Print og netaviser i Danmark, USA og Frankrig
Forfattere: Mark Blach-Ørsten, Ida Willig
Tidsskrift: journalistica (2013-12-27)

## Print og netaviser i Danmark, USA og Frankrig 1

## AF MARK BLACH-ØRSTEN &amp; IDA WILLIG

Denne artikel undersøger forskelle og ligheder mellem print og netaviser i Danmark, USA og Frankrig, både på tværs af platforme og på tværs af de tre analyserede lande. Den komparative analyse sker med udgangspunkt i mediesystemteori, hvor Danmark er placeret i den korporative/demokratiske model, USA i den liberale model  og  Frankrig  i  den  politisk-pluralistiske  model.  Tidligere studier har vist, at der stadig er store, nationale forskelle mellem aviser og tv inden for de tre mediesystemer trods Hallin &amp; Mancinis (2004) hypotese om, at den liberale model med sit fokus på kommercialisering ville vinde indpas på bekostning af de andre modeller. Denne artikels resultater peger dog på, at kommercielle aspekter muligvis har større indflydelse på tværs af alle tre modeller, når det komparative fokus skifter fra print til net.

Siden  Hallin  &amp;  Mancini  (2004)  satte  fornyet  fokus  på  komparative studier af forskellige mediesystemer, har flere forskere taget udfordringen op og undersøgt forskelle og ligheder mellem nyhedsmedier i forskellige lande. Men modsat Hallin &amp; Mancinis antagelse om, at stigende kommercialisering over tid vil udjævne mange af forskellene mellem de forskellige lande og mediesystemer, viser flere studier, at der stadig er væsentlige forskelle mellem de tre mediesystemer såvel som indbyrdes mellem landene i de enkelte systemer (Strömbäck, Ørsten &amp; Aalberg, 2008; Curran,  Iyengar,  Lund &amp; Slovaara-Moring, 2009). Spørgsmålet, der imidlertid står i fokus i denne artikel, er, om forskellene mellem mediesystemerne også opretholdes, når netaviserne inkluderes i undersøgelsen. Det empiriske grundlag for undersøgelsen er en sammenligning af danske, franske og amerikanske nyhedsmedier på print og net med fokus på de danske resultater.

## Mediesystemer

På baggrund af strukturelle analyser af forskellige landes politiske systemer, deres medie-udbud og efterspørgsel samt andre faktorer  som  mediearbejdsmarkedet  deler  Hallin  &amp;  Mancini (2004) den vestlige verden op i tre forskellige mediesystemer:

1. Den  liberale  model,  der  tæller  USA,  England,  Irland  og Canada.
2. Den politisk-pluralistiske model, der tæller landene omkring Middelhavet: Frankrig, Grækenland, Italien, Spanien og Portugal.
3. Den korporative/demokratiske model, der tæller de nordiske lande, Tyskland, Holland, Schweiz, Østrig og Belgien.

De tre modeller adskiller sig fra hinanden i forhold til fire variabler:

1. Mediemarkedet,  herunder  spørgsmål  om  medieudbud og medieefterspørgsel, altså hvilke medier der findes, og hvordan/hvor langt de når ud til befolkningen, samt den historiske udvikling af massemedier.
2. Politisk parallelisme, der er graden af sammenhæng mellem det politiske system og mediesystemet, eksempelvis ' the degree and nature of the links between the media and political  parties  or,  more  broadly,  the  extent  to  which  the media system reflects the major political divisions in society ' (Hallin &amp; Mancini 2004: 21).
3. Professionalisering,  der  henviser  til  journalistikken  og journalistiske  roller,  herunder  normer  for  eksempelvis uafhængighed eller partiskhed, men også om mere strukturelle forhold som journalisternes organiseringsgrad.
4. Statens  rolle,  eksempelvis  hvorvidt  mediemarkedet  primært  er  kommercielt,  public  service  eller  en  blanding,

samt hvordan og i hvor høj grad der er statsstøtte til medierne.

De tydeligste forskelle mellem de tre modeller kan opsummeres på følgende vis. I den korporative/demokratiske model, som Danmark er del af, er mediesystemet kendetegnet ved, at de elektroniske medier domineres af public service-radio og -tv, ligesom der findes forskellige subsidieordninger for den skrevne presse, fx distributionsstøtte. Medierne i denne model er desuden præget af en høj grad af journalistisk professionalisme, hvilket sikrer, at pressen er partipolitisk uafhængig på trods af diverse statslige støtteordninger. Den korporative/demokratiske model er samtidig kendetegnet ved et betydeligt normativt fokus på mediernes demokratiske rolle som social/politisk institution.

Den  liberale  model,  hvorunder  bl.a.  USA  hører,  er  derimod kendetegnet ved at have en langt mere kommercielt orienteret presse. I USA og England er den trykte presse så at sige født kommerciel, men forskellen mellem de to lande inden for den liberale model er, at BBC har en stærk public service-tradition (BBC). Der gives relativt mindre statsstøtte i den liberale model end i den korporative/demokratiske (med BBC som undtagelsen, der bekræfter  reglen),  hvilket  peger  på  en  stærk  uafhængighed  af staten  på  det  formelle  plan.  Også  det  amerikanske  og  britiske mediesystem er præget af en høj grad af professionalisme blandt journalisterne, men denne er, især i USA, under pres fra kommercielle interesser.

Den  politisk-pluralistiske  er  karakteriseret  ved  en  snæver, elitær presse og ofte statsstyrede tv-stationer. Der gives ikke så meget  statsstøtte  til  medierne  som  i  Nordeuropa,  og  når  den gives,  er  den  smal  og  målrettet  bestemte  medier  eller  formål (eksempelvis en indsats for at få skolebørn til at læse trykte aviser) - ikke bred og generel som i den korporative/demokratiske model. Den journalistiske professionalisering betragtes som lav, hvilket samtidig anses for at lede til politisk styring af medierne. Modellen er desuden præget af en stigende kommercialisering af især tv, mens statsstøtte stadig spiller en stor rolle for aviserne i denne model.

## Nyhedsform, nyhedsemne og reklame i de tre mediesystemer

Som det fremgår af ovenstående gennemgang, er Hallin &amp;Mancinis (2004) analyse hovedsagelig bygget på strukturelle forskelle mellem medierne og det politiske system, og vi har derfor fundet det vigtigt at undersøge, hvorvidt teorien også giver mening, når det handler om medieindhold (se Benson et. al., 2012). I denne artikel ser vi derfor på forskelle og ligheder mellem nyhedsform og  nyhedsfokus  samt  forholdet  mellem  nyheder  og  reklamer på et overordnet niveau. Nyhedsformen er operationaliseret til et  spørgsmål  om  genre,  mens  der  for  nyhedsfokus  registreres emnet  for  den  pågældende  nyhed.  Endelig  registreres  størrelsesforholdet mellem nyheder og reklame i henholdsvis avis og netavis. Inden for nyhedsform (genrer) skelnes mellem nyheder, debat (artikler publiceret af en forfatter, der ikke er journalist) og opinion (læserbreve), mens nyhedsfokus (emne) deles i et fokus på  hårde  nyheder  (national  politik,  international  politik  samt kriminalstof ) og bløde nyheder (forbrugsjournalistik, rejsejournalistik, underholdning osv.).

I  forhold  til  Hallin  &amp;  Mancinis  (2004)  systemteori,  der  kun  i begrænset omfang beskæftiger sig med nyheders form, ses for eksempel  samspillet  mellem  nyheder  og  reklamer  som  en  del af  den  liberale  model,  mens medierne i Denmark og Frankrig, begge lande med statsstøtte til medierne, i udgangspunktet ses som mindre afhængige af reklameindtægter end medierne i USA. I  Danmark og især i Frankrig er der også tradition for, at flere debattører og intellektuelle kommer til orde via medierne, end det er tilfældet i USA. I forhold til forskelle og ligheder mellem netaviser i forskellige lande peger forskningen på, at netavisernes indhold i høj grad er en kopi af papiravisernes indhold (Van Der Wulf &amp; Lauf, 2005), ligesom netaviser på tværs af lande ofte er kendetegnet ved at være fyldt med bureaustof (Møller-Hartley, 2013). Flere studier, herunder Engebretsen (2006), konkluderer endvidere, at netaviser ikke i noget særligt omfang giver plads til, at flere stemmer kommer til orde ved for eksempel at lukke op for debatten mellem journalister og læsere eller ved at lade læserne bidrage med egen journalistik. Studier af netnyheder peger desuden på, at reklamer og bløde nyheder, så som underholdning, prioriteres  højere  på  nettet  end  i  papiraviserne  (Barnhurst  &amp; Nerone, 2001; Cohen, 2002).

## Medierne og deres institutionelle kontekst

Både inden for den ny-institutionelle medieforskning (Cook, 1998;  Ørsten  2008)  og  inden  for  den  feltteoretiske  tilgang  til medieforskningen  (Bordieu,  1993;  Willig,  2011)  ses  medierne som en institution i samfundet placeret i et spændingsfelt mellem magten/det politiske og det økonomiske felt. Begge teoretiske tilgange fremhæver desuden, at medierne som institution er præget af en særlig, national, institutionel historie, der gør, at forestillinger, vaner, normer og rutiner, der har udviklet sig over tid  inden  for  den  journalistiske  institution,  vil  være  særdeles svære at ændre over tid. Dette fænomen, af den ny-institutionelle forskning  døbt path  dependency ,  bruges  typisk  som  forklaring på, at nationale medier, på trods af forestillinger om det modsatte, ofte bevarer og reproducerer nationale særpræg både over tid og fra avis til net. Omvendt peger feltteoretiske studier på, at særligt netmedier er præget af påvirkninger fra den tætte relation til det økonomiske felt, og at denne tætte relation måske beretiger til at betragte netjournalistik som et særligt subfelt inden for det journalistiske felt (Møller Hartley, 2013). På denne baggrund kan man forklare de mange studier, der viser, at der ikke er den store forskel på papiraviser og netaviser og samtidig fremsætte den hypotese, at det økonomiske pres fra det økonomiske felt mærkes stærkere på netaviser end papiraviser.

## Metode

Med  udgangspunkt  i  både  ny-institutionel  teori  og  feltteori er det studiets hensigt at afklare, hvordan historisk rodfæstede mediesystemer, der er under påvirkning af både en teknologisk udvikling og et økonomisk pres, forandrer henholdsvis bevarer deres journalistiske særpræg på tværs af medietyper med hen- syn til  nyhedsform, nyhedsfokus samt forholdet mellem reklamer og nyheder. Dette sker ved at undersøge både print- og netversionerne af følgende medier. I Danmark: Berlingske Tidende, Jyllands-Posten og Politiken. I USA: New York Times, Washington Post og Los Angeles Times. I Frankrig: Le Monde, Le Figaro og Libération. I lighed med andre studier (Clayman &amp; Reisner, 1998; Hubé, 2008) undersøger og sammenligner vi forsiderne af hver avis på henholdsvis print og net - forsiden på en netavis defineres her som de første to screen-dumps. Dette er gjort for en periode på tre dage i 2008; en periode, der skal ses i relation til tidligere sammenlignende studier, for eksempel Van Der Wurff &amp; Lauf, der bygger på data for blot en enkelt dag. Hver avis blev kodet af en national koder, og en inter-coder reliability test af 10% af de kodede enheder blev udført med et tilfredsstillende resultat for alle de kodede kategorier (Benson et al., 2012).

## Hypoteser

Artiklen antager en forbindelse mellem a) mediesystemer som historisk skabte institutionelle rammer for nyhedsmediers ageren og b) teknologiske muligheder skabt af internettet og disse to forholds mulige indvirkning på produktionen af nyheder, forstået som nyhedsfokus, nyhedsform og relationen mellem nyheder og reklame.

H1: Inden for de enkelte mediesystemer forventes kun mindre forskelle mellem papiravis og netavis, mens der på tværs af mediesystemer forventes større forskelle.

H2: På grund af netavisers tættere relation til det økonomiske felt forventes en større andel reklame i netaviser end papiraviser. Dette forventes på tværs af mediesystemer.

H3: På grund af nettets potentiale for brugeraktivitet forventes en større mængde debat og indhold produceret af ikke-journalister i avisernes netudgaver end i papirudgaverne. Dette resultat forventes på tværs af mediesystemer.

## Resultater

## Nyhedsform

For  alle  tre  lande  gælder  det,  ikke  overraskende,  at  antallet af enheder stiger fra papiravisen til netavisen. Nyheden er den dominerende  genre  på  begge  platforme,  men  hvor  antallet  af nyheder stiger fra papir til netavis, når det gælder Danmark og Frankrig, oplever USA et mindre fald i nyheder, men en klar stigning, når det gælder opinion og debat.

Tabel 1. Fordelingen af nyhedsform (genre) i forhold til land, print og net

| Land     | Genre   | Print %   |   N | Online %   |   N | Forskel (procentpoint)   |
|----------|---------|-----------|-----|------------|-----|--------------------------|
| USA      | Nyheder | 76,6%     | 598 | 43,7%      | 560 | -32,9***                 |
| USA      | Opinion | 2,8%      |  22 | 12,0%      | 160 | +9,2***                  |
| USA      | Debat   | 0,0%      |   0 | 2,5%       |  32 | +2,5***                  |
| Danmark  | Nyheder | 56,8%     | 137 | 58,8%      | 707 | +2,0                     |
| Danmark  | Opinion | 7,1%      |  17 | 0,2%       |   4 | -6,9***                  |
| Danmark  | Debat   | 1,2%      |   3 | 1,0%       |  12 | -0,2                     |
| Frankrig | Nyheder | 50,6%     | 252 | 44,2%      | 467 | -6,4*                    |
| Frankrig | Opinion | 6,4%      |  37 | 8,3%       |  90 | +1,9                     |
| Frankrig | Debat   | 8,8%      |  44 | 8,8%       |  93 | 0                        |

Alle kodede enheder er ikke repræsenteret i denne tabel. Derfor er den samlede procent under 100. Samlet N for print/online pr. land er: USA (781/1281), Danmark (241/1203) og Frankrig (498/1056). Pearson's chi square test: p&lt;.05*, p&lt;.01**, p&lt;.001***

For  Danmarks  vedkommende  dominerer  nyheden  klart  på nettet, mens opinionsstoffet falder lidt fra papir til net. I høj grad er der dog tale om, at mange af de samme historier går igen fra papir til net, ligesom medierne på nettet i høj grad spejler deres papirudgave  med  kun  få  forandringer.  Samlet  set  viser  denne del  af  analysen  de  samme  tendenser,  som  Engebretsen  (2006) påpegede; nemlig at der ikke er den store variation mellem net og papir.

## Nyhedsfokus

Som det fremgår af tabel 2, sker der et klart skift i forhold til nyhedens fokus, når man ser på forholdet mellem net og papir. For alle tre lande gælder det, at der er færre udlandsnyheder på nettet end i papiravisen, og i både USA og Danmark sker der en klar stigning i antallet af bløde nyheder, når vi kigger fra papir til net. I Frankrig sker der også en stigning i antallet af bløde nyheder, når der skiftes fra papir til net, men her er stigningen lavere end i Danmark og USA. Samlet set bekræfter denne del af analysen lignende analyser, der har vist, at nyhedsmikset fra papir til net ændres, og at bløde nyheder vinder indpas i netaviserne, især på bekostning af udlandsstoffet.

Tabel 2. Fordelingen af nyhedsfokus (emne) i forhold til land, print og net

| Land     | Nyhedsfokus     | Print %   |   N | Online %   |   N | Forskel (procentpoint)   |
|----------|-----------------|-----------|-----|------------|-----|--------------------------|
| USA      | Udland          | 22,6%     | 165 | 15,8%      | 162 | -6,8***                  |
| USA      | Regering        | 38,9%     | 284 | 37,3%      | 382 | -1,6                     |
| USA      | Krim/katastrofe | 5,5%      |  40 | 2,7%       |  28 | -2,8**                   |
| USA      | Bløde nyheder   | 27,3%     | 199 | 32,6%      | 334 | +5,3*                    |
| Danmark  | Udland          | 41,5%     |  85 | 21,8%      | 208 | -19,7***                 |
| Danmark  | Regering        | 20,0%     |  41 | 15,9%      | 152 | -4,1                     |
| Danmark  | Krim/katastrofe | 4,4%      |   9 | 7,2%       |  69 | +2,8                     |
| Danmark  | Bløde nyheder   | 18,5%     |  38 | 34,1%      | 325 | +15,6***                 |
| Frankrig | Udland          | 31,0%     | 117 | 21,7%      | 169 | -9,3***                  |
| Frankrig | Regering        | 20,6%     |  78 | 21,7%      | 169 | +1,1                     |
| Frankrig | Krim/katastrofe | 0,5%      |   2 | 2,6%       |  20 | +2,1*                    |
| Frankrig | Bløde nyheder   | 25,9%     |  98 | 26,8%      | 209 | +0,9                     |

Alle kodede enheder er ikke repræsenteret i denne tabel. Derfor er den samlede procent under 100. Samlet N for print/online pr. land er: USA (730/1025), Danmark (205/953 ) og Frankrig (378/7806).

Pearson's chi square test:  p&lt;.05*, p&lt;.01**, p&lt;.001***

## Reklamer

Tabel  3  viser  forholdet  mellem  nyheder  og  reklamer  i  aviser og netaviser. I USA sker der en klar stigning i antallet af reklamer, når man kigger fra avis til net, mens der i Danmark sker et markant fald. Dette forhold skyldes først og fremmest, at ame- rikanske eliteaviser i lang tid var utilbøjelige til at bringe reklamer i såvel papir- som netversioner. På samme måde har danske papiraviser,  trods  statsstøtte,  altid  indeholdt  reklamer.  Endelig skal der tages det forbehold, at analysen fandt sted i 2008, og at ikke  mindst  danske  netaviser  har  øget  mængden  af  reklamer, siden denne analyse blev foretaget.

Tabel 3. Fordelingen mellem reklamer og nyheder: print vs. online

| Land     | Print %   |     | Online   | Online   | Forskel (procentpoint)   |
|----------|-----------|-----|----------|----------|--------------------------|
| Land     | Print %   | N   | %        | N        | Forskel (procentpoint)   |
| USA      | 1,0%      | 781 | 7,9%     | 1281     | +6,9***                  |
| Danmark  | 12,9%     | 241 | 5,2%     | 1203     | -7,7***                  |
| Frankrig | 2,4%      | 498 | 3,6%     | 1056     | +1,2                     |

Percentages account for amount of advertising elements in relation to total number of elements in the print or online editions; Pearson's chi square test: p&lt;.05*, p&lt;.01**, p&lt;.001***

Alle kodede enheder er ikke repræsenteret i denne tabel. Derfor er den samlede procent under 100. Samlet N for print/online pr. land er: USA (730/1025), Danmark (205/953 ) og Frankrig (378/7806).

Pearson's chi square test: p&lt;.05*, p&lt;.01**, p&lt;.001***

## Diskussion

Denne artikel har præsenteret en komparativ analyse af print og netaviser i Danmark, Frankrig og USA inspireret af Hallin &amp; Mancinis mediesystemteori og baseret på en større undersøgelse af empirisk materiale fra 2008 (Benson et al., 2012).

Set fra et dansk perspektiv er de vigtigste resultater, at nyhedsformen på net og print er mere ens, end den er forskellig, idet nyheden dominerer på begge platforme. Delanalysen af nyhedsfokus  viser  dog,  at  nyhedsmikset  ændrer  sig  fra  papir  til  net, således at nettet har flere bløde historier og mindre udlandsstof end papiravisen. Det er måske ikke overraskende, at der samlet set er flere nyheder på nettet, end der er på papir af den simple årsag, at der er plads til flere nyheder på nettet end på papir. Derimod kunne man måske have forventet større reklameandele i den liberalistiske model, end tilfældet rent faktisk er. Dette har måske noget at gøre med sprogområdernes størrelse, idet der er indtjeningen kan være i et lille land som Danmark i forhold til en naturligt lav grænse for, hvor stor abonnemments-/løssalgsstørre sprogområder som USA og Frankrig.

Når dette er sagt, er den overordnede konklusion, at der stadig er forholdsvis små forskelle mellem net og print - ikke mindst i Danmark. Teoretisk set kunne man godt have forestillet sig, at netaviserne ville have udviklet deres helt egen form (og ikke blot et anderledes nyhedsmiks), hvad enten det ville have været ved at prioritere nyhedsformen anderledes (fx mere opinion og/eller baggrund)  eller  ved  at  skrue  på  nyhedsfokus  eller  reklameandelen for at skabe en distinkt anderledes avis. En teoretisk forklaring kan være path dependency , eller at idéen om, at net skal være radikalt anerledes fra papir (som blandt andet er diskuteret i Møller-Hartley, 2013), er forkert.

De forskelle, der er mellemprint og net på tværs af de tre lande, ses især i forhold til nyhedsmikset mellem hårde og bløde nyheder, skønt denne forskel er større i både Danmark og USA, end den er i Frankrig. Ser man på andelen af reklamer på tværs af de tre lande, er det tydeligt, at der er større lighed mellem landene på nettet end på papir, hvor Danmark adskiller sig med markant stemer skulle tillempe sig hinanden, og som har været svær at påvise i forhold til tv og papiraviser, ser ud til - måske - at have

flere  reklamer.  Hallin  &amp;  Mancinis  tese  om,  at  de  tre  mediesyen større forklaringsgrad på nettet. Dette vil dog kræve flere analyser for at blive bekræftet.

Selvom det empiriske materiale til den komparative analyse blev indsamlet i 2008 (og fire år er mange i netavisernes historie), peger det stadig på resultater med stor gyldighed i dag, da de tre analysenedslag - nyhedsformen, nyhedsfokus og reklamer - ikke mindst på de danske aviser, ikke synes at have ændret sig væsentligt i perioden. Når det er sagt, er forskning i forskelle og ligheder mellemprint- og netaviser ikke blevet mindre aktuel eller mindre væsentlig i de sidste par år. Et meget vigtigt forskningsspørgsmål, der kun sporadisk er blevet berørt i den danske litteratur (fx Kobbernagel &amp; Schrøder, 2012), er ændrede medievaner og nyhedsforbrug. Vi har brug for langt mere detaljerede kortlægninger af, hvad der rent faktisk læses på hhv. print og net, hvem der gør det, og hvordan den enkeltes medieforbrug ser ud på tværs af medier og platforme. Først når vi har sådanne forskningsresultater, vil vi kunne sige, om læservaner også er forskellige fra avis til net, og om dette også er en medvirkende årsag til de forskydninger mellem papir og net, som denne analyse har registreret.

## LITTERATURLISTE

- Barnhurst, K. G., &amp; Nerone, J. (2001). The form of news. New York, NY: The Guilford Press.
- Benson, Rodney et al. (2012). 'Media systems Online and Off: Comparing the Form of News in the United States, Denmark, and France,' pp. 21-38 in Journal of Communication , vol. 62.
- Bourdieu, P . (1993). The field of cultural production. New York: Columbia University Press.
- Clayman,  S.  E.,  &amp;  Reisner,  A.  (1998).  Gatekeeping  in  action:  Editorial conferences and
- assessments of newsworthiness. American Sociological Review , 63, pp. 178-199.
- Cook, T. E. (1998). Governing with the news. Chicago, IL: University of Chicago Press.
- Cohen, E. (2002). Online journalism as market-driven journalism. Journal of Broadcasting and Electronic Media , 46, pp. 532-548.
- Curran, J., Iyengar, S., Lund, A. B., &amp; Salovaara-Moring, I. (2009). Media system, public
- knowledge and democracy: A comparative study. European Journal of Communication ,

24(5), pp. 5-26.

- Engebretsen, M. (2006). Shallow and static or deep and dynamic? Studying the state of online journalism in Scandinavia. Nordicom Review , 27(1), pp. 3-16.
- Hallin, D., &amp; Mancini, P . (2004). Comparing media systems. Cambridge, England: Cambridge University Press.
- Hartley, Jannie Møller (2013). 'The online journalist between ideals and audience'. In: Journalism,Practice, DOI:10.1080/17512786.2012.75538 6.
- Hubé, N. (2008). D´ecrocher la 'Une'. Strasbourg, France: Presses Universitaires de Strasbourg.

- Schröder,  Kim  &amp;  Kobbernagel,  Christian  (2012). Danskernes  brug  af nyhedsmedier 2011 , Roskilde: Center For Nyhedsforskning.
- Strömbäck, Jesper,  Mark Ørsten &amp; Toril Aalberg (Eds.) (2008). Communicating  Politics:  Political  Communication  in  the  Nordic  Countries . Gothenburg: Nordicom.
- Van der Wurff, R., &amp; Lauf, E. (Eds.) (2005). Print and online newspapers in Europe: A comparative analysis in 16 countries. Amsterdam, The Netherlands: Het Spinhuis.

Willig, Ida (2011). Bag Nyhederne. Frederiksberg: Samfundslitteratur.

- Ørsten,  Mark  (2008).  'Theorizing  the  news  media  as  both  a  national and  transnational  political  institution',  pp.  143-156  in  Bondebjerg and Madsen (Eds.) Media, Democracy and European Culture . Bristol, Intellect.
- 1 Denne artikel er en dansksproget version af en artikel udgivet i Journal of Communication, 62 (2012, pp. 21-38) i samarbejde med Rodney Benson, Matthew Powers og Sandra Vera Zambrano. I denne artikel har  fokus  på  danske  forhold  dog  fået  forrang.  Tak  til  Laurids  Bæk Simonsen, Pelle Korsbæk Sørensen og Lea Korsgaard for deres assistance med dataindsamling og -bearbejdning i det oprindelige forskningsprojekt.