  forældrene,  selvom  de  alle  tager  udgangspunkt  i  den  samme  Aula  besked.  Dette  gør lærerne uforstående og frustrerede. En lærer i undersøgelsen forsøgte sig i stedet med videokommunikation,  der  etablerede  højere  grad  af  forståelse  og  samarbejde,  og  som  gav  andre  og spændende vinkler til måden lærere og forældre oplever skole-hjem-samarbejde på.

Aula skulle, som et skinnende opdateret værktøj med smarte kommunikationsfunktioner, sætte os fri og fremme samarbejdet mellem skole og hjem. Vi er så at sige alle, lærere som forældre, immigranter i den digitale verden, der skal lære en ny kultur og et nyt sprog, i et nyt rum. Hver især kommer vi med vores egen  forståelse  af  skriftsproget  og  dets  modaliteter.  Vores  sprog  er  en  selvfølgelighed  for  os.  Når  vi kommunikerer  analogt,  foregår  meningsdannelserne  gennem  en  form  for  forhandlinger  gennem kropssprog,  øjenkontakt  og  lyd,  der  afstemmer  hvad  meningen  er  med  det  sagte.  Det  forståede korrigeres  på  plads  i  denne  interaktion.  På  skrift  er  det  straks  vanskeligere.  Alt  er  til  fortolkning,  og, ifølge Kress, påvirket af mange fortolkningsfaktorer for både afsender og modtager.  Vi finder at Aula sammenvæves med politiske strategier, forskellige opfattelser af skole-hjem-samarbejde, samt lærere og forældres  sprog  og  kultur.  Det  er  stadig  opfattelsen,  at  vi  går  ind  i  det  digitale  rum  med  en  naturlig antagelse om,  at vi forstår det samme,  men  her  opstår  udfordringerne.  Vi  glemmer  at  være opmærksomme på alt det der er på spil, som ikke kan afstemmes og aflæses. Disse konklusioner tyder på, at  det  multimodale  skriftsprog  ikke  slår  til  i  alle  situationer.  Denne  undersøgelse  peger  på  parametre omkring  tydelighed,  virkemidler,  billeder,  farver  og  versaler,  der  i  oversættelsen  hos  afsender  og modtager forstås vidt forskelligt. Det må vi interessere os for, når skole-hjem-samarbejdet i højere grad digitaliseres.  I  forhold  til  det  at  skabe  en  værdsættende,  omhyggelig  og  samarbejdsspirende  digital kommunikation, kan vi med fordel fokusere på vores digitale kropssprog (Dhawan, 2021). Det digitale kropssprog handler i højere grad om hvordan vi skriver til hinanden end om hvad vi skriver til hinanden. I  denne undersøgelse anvendte lærerne virkemidler til at fremme forældrenes forståelser af budskaber, uden at det havde den tilsigtede effekt. Fortolkningerne af versaler skabte usikkerhed hos forældrene, der oplevede at lærerne råbte til dem. Fed skrift i ugeskemaerne blev af forældrene fortolket som lærernes forsøg på at lave en grafisk flot præsentation. Alt dette blev til en frustration for lærerne der ikke kunne forstå hvorfor forældrene ikke gør, som de skriver.

hurt

krof

DANISH JOURNAL OF

fora

Vor

Digitalt  kropssprog  udtrykker  på  samme  tid  det  vi  ikke  kommunikerer  direkte.  En  nøglefærdighed  i brugen af det digitale kropssprog er ikke at forveksle en kort besked med en klar besked. Et kort svar som: 'OK' og 'fint' kan give anledning til flere fortolkninger og usikkerhed hos modtageren. Svartid er også en væsentlig faktor i det digitale kropssprog og sjældent forventningsafstemt. Forventer læreren at forældrene  svarer  på  de  digitale  kommunikationer,  der  har  informativ  og  anvisende  karakter?  Hvor hurtigt  kan  forældrene  forvente  at  læreren  svarer  på  en  Aula  besked?  Med  fokus  på  det  digitale kropssprog er formålet at skabe tryghed samt opbygge tillid, samarbejde og kontakt uden fysisk nærhed. At  præsentere  lærerens  fortolkningsmanual  for  digital  kommunikation  som  et  emne  til  det  første forældremøde efter sommerferien kan bidrage til at afklare gensidige forventninger. Gennem fokus på vores  digitale  kropssprog  har  vi  mulighed  for  at  operationalisere  nogle  af  de  digitale  fortolknings-  og kommunikationsudfordringer,  vi  ser  i  denne  analyse.  Netop  vores  digitale  kropssprog  er  et  vigtigt område, som kunne trænge til mere opmærksomhed inden for folkeskolen, end det får i dag. Vi peger på at skolerne har behov for en fælles anvendelses- og kommunikationsstrategi - en fortolkningsaftale. En strategi  der  i  højere  grad  kan  forventningsafstemme  det  beskedflow,  som  sendes  til  forældrene.  En strategi,  der  muligvis  kan  imødegå  den  manglende  samstemmige  forståelse  af  skriftsproget  og  de multimodale tegns anvendelser. Dette kunne bidrage til at skabe en fælles kommunikationsforståelse og så frø til et spirende samarbejde. kon omi at s. stra stra mul så fi

## Referencer

Akselvoll , M. Ø. (2016). Folkeskole, forældre, forskelle: Skole-hjem-samarbejde og

forældreinvolvering

i

et klasseperspektiv

[Roskilde Universitet].

https://rucforsk.ruc.dk/ws/portalfiles/portal/59301498/Ph.d.\_afhandling\_Maria\_rskov\_Akselvoll.pdf

Aula . (u.å.). Aulas mission . Hentet 10. februar 2021, fra https://aulainfo.dk/om-aula/aulas\_mission/

Bekendtgørelse af lov om folkeskolen , Pub. L. No. LBK nr. 1396 (2020).

https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2020/1396

Bæck , U. D. K. (2015). Beyond the fancy cakes. Teachers' relationship to home-school

cooperation  in  a  study  from  Norway. International  Journal  about  Parents  in  Education ,  9(1),  37-46. http://www.ernape.net/ejournal/index.php/IJPE/article/view/307/233

Dannesboe , K. I. (2012). Passende engagement og (u)bekvemme skoleliv: Et studie af børns

navigationer mellem  skole  og  familie. Ph.d.-afhandling.  Institut  for  Uddannelse  og  Pædagogik,  Aarhus Universitet.

Dannesboe ,  K.  I.,  Kryger,  N.,  Palludan,  C.,  &amp;  Ravn,  B.  (2012).  Et  hverdagslivstudie  af  skole-hjemrelationer.  I  K.  I.  Dannesboe,  N.  Kryger,  C.  Palludan,  &amp;  B.  Ravn  (Red.), Hvem  sagde  samarbejde?  Et hverdagslivsstudie af skole-hjem-relationer (s. 9-20). Aarhus Universitetsforlag

Dannesboe , K. I. (2013). Den grænseløse skole? Forhandling af nærvær og fravær af skole i

Familien. Barn , 31(4),45-60. https://www.ntnu.no/ojs/index.php/BARN/article/view/3748

Desforges , C., &amp; Abouchaar, A. (2003). The impact of parental involvement, parental support and family education on  pupil achievement  and  adjustment:  A  literature  review. Department  for  Education  and  Skills.  DfES Publications.

DANISH JOURNAL OF

·; Bd. 1-2).

Dhawan , E. (2021). Digital body language - How to build trust &amp; connection, no matter the distance . St. Martin's Press.

Dransfeldt , R. O., &amp; Madsen, V. H. (2021). Den digitale kommunikations (u)mulighedsbetingelser for skole-hjemsamarbejde i folkeskolen - et eksplorativt casestudie . Specialet kan rekvireres hos forfatterne. LinkedIn post.

Forsberg , L. (2007). Involving parents through school letters: Mothers, fathers and teachers negotiating children's education and rearing. Ethnography and Education , 2(3), 273-278. https://doi.org/10.1080/17457820701547252

Hansen , J. J. (2019). Læringsplatformsdidaktik. Learning Tech - Tidsskrift for læremidler, didaktik og teknologi , 6, 32-55. https://doi.org/10.7146/lt.v4i6.110925

Knudsen ,  H.  (2010). 'Har  vi  en  aftale?':  Magt  og  ansvar  i  mødet  mellem  folkeskole  og  familie .  Nyt  fra Samfundsvidenskaberne.

[Kommunernes Landsforening . (2014). Nyt brugerportalinitiativ til den digitale folkeskole . https://www.kl.dk/nyhed/2014/oktober/nyt-brugerportalinitiativ-til-den-digitale-folkeskole/](https://www.kl.dk/nyhed/2014/oktober/nyt-brugerportalinitiativ-til-den-digitale-folkeskole/)

Kress , G. R. (2010). Multimodality: A social semiotic approach to contemporary communication . Routledge.

Kryger ,  N.  (2015).  Det  intensiverede  samarbejde  mellem  institution  og  hjem:  Under  den  tredje institutionalisering af barndommen. Dansk pædagogisk tidsskrift , 62-69.

Kryger ,  N.,  Ravn,  B.,  Palludan,  C.,  &amp;  Winther,  I.  W.  (2008). Midtvejsrapport  -  Skole-hjem-samarbejde  som kulturel selvfølgelighed: En multi-sited etnografisk afdækning . Danmarks  Pædagogiske Universitetsskole, Enheden for Børn og Unge Forskning.

Kuusimäki , A. M., Uusitalo-Malmivaara, L., &amp; Tirri, K. (2019a). Parents' and teachers' views on digital communication in Finland. Education Research International, 2019, 1-7. https://doi.org/10.1155/2019/8236786.

Kuusimäki ,  A.  M.,  Uusitalo-Malmivaara,  L.,  &amp;  Tirri,  K.  (2019b).  The  role  of  digital  school-home communication in teacher well-being. Frontiers in Psychology, 10, 1-8. https://doi.org/10.3389/fpsyg.2019.02257

Laho ,  N.  S.  (2019).  Enhancing  school-home  communication  through  learning  management  system adoption:  Parent  and  teacher  perceptions  and  practices. School  Community  Journal ,  29(1),  117-142. https://eric.ed.gov/?id=EJ1219893

Lund ,  G. E. (2018). Usynlige sociale eksklusionsprocesser i skolen. Tidsskrift for professionsstudier ,  14(27), 118-122. https://tidsskrift.dk/tipro/article/view/110412.

Løvland , A. (2010). Multimodalitet og multimodale tekster. Viden om læsning , 7, 1-5. https://www.videnomlaesning.dk/media/1617/viden\_om\_laesning\_nr\_7.pdf.

Nordahl , T. (2008). Hjem og skole. Hans Reitzels Forlag.

Ravn , B. (2011). Skole-hjem-samarbejdets historie. Dansk pædagogisk tidsskrift, 1, 27-35.

Vygotskij ,  L.  S.  (1982). Tænkning og sprog  Vol.  I+II .  [Mysjlenie  i  retj']  (S.  O.  Larsen,  Overs.;  Bd.  1-2). Hans Reitzels Forlag. (Originalt værk udg. 1971).