Introduktion
Forfattere: Brian Arly Jacobsen
Tidsskrift: politik (2014-12-11)

## Introduktion

Dette nummer af Tidsskriftet Politik beskæftiger sig med et emne, der ikke tidligere har været genstand for systematisk undersøgelse, nemlig relationen mellem religion og lokalpolitik. Hverken i Danmark eller internationalt eksisterer der forskning, der har undersøgt religions betydning  for  lokalpolitikere,  lokalpolitiske  beslutninger og/eller  lokalpolitiske  strukturer.  Ikke  desto  mindre  er emnet højaktuelt.

Temaartiklerne udspringer af et éndags-seminar om religion og lokalpolitik i oktober 2013. Seminaret var fi  nansieret af Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier på Københavns Universitet og blev afholdt samme sted. Seminaret var arrangeret af undertegnede. I det følgende vil artiklerne blive introduceret, men inden dette vil der være en kort introduktion til temaet.

Seminarets foredrag af forskere fra Danmark, Norge og Sverige perspektiverede temaet religion og lokalpolitik ud fra forskellige cases, men trods eksemplernes forskellige tematiske og metodologiske perspektiver var der alligevel nogle fælles tråde, som viser de nordiske samfunds relative ensartede indretning og udvikling.

Religion  og  politik  er  et  forskningsmæssigt  tema, som har været diskuteret igennem fl  ere  år. 1 Religion  er kommet  på  den  politiske  dagsorden,  og  årsagerne  er mange;  migration,  globale  (geo)politiske  forandringer efter  kommunismens fald i Østeuropa, revitalisering af bl.a. kristendom, hinduisme og islam som samfundsprojekt i eksempelvis USA, Indien og Mellemøsten og (de) sekulariseringsprocesser,  der  sætter  relationen  mellem stat  og  religion  på  dagsordenen  (Wuthnow  1998,  Veer 1994,  Eickelman  and  Piscatori  1996).  Samtidig  er  der siden  1990'erne  sket  store  ændringer  i  forvaltningen  af velfærdsstaten med et nyt eff  ektiviseringsparadigme, som transformerer  off  entlige  institutioner  indefra  (Gauthier, Martikainen  &amp;  Woodhead  2013,  Pedersen  2011).  Det er forandringsprocesser af betydning for hele samfundet og for relationen mellem det politiske felt og religion på alle niveauer - selvsagt også i lokalpolitik, men de mere systematiske  undersøgelser  af  det  sidstnævnte  niveau, det lokalpolitiske, har manglet. Således har spørgsmålet om  relationen  religion  og  lokalpolitik  ikke  været  genstand  for  undersøgelser  hverken  i  Danmark  eller  andre nordiske  lande  på  trods  af  fl  ere  konkrete  sager,  hvor lokalpolitikere  diskuterer  religionspolitiske  spørgsmål. Det  kan  for  eksempel  være  spørgsmål  om  hellige  bygningers placering i lokalsamfundet (moskéer, kirker og/ eller templer). Især spørgsmålet om muslimers position i lokalsamfund har været og er genstand for diskussioner. Debatter om eksempelvis moskébyggerier har spillet en rolle  i  lokalpolitikken  i  Aarhus,  Haderslev,  København og andre steder, og det har fået både lokal- og landspolitisk  opmærksomhed,  ligesom  forskere  har  interesseret sig for moskébyggerier i et lokalpolitisk perspektiv (BergSørensen 2011, Jacobsen 2011, Lippert-Rasmussen 2011, Lægaard 2010). Sager om, hvorvidt kommunerne skal tillade religiøse ritualer i skolen - eksempelvis julegudstjenester,  skoleafslutningsgudstjenester,  Santa  Luciaoptog, eidfester  m.m.  -  er  genstand  for  off  entlig  debat  i  fl  ere kommuner ligesom folkeskolers organisering af religionsfag og indhold (kristendomskundskab og konfi  rmationsundervisning) debatteres lokalt. Der fi  ndes eksempler på diskussioner om religiøst sanktioneret madtilberedelse og behandlingspraksis i institutioner - typisk diskussioner om alternative  behandlingsmetoder  og  halalslagtet  kød (fra  vuggestue  til  plejehjem).  Det  kan  også  være  sager om, hvorvidt kommunen skal tilbyde neutrale ceremonier for livets store overgange som bryllup og begravelse. Det samme gælder spøgsmålet om, hvorvidt en kommune skal etablere ikke-religiøse gravpladser og/eller gravpladser for andre religioner. Alle er det sager, som fra tid til anden bliver  aktualiseret  af  politikere,  politiske  grupper  eller medierne i fl  ere af de nordiske lande.

Det  er  ofte  medierne,  der  tager  enkeltsager  om  religion op og på den måde mere eller mindre tvinger lokalpolitikerne til at forholde sig til sager, som de måske ikke har taget principiel stilling til tidligere. Et eksempel på en mediegenereret sag er diskussionen om brugen af halalslagtet kød i danske institutioner. Den 21. juli 2013

bragte Ekstra Bladet en artikel, hvor det blev beskrevet, at køkkenet på Hvidovre Hospital udelukkende serverede halalslagtet  oksekød  til  sine  patienter. 2 Historien  blev hurtigt  til  en  sag  for  Region  Hovedstaden  og  udvalgte kommuners  lokalpolitikere  på  baggrund  af  en  intens interesse  fra  hele  den  danske  dagspresse  med  deltagere fra hele det politiske miljø, forskere samt repræsentanter fra forskellige interessegrupper, heriblandt også religiøse organisationer. Herefter blev historien gjort til et regionspolitisk anliggende og sidenhen diskuteret i Folketinget hvor  sagen  fandt  sin  afslutning.  Her  blev  det  fastslået, at  brugen  af  halalslagtet  kød  kunne  fortsætte  i  danske institutioner, så længe dette var i overensstemmelse med principper for ernæringsrigtig kost samt praktiske og ressourcemæssige rammer.

Debatten  i  medierne  afspejler  en  uenighed  om  religionens,  dvs.  islams,  berettigelse  i  det  off  entlige  rum, mens en efterfølgende redegørelse fra Regionsrådet tydeligt markerer, hvordan der ved hjælp af en sekulær logik argumenteres for den gældende ordning. Heri understreges det, '[…] at det i regionens madpolitik præciseres, at religiøsitet  ikke  lægges  til  grund  for  tilrettelæggelse  af fødevareindkøb […]'. 3 På trods af regionens sekulære fødevarepolitiske og økonomiske argumentation bliver den off  entlige og politiske diskussion til en konfl  ikt om en religiøs praksis' berettigelse i det institutionelle rum. Sagen vidner om generelle strukturelle forandringsprocesser for religiøse spørgsmåls betydning i off  entlige danske institutioner. I dette tilfælde handlede spørgsmålet om kommuner og regioners fødevarepolitik for institutioner, som politiseres ud fra en værdipolitisk skabelon, der eksplicit involverer islam, hvorfor det i sidste ende bliver til et religionspolitisk spørgsmål. Flere kommuner og regioner har efterfølgende revideret deres politik for fødevareindkøb og  i  en  enkelt  kommune  -  Hvidovre  -  var  spørgsmålet ligefrem bestemmende for konstitueringsaftalen efter kommunalvalget i 2013. 4

Det er strukturelle forandringsprocesser, som ovenfor beskrevet eksempel, der i øjeblikket ændrer religiøse spørgsmåls  betydning  i  off  entlige  danske  institutioner. Det er kommunerne i de nordiske lande, der politisk bestemmer indretningen af de kommunale institutioner ud fra de rammer, som landets parlamenter giver. Derfor er lokalpolitikere  i  centrum  af  de  processer,  som  påvirker ændringen af de religiøse spørgsmåls betydning i kommunale institutioner,  uanset  om  det  drejer  sig  om  religiøse spørgsmål i forbindelse med børnepasning, skoler, ældrepleje, lokalplaner osv.

Artiklerne  i  tidsskriftet  viser,  hvordan  religion  (re) aktualiseres inden for alle disse områder ud fra forskellige  årsager.  I  nogle  tilfælde  er  det  migranters  religiøse baggrund og afl  edte diskussioner om kommunale plura- listiske  og  multireligiøse  politikker,  som  er  den  direkte anledning  til  diskussioner  om  religions  placering  i  offentlige institutioner. I andre tilfælde er det spørgsmålet om fortolkningen og rækkevidden af sekulære principper som grundlag for lokalpolitik og institutioners virke, som er  anledningen.  Artiklerne  viser,  at  begge  årsager  kan være grundlag for aktuelle diskussioner om religion i lokalpolitikken.

Det er håbet, at temaartiklerne kan styrke det faglige grundlag for studiet af religion og lokalpolitik. Det må erkendes,  at  hverken  i  Danmark  eller  internationalt  er emnet ikke særlig velfunderet - endnu. Også for religions- og samfundsvidenskabernes egen skyld er der behov for at styrke emnet teoretisk og empirisk.

I den første artikel undersøger seniorforsker Pål Ketil Botvar fra den norske kirkeforskningsinstitution Stiftelsen  Kirkeforskning,  KIFO,  hvordan  norske  kommuner forholder sig til religion som et politisk tema, ud fra en analyse af lokale fejringer af den norske nationaldag den 17. maj. Den norske nationaldag adskiller sig fra lignende nationaldagsmarkeringer i Danmark og Sverige ved sin store folkelige tilslutning. Et fl  ertal af den norske befolkning  deltager  i  off  entlige  fejringer.  Botvar  ser  nærmere på, hvordan religion gør sig gældende i kommunale markeringer  af  dagen,  og  undersøger,  om  der  kan  være  en partipolitisk sammenhæng i placeringen af religion (som oftest den norske kirke) i arrangementerne. Nationaldagen er en velvalgt case, da alle kommuner har deres eget lokale arrangement den 17. maj. Det giver en enestående mulighed for at udføre et komparativt studie af forholdet mellem religion og lokalpolitik i Norge. Spørgsmålet er, om  religion  bliver  politiseret  på  lokalt  niveau,  når  det handler om nationaldagsfejringer, og om aktuelle diskussioner om det multikulturelle og/eller sekulære samfund har en betydning for den lokale udformning af dagen?

I den anden artikel introducerer Brian Arly Jacobsen (undertegnede) det lokalpolitiske felt teoretisk og empirisk ud fra et casestudie om konfl  ikter over konfi  rmationsundervisningen i folkeskolen. Disse konfl  ikter er blevet mere hyppige de seneste år på baggrund af skolereformer samt forvaltningsmæssige og skolepolitiske ønsker om en mere eff  ektiv og pædagogisk moderne undervisning. Forsøg på at fl  ytte konfi  rmationsundervisningen ud af skolerne ses i artiklen som et resultat af neoliberale reformtiltag med sekulariserende  konsekvenser  for  kirke-stat-relationen  i Danmark. Denne form for sekularisering karakteriseres her som en hypersekularisering - en sekularisering, som overskrider eller overdeterminerer den politiske vilje.

Religionsforsker Marie Vejrup Nielsen analyserer eksempler  på  konkrete  møder  mellem  folkekirken  og kommunerne.  Hendes  eksempler  tager  udgangspunkt i  tre  former  for  beskyttelse  af  folkekirkens  bygninger:

kirkeindsigten, kirkebyggelinjen og kirkeomgivelsesfredningen. Analysen fortæller om en særlig relation mellem folkekirke og kommuner, som til stadighed er under forhandling. Nielsen diskuterer interaktionen mellem de to institutioner  ud  fra  et  'governance'-perspektiv  formuleret af politologen Marcel Maussen, der lægger vægt på, hvilke aktører og strukturer der former forholdet mellem religiøse grupper og samfundet. Ud fra konkrete eksempler diskuterer artiklen folkekirkens position i forhold til lokale myndigheder. Artiklen peger i sin konklusion på, at det primært er generelle overvejelser om kulturarv, som styrer beslutninger i disse eksempler, og ikke spørgsmål om kirkens selvforståelse eller behov. Kommunerne ser i disse sager ikke på folkekirken som et trossamfund, men som en aktør involveret i spørgsmål om kulturarv. Hermed forvaltes der primært ud fra en sekulær logik, som handler om bevarelse af kulturlandskabet.

Den svenske religionssociolog Magdalena Nordin diskuterer, hvad der sker i samarbejdet mellem interreligiøse grupper og svenske kommuner. Samarbejdet mellem de interreligiøse  grupper  og  kommunerne  er  et  resultat  af forestillinger  om  integrationsproblemer  i  lokalsamfundet, hvor de religiøse grupper har fået en rolle i integrationsarbejdet, som kan være med til at ændre sekulariseringsprocessen i kommunerne. Spørgsmålet er, hvad der sker, når religion bliver en del af det off  entlige sekulære rum på baggrund af interreligiøse gruppers samarbejde med kommunale myndigheder og hvordan disse interreligiøse fora præger den pragmatiske sekularisme, som hidtil har  været  dominerende  i  Sverige?  Det  sekulære  ideal  i Sverige bliver lettere at omgås, da det ikke er en specifi  k religiøs gruppe, som der samarbejde med, men en række religiøse grupper i et interreligiøst samarbejde. Hermed neutraliseres    religion  til  fordel  for  et  sekulært  formål, nemlig  integrationsprojektet,  og  religiøse  grupper  kan dermed indgå i det kommunale rum som en samarbejdspartner. Nogle af de problemer, som opstår på baggrund af den pluralistiske politik, er, hvilke religiøse grupper der skal inkluderes i det interreligiøse arbejde? Dette forhold analyseres også i artiklen. Empirien tager udgangspunkt i  interviews  med  og  observationer  af  møder  i  tre  interreligiøse grupper.

I  den  sidste  temaartikel  af  religionssociolog Margit Warburg analyseres juletræssagen fra Kokkedal. I november  2012  besluttede  det  muslimske  fl  ertal  i  bestyrelsen for  en  almennyttig  boligforening  i  Kokkedal  at  afl  yse det fælles juletræ. Beslutningen vakte en hidsig, lokal og landsdækkende debat i medierne, og politikere og andre meningsdannere  var  stærkt  uenige  om,  hvorvidt  juletræet var af national eller religiøs betydning i Danmark. I artiklen forklarer Margit Warburg uenigheden ved, at juletræet er et civilreligiøst symbol og derfor rummer referencer til både religion og nation. Civilreligion forstås af  Warburg ved, at nation og religion er de to centrale dimensioner, som udtrykker en national selvforståelse sat ind i en religiøs referenceramme. Når danske muslimer således afl  yser det fælles juletræ, opfattes det af store dele af den danske off  entlighed som et angreb på de danske nationale værdier og traditioner. Analysen viser, at i striden om juletræet lægges der vægt på begge dimensioner, men debattørerne fremhæver dem på forskellig vis. Nogle understregede    modsætningen  mellem  muslimer  og kristne, andre lagde vægt på konfl  ikten som en del af den nationale kulturkamp og et spørgsmål om (manglende) integration, og nogle lagde vægt på begge synspunkter. Civilreligionsbegrebet giver sagen et nyt perspektiv til at forklare, hvorfor der var så mange fortolkninger på spil i sagen om bestyrelsens afl  ysning af juletræet i Kokkedal.

Endelig er der også en artikel uden for tema, nemlig  politolog Simon  Laumann  Jørgensens analyse  af  de danske naturaliseringskrav.  Spørgsmålet  om  naturaliseringskravenes  rimelighed  analyseres  ud  fra  Habermas' bestemmelse af 'demokratisk autonomi' som en central demokratisk dyd i ethvert samfund. Danmark er blandt de  lande,  som  stiller  de  største  krav  til  indvandrere  og efterkommere,  der  søger  om  statsborgerskab  gennem naturalisering. Artiklens centrale spørgsmål er, om den førte  politik  har  utilsigtede  konsekvenser,  som  modvirker de politiske mål om at garantere, at de individer, der får  statsborgerskab  gennem  naturalisering,  er  og  bliver til  kompetente  demokratiske  borgere.  Artiklen  konkluderer, at ud fra Habermas' perspektiv er naturaliseringsprogrammet ikke befordrende for demokratisk autonomi. Snarere underminerer de skrappe krav til naturalisering individers mulighed for at udøve deres kompetencer på baggrund af en anerkendelse af et potentiale for demokratisk autonomi og dannelse.

Brian Arly Jacobsen, Temaredaktør København, september 2014

## Referencer

- Berg-Sørensen, Anders B. 2011, 'Et patchwork af religion og politik? Ground Zero, Cordoba Hourse og Obamas politiske retorik' i: Kritik , Vol. 44, Nr. 201, 2011, pp. 65-73.
- Eickelman, Dale F. and Piscatori, James 1996, Muslim politics. Princeton, N.J.: Princeton University Press.
- Jacobsen, Brian A. 2011, 'Kampen om stormoskéerne i København religionssociologisk belyst' i: Kritik, Oktober, Vol. 44, Nr. 201, pp. 45-55.
- Lippert-Rasmussen, Kasper 2011, 'Religionsdiskrimination, andenordensdiskrimination og religiøse samlingssteder' i: Kritik, Oktober, Vol. 44, Nr. 201, pp. 56-64.
- Lægaard,  Sune  2010,  'Religiøse  symboler,  religionsfrihed  og  det  offentlige rum: 'Stormoskeer' i København?' i: Politik , Vol. 13, Nr. 4, 12, pp. 6-14.
- Gauthier, François; Martikainen, Tuomas &amp; Woodhead, Linda 2013, 'Introduction:  Religion  in  Marcet  Society'.  In:  Tuomas  Martikainen &amp; François Gauthier (eds.) Religion  in  the  Neoliberal  Age. Political economy and Modes of governance . Farnham: Ashgate Publishing, 1-21.
- Pedersen, Ove K. 2011. Konkurrencestaten. København: Hans Reitzel.

Veer, Peter van der 1994, Religious Nationalism: Hindus and Muslims

in India

. Berkeley and Los Angeles: University of California Press

- Wuthnow, Robert 1998, After Heaven: Spirituality in America Since the 1950s . Berkeley and Los Angeles: University of California Press.

## Noter

1. Tidsskriftet Politik har tidligere udgivet temanumre indenfor dette felt, 'Religion &amp; Politik', Politik. Nr. 1, 9. årgang, 2006 og 'Politiske symboler?', Politik , Nr. 4, 13. årgang, 2010.
2. 'Hospital indfører halal' Ekstra-Bladet 21-07-2013.
3. Region  Hovedstaden  august  2013:  Enhed  for  udvikling  og  Kvalitet,  spørgsmål  og  svar:  118,  119,  120  http://www.regionh.dk/ NR/rdonlyres/8D94FEC7-5F88-4862-85D2-03807250E5B7/0/ Svarpaaspml11811912013vedrmadforplejningstilletafKennethKristensenBerth.pdf (set 25-09-2014).
4. Jf. Konstitueringsaftale mellem Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og SF af 20. november 2013, hvori det hedder: 'Ved udarbejdelse af kostplaner og menuer på Hvidovre Kommunes institutioner, skal det være en rettesnor, at fremmed madkultur skal betragtes som et supplement til - ikke en erstatning for dansk madkultur. Hensynet til fremmede kulturer må ikke hindre, at der udarbejdes/ serveres traditionelle danske retter.'