Moderne slavehandel - unge afrikanske fodboldspillere i Europa
Forfattere: Jacob Ebsen Madsen
Tidsskrift: forumforidraet (2009-04-01)

A BOUTIQUE

JOUETS

E.LECLERC O

Rue Jean Jaurès

CHEZ VOUS

ELECLERC

17 årige Abbel fra Cameroun blev i 2006 hentet til frankrig af en illegal agent, som for 5000 Euro lovede den tidlligere ungdomsladsholdspiller rigdom og berømmelse. faderen solgte huset og søstrene blev sendt ud i prostitution for at dække udgifterne til Abbel. da Abbel kom til frankrig blev han efterladt ved ankomsten og uden nogen form for kontakter eller penge. I dag lever han på gaden i Paris, hvor prostitution og tyveri bliver en måde at overleve på (ken Opprann fot.)

## Moderne slavehandel unge afrikanske fodboldspillere i Europa

- en analyse af handelens mulige konsekvenser for spilleren samt for afrikansk og dansk fodbold

Den danske liga har gennem de seneste ti år oplevet en stor fremgang i antallet af afrikanske fodboldspillere. FC Midtjylland (FCM) har blandt  andet  gennem  deres  samarbejde  med den  nigerianske  klub  FC  Ebedei  specialiseret sig i at hente talenter under 18 år til deres akademi i Danmark. Netop interessen for unge billige spillere fra Afrika er et fænomen, der går igen i andre europæiske ligaer.

Denne artikel har til formål at belyse de europæiske klubbers stigende interesse i unge spillere  fra  det  afrikanske  kontinent  med  henblik på  at  undersøge,  hvilke  konsekvenser  det  kan medføre for den enkelte spiller, for fodbolden i Afrika og for dansk fodbold. Artiklen vil samtidig give et indblik i den juridiske del af fodboldloven, der omhandler transfers af spillere fra et kontinent til et andet, samt forklare hvorledes FCM har omgået disse love og regler.

Endvidere spiller illegale agenter en væsentlig rolle i mange af de transfers, der finder sted. Disse agenter arbejder uden for FIFA's love og regler, og muligheden for høj økonomisk gevinst har  medført,  at  de  illegale  agenter  arbejder skrupelløst.

Til trods for FIFA, UEFA og de enkelte fodboldforbund  via  love  og  regler  forsøger  at  bekæmpe de negative  konsekvenser,  er  det  ikke lykkedes at stoppe agenter og europæiske klubber i, hvad FIFA's præsident, Sepp Blatter, omtaler som »modern slavetrade«, »neo-colonialism« og  »social  and  economic  rape«  (»Blatter  condemns«, 2003).

## AfrikAnske fodBoLdsPiLLere i dAnmArk

Den danske fodboldliga har gennem de seneste år oplevet en stor stigning af spillere fra Afrika. Fra 1990 hvor tre afrikanere spillede i den danske liga, 1  er antallet steget støt. I 2000 var antallet  således  steget  til  13  afrikanere.  I  sæsonen

2006/2007  spillede  21  afrikanere  i  den  danske superliga,  hvilket  var  7  %  af  det  totale  antal spillere i Superligaen. 22 % af de udenlandske spillere i ligaen kom fra Afrika. Modregnes spillere fra de nordiske lande, udgjorde afrikanere 34 % af det samlede antal udenlandske spillere.

Ifølge DBU's paragraf 14.1 stk. 2 i »Propositioner  for  Danmarksturneringen  i  fodbold«  registreres spillere fra EØS-lande 2  ikke som spillere uden for EU. Dermed udgjorde spillere fra det afrikanske  kontinent  53  %  af  det  totale  antal spillere uden for EU (EØS-lande ikke inkluderet). I samme sæson udgjorde udlændinge 29 % af alle spillerne i Superligaen.

I oktober måned 2008 udgjorde udlændinge i FCM, Odense BK, FC København og Brøndby IF henholdsvis 48 %, 45 %, 40 % og 37 % af de enkelte spillertrupper. I gennemsnit er det 11 udlændinge i snit pr. klub.

## fc køBenhAvn og fc midtjyLLAnds

## AfrikAnske PArtnere

FC  København  (FCK)  var  den  første  danske klub, der startede et afrikansk projekt med henblik på at hente spillere til Danmark. I 1999 startede  klubben  et  samarbejde  med  en  sydafrikansk fodboldskole i Port Elizabeth (UPE-FCK Soccer School of Exellence). Projektet stoppede efter seks år, da sydafrikanerne ikke levede op til  FCK's forventninger (»FCK stopper«, 2007). Inden samarbejdet stoppede havde FCK tilknyttet flere sydafrikanere heriblandt Sibusiso Zuma (»Holmstrøm ser tilbage«, 2005) og Elrio van Heerden i deres trup (»FC København skriver kontrakt«, 2002). Derudover nåede FCK også at tilknytte sydafrikanske spillere, som ikke opnåede samme succes som Zuma og van Heerden. Målmanden Lee-Raul Langeveldt samt forsvareren Bongumusa Mthethwa blev i september 2005 hentet  til  FCK  fra  fodboldskolen  i  Port  Eliza- beth. Langeveldt vendte tilbage til Sydafrika i august  2008,  mens  Mthethwa  spiller  for  FCK's andethold i 2. Division Øst.

FC  Midtjylland  har  siden  2004  samarbejdet med FC Ebedei i Nigeria, hvilket giver FCM forkøbsret  på  talenterne  fra  klubben  (»FC  Ebedei«, s.a.). Siden nigerianeren Oluwafemi Ajilore som den første spiller fra FC Ebedei fik debut for  FCM  i  2004  i  en  alder  af  19  år  (Ibid),  har klubben hentet en del talenter fra FC Ebedei til fodboldakademiet i Herning. Flere af disse nigerianske  akademispillere  har  senere  fået  deres debut på FCM's førstehold i Superligaen. I juli 2007 havde FCM ni spillere fra Nigeria i klubben - fire spillere i førsteholdstruppen samt fem spillere på deres akademi (»Fodboldakademi«, s.a.). Aftalen med FC Ebedei har været udsat for en del kritik fra andre danske Superligaklubber, fodboldeksperter, medier og DBU, da de mener, at FCM  omgås  reglerne (»Folk misunder«, 2007).

## ProBLemstiLLingen med fc midtjyLLAnds fodBoLd AkAdemi i nigeriA

Det specielle ved samarbejdet mellem FCM og Ebedei er, at FCM henter unge afrikanere under 18 år til fodboldakademiet (»FC Ebedei«, s.a.). Ifølge FIFA's love og regler artikel 19 »Protection  of  Minors«  er  internationale  transfers  af spillere under 18 år kun lovlige, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:

- A)   The player's parents move to the country in which the new club is located for reasons not linked to football;
- B)    The transfer takes place within the territory of  the  European  Union  (EU)  or  European Economic Area (EAA) and the player is aged between 16 and 18 […]. (»Regulations for the Status«, 2007).

Af jAcoB eBsen mAdsen

FCM mener ikke, at FIFA's love og regler bliver overtrådt, da de unge nigerianere bliver hentet til Danmark som en del af et skoleophold, og at de ved siden af deres studier har valgt at spille amatørfodbold (»FCM: Vi snyder ikke«, 2007). På FCM's hjemmeside udtaler Jens Ørgaard:

»FC  Midtjylland  agerer  i  overensstemmelse med de regler om amatørspillere, der er opstillet af såvel DBU som FIFA. […] De økonomiske forpligtelser  FC  Midtjylland  har  påtaget  sig overfor de unge, overholder DBU's amatørregulativ,  og  der  er  ikke  indgået  kontrakter  eller andre former for bindinger med de unge… Det er ikke i strid med FIFA's art. 19, at nigerianere under 18 år,  der  har  opholdstilladelse  i  Danmark til at studere, i deres fritid spiller fodbold i FC Midtjylland på amatørbasis« (»FC Midtjylland overholder«, 2007).

FIFA's love og regler forbyder ikke en person under 18 år fra et ikke-EU/EØS land at spille fodbold på amatørbasis i sin fritid, hvis personen er kommet til et europæisk land som en del af et studieophold. FCM mener derfor ikke, at deres brug af nigerianske spillere på deres ungdomshold er i strid med FIFA's artikel 19, da nigerianerne  har  opnået  opholdstilladelse  i  Danmark til at studere, og at de i deres fritid spiller fodbold i FCM på amatørbasis (Ibid). FCM's sportsdirektør, Jens Ørgaard, forholder sig således til problemstillingen:

»Vi vil naturligvis forholde os til den nye situation,  hvis  DBU  på  et  tidspunkt  skulle  finde anledning  til  at  ændre  på  sin  mangeårige praksis. Det ville dog overraske os meget, hvis både FC Midtjylland og DBU skulle være gået galt af FIFA-reglerne (Ibid).

Trods  kritik  fra  flere  instanser  grundet  FCM's tolkning  af  DBU  og  FIFA's  love  og  regler  har klubben opnået spilletilladelse til alle de nigerianere, der er blevet hentet til akademiet. DBU har den 17. marts 2007 - med juridisk opbakning fra FIFA - valgt at stoppe udstedelsen af spilletilladelser  til  de  nigerianske  spillere  under  18 år. DBU's formand Allan Hansen udtaler:

»Som  bekendt  er  der  fuldstændig  enighed  i DBU's bestyrelse om det etisk forkerte i import af mindreårige spillere fra Afrika. Vi har gennem en periode drøftet, hvordan vi kan støtte FIFA i forbundets forsøg på at sætte en stopper for  denne  praksis. Vi  har  nogle  komplicerede juridiske udfordringer som følge af de modeller, der bliver benyttet herhjemme. Objektivt holder de [FCM] sig tilsyneladende inden for såvel den danske lovgivning som vores egne regler og love.  Med  FIFA's  udtalelser  kan  vi  derimod rent juridisk medvirke til at sætte en stopper for denne automatiske trafik med mindreårige spillere  fra  Afrika  til  danske  klubber«  (Berendt, 2007).

I dokumentaren »I lære som stjerne« 3 , som blev sendt på DR1 foråret 2007, lægger sportsdirektør  Jens  Ørgaard  ikke  skjul  på,  hvilke  tanker der ligger bag FCM's akademi, som de unge nigerianere er en del af. Ørgaard udtaler: »Det er ikke anderledes end en hvilken som helst anden produktionsvirksomhed. Vi producerer fodboldspillere.« (Herlin, 2007) 4 Klubben forsøger på in- gen måde at skjule, at drengene er en handelsvare,  og  at  de  med  tiden  skal  blive  til  penge (Ibid).

## LAvere divisioners interesse i AfrikAnske sPiLLere

Interessen i afrikanske spillere er ikke bare et fænomen, der findes i den bedste række. 1. divisions holdet SønderjyskE underskrev i oktober 2006  en  samarbejdsaftale  med  den  namibiske mesterklub CIVICS, hvilket giver SønderjyskE eksklusiv adgang til klubbens spillere. Aftalen indeholder også områder som trænerudvikling, medicinsk viden og træningskampe mellem forskellige hold fra de to klubber, hvor blandt andet helt unge spillere har mulighed for at komme  til  SønderjyskE  i  en  »lære-periode«  med klubbens ungdomshold (»SønderjyskE er inde«, 2006).  SønderjyskE  har  indtil  videre  valgt  at bruge samarbejdsaftalen til at købe den tidligere  topscorer  i  den  namibiske  liga,  Heinrich Isaacks (Ibid).

FC Hjørring fra den danske 2. division havde ved starten af sæsonen 2006/2007 to nigerianske fodboldspillere  på  holdet  (»Spillere«,  2007).  I samme  division  har  Holstebro  Boldklub  (HB) haft speciel fokus på det afrikanske marked. I november 2006 var HB's cheftræner i Nigeria for at søge efter talenter til HB og yngre talenter til Holstebro Sports College (Sax, 2006).

## de juridiske forhoLd i dAnmArk

For danske klubber har DBU udformet følgende paragraffer, som er gældende for spillere med et andet statsborgerskab end dansk (paragraf 14.1):

»Et  hold  i  turneringen  kan  anvende  et  ubegrænset  antal  spillere  med  statsborgerskab  i følgende lande: (1) EU-lande (2) EØS-landene Norge, Island &amp; Liechtenstein samt (3) de lande der til enhver tid måtte have indgået en i EF-Tidende offentliggjort samarbejds- eller associeringsaftale  med  EU.[…]«  (Propositioner for danmarksturneringen i fodbold, 2007)

Dertil kommer paragraf 14.2 med en begrænsning af spillere uden for EU:

Derudover kan der samtidigt på banen anvendes indtil tre spillere, der ikke er statsborgere i et af de i § 14.1 nævnte lande. For disse spillere er det dog betinget, at de har fast bopæl i Danmark og er anmeldt folkeregistret (Ibid).

Den danske liga har oplevet et generelt udlændingeboom gennem de seneste år. I 2000 var der 39 udenlandske spillere i danske klubber. I 2002 lød  tallet  på  48,  mens  der  i  2004  var  70  udenlandske spillere (»Udlændinge-rekord«, 2007). I maj 2007 var der 94 spillere med andet pas end dansk, hvoraf over halvdelen (50) kommer fra et land uden for EU. I januar 2008's transfervindue blev der hentet 29 nye udenlandske spillere til Superligaen, og det samlede antal udlændinge er nu oppe på ca. 110 spillere.

## cotonou-AftALen og dens Betydning

Det specielle fokus på udlændinge i dansk fodbold  er  ikke  blevet  mindre  relevant,  efter  at Randers FC i februar 2007 gjorde DBU opmærksom på et smuthul i fodboldloven.  I  1975  blev Lomé-konventionen underskrevet mellem EF og de såkaldte AVS-lande (78 lande i Afrika, Vestindien og stillehavsområdet, som EU har indgået et  særligt  udviklingspolitisk  samarbejde med). Konventionen er en række aftaler inden for det udviklingspolitiske, økonomiske, handelsmæssige og industrielle område, som har til formål at mindske,  og  med  tiden  at  udrydde  fattigdom samt at fremme bæredygtig udvikling og gradvis integration af AVS-landene i verdensøkonomien (Kopp, 2007). I 2000 blev Lomé-konventionen afløst af den nuværende Cotonou-aftale, som er en udvidelse af Lomé-konventionen tilført nye elementer. Indenfor det handelsmæssige samarbejde mellem EU-lande og AVS-landene har Cotonou-aftalen bl.a. til formål, at »… øge AVSlandenes markedsadgang i EU og samtidig styrke det regionale samarbejde mellem AVS-landene« (Ibid).

Da DBU's proportioner er fleksibelt indrettet, således at de harmonerer med de gældende associeringsaftaler  med  EU,  sidestiller  Cotonouaftalen  fodboldspillere  fra  AVS-landene  med fodboldspillere inden for den europæiske union (ifølge paragraf 14.1 stk. 3). Danske klubber har da mulighed for at stille med et helt hold bestående af spillere fra AVS-landene.

Fodboldspillere  fra  hele  EU  har  i  mange  år været  sidestillet  med  danske  fodboldspillere grundet  arbejdskraftens  frie  bevægelighed  inden for EU. Dette kombineret med den åbning for spillere fra AVS-landene, som Cotonou-aftalen giver,  kan ifølge DBU sætte dansk fodbold og talentudvikling  under  pres.  Landstræner Morten Olsen advarer sammen med den norske landstræner, Åge Hareide, og den svenske landstræner,  Lars  Lagerbäck,  mod  den  stigende  import  af  udenlandske  fodboldspillere,  som  ikke besidder et niveau, der forstærker de forskellige ligaer:

»Vi har gennem de seneste år set, at antallet af helt  ordinære  udenlandske  spillere  er  stærkt stigende i de skandinaviske klubber. Hvis ikke udenlandske spillere bidrager til det sportslige niveau i  de  tre  lande,  så  optager  de  stort  set bare  pladserne  i  trupperne  og  på  klubholdet fra hjemlige talenter. Det har en negativ indvirkning på udviklingen af unge, skandinaviske spillere« (Berendt, 2006).

I  Sverige  er  antallet  af  udenlandske  spillere  i Allsvenskan steget fra 11 % i sæsonen 2002 til 30 % udenlandske spillere i 14. runde af sæsonen 2006. Norge følger samme tendens. I sæsonen 2000 i Tippeligaen var 15 % af spillerne udlændinge. Denne andel steg til 33 % i sæsonen 2006 (Ibid).

## konsekvenser for de AfrikAnske fodBoLdsPiLLere

Den økonomiske udvikling inden for fodboldverdenen kombineret med den økonomiske situation i Afrika, har gjort kontinentet meget attraktiv for europæiske klubber, da unge afrikanske spillere bliver betragtet som en investering, som købes billigt og senere sælges videre med stor profit (Lanfranchi &amp; Taylor, 2001, s. 183). Europæiske  klubbers  søgen  efter  unge  talenter  i Afrika samt agenters og fodboldakademiers jagt på profit har imidlertid skabt situationer, hvor unge  afrikanske  fodboldspillere  er  endt  i  personlige  ulykke.  FIFA  har  ved  flere  lejligheder omtalt  klubbers  og  agenters  fremgangsmåde som »slavehandel« (»Blatter condemns«, 2003). Andre steder omtales handlen som neokolonialisme  og  udnyttelse  af  unge  afrikanere  (Bale, 2003).

## den nye sLAvehAndeL

FIFA udstedte i maj 1994 på baggrund af utallige skandaler, bl.a. om mangelfulde aftaler, sorte penge og konflikter om kontrakter, et verdensomspændende regelsæt for spilleagenters virke for  at  øge  gennemsigtigheden  i  forholdet  mellem klubber, spillere og spilleagenter (Jønsson, 2004) For at kunne formidle kontakt mellem en spiller og en klub kræver FIFA nu, at agenten har bestået en prøve hos det nationale forbund for at blive registreret som fodboldagent (»Players'  agents  Regulations«,  2003).  Prøven  sikrer, at personen har kendskab til de juridiske dele vedrørende  kontrakter,  FIFA's  love  og  regler samt har en erhvervsansvarsforsikring til dækning  af  eventuelle  erstatningskrav.  Endvidere skriver agenterne under på, at de vil overholde en »Code of Professional Conduct«, som blandt andet indeholder etiske retningslinier (Jønsson, 2004). Til trods for FIFA's krav omkring licenserede agenter, spiller illegale agenter fortsat en aktiv rolle i mange af de transfers, der foregår mellem  Afrika  og  Europa.  Disse  agenters  arbejdsmetoder  har  ofte  alvorlige  konsekvenser for de involverede spillere.

50 talenter mellem 14 0g 18 år spiller på Vejle Boldklubs fodboldakademi i Nigeria og drømmer om at blive professionel fodboldspiller i Europa (Anders Møllenberg fot.)

Korrespondent Katrin Bennhold for International Herald Tribune i Paris beskriver i en artikel for »Play The Game« en typisk fremgangsmåde, som agenterne benytter sig af, når de kontakter unge talenter under stævner i Afrika. Agenterne lover de unge spillere rigdom og berømmelse gennem en professionel kontrakt med en europæisk klub. Mange af disse unge spillere lever under fattige kår, og en fremtid som professionel  i  Europa  vil  være  en  stor  mulighed  for  at undslippe fattigdommen i Afrika. 5  Ifølge Benn- hold  kan  metoden  opsummeres  på  følgende måde: De illegale agenter kræver et sted mellem 3.000 og 4.000 euro for at dække udgifterne til flybilletten og visum til Europa - penge som familien ofte er nødsaget til at låne. En stor del af  disse  unge  efterlades  i  lufthavne  uden  kontakt til deres agent samt uden nogen aftale om prøvetræning  i  en  klub  (Bennhold,  2006).  Adskilt fra deres familie i et fremmed land og uden mulighed for  at  søge  om  hjælp  hos  myndighederne (Andreff, 2005) er de som illegale indvandrere 6  nødt til at prøve at forsørge sig på alternative måder. Kriminalitet og prostitution bliver for  mange  en  måde  at  overleve  på  (Boschn, 2006). Den norske fodboldagent Gunnar-Martin Kjenner bekræfter, at importen af unge afrikanere  indeholder  en  række  udfordringer,  som ikke er blevet løst på forsvarlig måde:

»Fra  mine  kollegaer  i  Europa,  for  eksempel Belgia og Italia, har jeg hørt mange historier om unge afrikanske spillere, som ikke har lykkes på banen og falt ut av klubbens nettverk. Det har for noen endt som »gatebarn«, i kriminelle miljøer i den yderste fattigdom og prostitusjon.  Slikt  er  forferdelig  og  umenneskelig«. 7

Den franske NGO »Culture Foot Solidaire«, estimerer, at der alene i Frankrig opholder sig 7.000 afrikanere, som er hentet til landet for at spille fodbold, men som er blevet efterladt ved ankomsten. Ud af disse lever 98 % som illegale indvandrere, og 70% er under 18 år (Bennhold, 2006).

Ifølge Gunnar-Martin Kjenner har de illegale agenter forholdsvis lette arbejdsbetingelser:

»Desverre klarer ikke de nasjonale forbund å holde illegale agenter utenfor fotballen, heller ikke importen av unge afrikanske spillere. Det er et stort problem, fordi disse illegale agenter arbeider  fullstendig  utenfor  systemet  og  uten ansvar for sine handlinger overfor fotballorganisasjonene.  FIFA  innførte  ordningen  med  lisensierte agenter i 1995 nettop for å komme de illegale  og  til  dels  kriminelle  agentenes  virksomhet til livs. Siden har FIFA overlatt til de nasjonale  forbund  å  håndheve  reglene  for agenter.  Det  var  et  stort  feilgrep. Variasjonen mellem hvordan de forskjellige nasjonale forbund følger opp agentene er meget stor. De fleste lar nok agentene drive sin virksomhet uten særlig grad av oppfølging og kontroll, desverre«. 8

Den  nigerianske  fodboldagent  Paul  Supreme understøtter  Kjenners  problemstilling  vedrørende FIFA's fejltagelse ved at lade de nationale forbund håndhæve reglerne. Han forklarer følgende:

»European Embassies have also got their share of blame. They grant visas to under 18 African players. […] In addition, under FIFA regulations, under 18 from another continent shouldn't be given a professional contract in Europe or other  continent.  Most  embassies  don't  know these  rules.  They  need  to  be  enlighten  and knowledgeable in this aspect.  Also,  European embassies should also sign an agreement with players and agent that if the players is granted a visa to travel to Europe for trial and the african player did not pass the trial, he promise to come back or face being sentence to prison for over staying in the country«. 9

Senator Jean-Marie Dedecker har fremvist 442 sager med illegal handel med nigerianske spillere alene i Belgien. Det store antal af ulovlige transfers  med  nigerianske  spillere  i  Belgien skyldes - ifølge Dedecker - at ud over de 30 lovlige  fodboldagenter,  der  findes  i  Belgien,  eksisterer der ca. 170 illegale fodboldagenter (Lind- berg,  2006).  Derudover  har  Dedecker  fundet eksempler på dobbeltkontrakter og forfalskning af pas. 10   Ifølge rapporten »Sport in Developing Countries«  af  professor  i  økonomi,  Wladimihr Andreff, er der alene i Italien registreret 2.273 spillere  over  16  år,  som  via  illegale  agenter  er hentet  til  landet.  Derudover  er  der  registreret 4.809 børn og unge i alderen 6 til 16 år, som er importeret fra Latinamerika og Afrika ligeledes via illegale agenter (Andreff, 2008).

Hvorledes  man  kan  bekæmpe  illegale  agenters arbejde og helt stoppe udnyttelsen af unge afrikanske fodboldspillere, kan diskuteres. Der er  dog  flere  muligheder,  hvorpå  man  kan  besværliggøre  de  illegale  agenters  arbejde.  En mulighed kunne være at introducere et system, hvor  hver  enkel  agent  blev  tildelt  et  registreringsnummer (som skal være let tilgængeligt for forbundene  og  FIFA  i  en  database). Ved  hver transfer, der finder sted, skal agentens nummer registreres i kontrakten, således forbundene eller FIFA uden besvær kan overvåge, hvilke personer der formidler kontakten mellem spilleren og klubben. En anden metode, som ifølge Wladimihr Andreff kan benyttes, er at indføre en bestemt form for beskatning af transfers. Beskatningen - også kaldet »Coubertobin tax« 11  - har fire formål: »(A) Cover the education and training  cost  of  transferred  players.  (B)  Provide stronger  disincentive  to  transfer,  the  younger the player. (C) Slow down the muscle drain. (D) Accrue revenues to fund for sports development in the home country«. Modellen bygger på følgende: »A 1% rate on all transfer fees and initial wages and a tax surcharge on transfers under 18, the surcharge increasing with a decreasing  age. Tax  calculation,  collection  and allocation  by  an  international  organization«. (»The  Coubertobin Tax«,  2007)  Det  centrale  i »Coubertobin  tax«  -  modsat  FIFA's  regler  om træningskompensation - er, at der er fokus på udviklingen af det sportslige i udviklingslandene (punkt D).

Andreff og Supreme mener ligeledes, at det kræver en fælles organisation til at bekæmpe de omtalte  problemer  modsat  FIFA,  der  lader  de enkelte forbund selv styre de mange transfers. Det er dog muligt, at der er ved at ske et skifte inden for FIFA, i hvert fald har FIFA nu valgt at gå ind i sagen vedrørende FCM's fodboldakademi. På DBU's hjemmeside skrives følgende:

»Det er således FIFA's opfattelse, at DBU ikke har været berettiget til at anmode om og udstede internationale spillertilladelser for disse spillere,  og  at  det  nigerianske  fodboldforbund skulle have afholdt sig fra at overføre spillercertifikaterne  for  spillere  under  18  år  uanset deres fodboldmæssige status. […] DBU må ikke fremover  udstede  internationale  spillercertifikater på unge under 18 år fra andre kontinenter. Det vil herefter være op til de pågældende klubber og spillere selv at søge om dispensation hos FIFA« (Berendt, 2007).

De sanktioner og bøder, klubber risikerer af få, hvis de benytter sig af uautoriserede agenter, er ikke stramme og store nok til at holde klubberne fra at benytte de illegale agenter. Den økonomiske gevinst ved en kommende stjerne er, sammenlignet med bøder fra FIFA og de nationale forbund, så meget større.

En  måde  at  bekæmpe  den  ulovlige  handel, der foregår mellem klubber og de uautoriserede agenter på, kunne være ved at straffe klubberne hårdt i form af fratagelse af point, udelukkelse fra europæiske turneringer eller ved tvangsnedrykning  af  klubber,  hvis  klubben  bliver  taget flere gange i at bruge illegale agenter. Men det er op til forbundene at statuere eksempler på, at  der  følger  alvorlige  straffe,  hvis  klubberne ikke forstår at følge de skrevne love og regler. Hårde  straffe  for  at  virke  som  uautoriseret agent vil også kunne have en effekt på den ulovlige handel, der foregår.

## ksk Beveren - en »ivoriAnsk« kLuB i BeLgisk fodBoLd

Enkelte klubber har specialiseret sig i at skabe profit  ved  import  af  afrikanske  spillere.  Klubberne følger FIFA's og deres eget forbunds love og regler. Et eksempel på dette er den belgiske klub KSK Beveren. Den 30. september 2004 spillede holdet UEFA cup mod Levski Sofia, og Beveren  havde  11  spillere  fra  Elfenbenskysten med i startopstillingen. (»Færøyene kontra Elfenbenskysten«, 2007)

Beverens  store  interesse  i  spillere  fra  Elfenbenskysten hænger sammen med franskmanden Jean  Marc  Guillou,  som  i  starten  af  1980'erne var manager for det franske hold Cannes. Som sin assistent havde Guillou den nuværende træner for Arsenal, Arsene Wenger. De to købte allerede dengang billige spillere i Afrika. Da Guillou  og  Wenger  stoppede  deres  trænersamarbejde, blev Wenger træner for Monaco og Guillou investerede i et fodboldakademi i Elfenbenskysten og blev træner for det ivorianske hold ASEC of Abidjan. (»Coté d'Ivoire«, 2007) Akademiet rekrutterede  unge  i  12-års  alderen  og  udviklede dem  på  akademiet  i  Elfenbenskysten.  (Jones, 2006)

Det kan være vanskeligt at skaffe spilletilladelser til ukendte og uprøvede afrikanske spillere i visse europæiske lande. Valget af Beveren, som den klub Guillou skulle bruge som udstillingsvindue, hænger sammen med, at det er relativt  let  at  få  spilletilladelse  til  udenlandske spillere i Belgien. (Ibid) Guillou og andre investorer oprettede firmaet »Goal« og investerede penge i klubben, som på det tidspunkt var i sto- re  økonomiske vanskeligheder. (»A cattle market  masquerading«,  2005) Ved  at  have  kontrol over Beveren kunne Guillou bruge klubben som udstillingsvindue  for  spillerne  fra  Elfenbenskysten og dermed skabe profit til sig selv og de andre investorer. Profitten var estimeret til 300 % i gennemsnit pr. spiller (Jones, 2006).

»Goal« og Guillou's investering i Beveren har skabt en del røre og diskussioner om det etiske korrekte i metoden (»A cattle market masquerading«, 2005). Da Guillou gjorde sit indtog i Beveren, skilte klubben sig kort tid efter af med hovedparten af de belgiske spillere og erstattede dem med ukendte spillere fra  akademiet  i  Elfenbenskysten (Jones, 2006). I sæsonen 2006/2007  udgjorde  spillere  fra  Elfenbenskysten 46 % af truppen (»Players«, 2007).

Klubben skiller sig ud fra mange andre klubber,  da  langt  størstedelen  af  de  udenlandske spillere  kommer  fra  samme  afrikanske  land. Men klubben skiller sig ikke væsentligt ud fra andre klubber, hvis man sammenligner antallet af udlændinge. Den fokus Beveren har fået i medierne, skyldes klubbens åbenlyse strategi, hvor klubben ikke lægger skjul på, at det afrikanske kontinent  anses  som  værende  forsyningskilde for billige talenter, der senere kan sælges videre med stor profit.

## engeLske og hoLLAndske sPeciAL-regLer

FIFA er det overordnede organ, hvor regulativer og  love  inden  for  fodboldverdenen  bliver  bestemt. For at de nationale fodboldforbund kan blive medlem af FIFA, og dermed deltage i de forskellige mesterskaber inden for landshold og klubhold, skal de enkelte forbund følge FIFA's regulativer og love.

De enkelte  forbund  har  blandt  andet  mulighed  for  at  udforme  egne  nationale  regulativer og  love  for  at  beskytte  hjemlige  talenter  mod blandt andet billig arbejdskraft fra f.eks. Afrika. I England kræves det for en spiller uden for EU, at personen har spillet et vist antal landskampe for sit land gennem en bestemt periode for  at  kunne  komme  i  betragtning  til  at  få  en godkendt  spilletilladelse  fra  det  engelske  fodboldforbund. Klubber har dog mulighed for at søge om dispensation, hvis de ønsker at tilknytte en spiller, der ikke opfylder kravene. 12

Det  hollandske  fodboldforbund  har  valgt  en anden tilgang: Spillere uden for EU skal oppebære en løn på et nærmere fastsat beløb for at opnå opholds- og arbejdstilladelse.

Med ovenstående regler forsøger det engelske og  det  hollandske  fodboldforbund  at  beskytte sig mod masse-import af spillere fra lande uden for EU, der måske ikke besidder de kvaliteter, der kræves for at begå sig eller forbedre den enkelte liga. Dermed forsøger det engelske og hollandske  fodboldforbund  at  undgå  eksempler som dem fra Belgien.

## egen AvL

For at beskytte danske spillere mod den stigende import af billige middelmådige udenlandske spillere har DBU mulighed for at benytte sig af den hollandske eller den engelske model. DBU kunne også vælge at benytte den model, som det europæiske fodboldforbund valgte at indføre i april 2005 gældende for UEFA Champions League og UEFA-cuppen. Modellen stiller krav om antallet af spillere fra »egen avl« for at kunne deltage i de to turneringer. 13  Indførelsen af kravet om spillere fra »egen avl« har haft en indkøringsperiode fra reglen trådte i kraft i sæsonen 2006/2007 til 2008/2009, hvor kravet om antallet af spillere fra »egen avl« har været stigende fra hver ny påbegyndt sæson.

I  sæsonen 2006/2007 skulle klubber, der deltog i de to turneringer, have mindst fire spillere fra  »egen avl« i den maksimale 25-mandstrup, som er lovlig at anvende i turneringen. I indeværende sæson 2008/2009 stiller UEFA nu krav om otte spillere af »egen avl« i holdets brutto-trup. (»Homegrown plan wins«, 2005)

Ved at benytte sig af regelen omkring »egen avl«  forsøger  UEFA  at  påvirke  udviklingen  af klubbernes egne talenter i en positiv retning, således at klubberne er tvunget til at udvikle egne talenter, frem for at købe sig til succes, som det i mange år har været tilfældet for mange klubber i Europa. Formanden for kulturudvalget i Europa-Parlamentet,  Nikolaos  Sifunakis,  udtalte  til en  offentlig  høring  i  Europa-Parlamentet  mellem MEP'er (Medlemmer af Europa-Parlament) og  fodboldeksperter omkring UEFA's regel om egen avls spillere:

»Det sociale aspekt ved fodbold er ved at blive undermineret, fordi holdene investerer mindre og mindre i lokal talentudvikling, og ofte foretrækker  at  købe  nye  spillere  udefra.  UEFA's

Adskillige afrikanske spillere rundt omkring i de europæiske ligaer tjener enorme summer. de store lønninger i europæisk fodbold sammenlignet med den økonomiske situation på det afrikanske kontinent, er med til at forstærke unge afrikaners drøm om at blive professionel fodboldspiller i Europa. denne kombination er med til at gøre de illegale agenters arbejde lettere (Jamie dunkley fot.).

»regel  om  hjemmedyrkede  spillere«  er  én  af løsningerne på underminering af lokale sportsaktiviteter« (»Fodbold - mere end«, 2007).

For at undgå at komme på kant med hensyn til EU-retten (blandt andet om diskrimination på grund  af  nationalitet)  tager  reglen  ikke  højde for nationalitet i henhold til, hvorvidt en spiller er  »egen  avl«  eller  ej.  Det  grundlæggende  er, hvorledes kravet om tre år er opfyldt. Hvilken effekt  reglen  har,  kan  diskuteres:  Der  er  som nævnt ingen krav om nationaliteten, samt at de hjemmedyrkede spillere skal på banen. Derfor vil f.eks. Beveren alligevel kunne spille med et helt hold af ivorianere på banen og stadig leve op til de nye regler. Reglen kan endvidere virke som incitament for, at klubberne henter yngre og  yngre  talenter,  da  de  dermed  hurtigere  vil kunne registreres som værende hjemmedyrkede spillere.  Derudover  mindskes  kompensationsgraden  til  de  mindre  udviklingsklubber,  da  tiden i disse klubber minimeres for talenterne.

## muscLe drAin

Med  det  store  antal  fodboldtalenter,  som  det afrikanske  kontinent  mister  til  europæisk  fodbold,  følger  nogle  vidtrækkende  konsekvenser. Afhængig af hvilken indgangsvinkel man har til problemstillingen med muscle drain , kan der argumenteres for positive og negative konsekvenser.

Wladimir Andreff mener, at muscle drain har en negativ indvirkning på udviklingen af sporten i Afrika og i andre U-lande:

»The muscle drain is not without its problems. First, it undermines the sporting substance of the  developing  countries.  Second,  it  divertes the most talented sportsmen and women, those few who have had the opportunity to benefit from the rare domestic coaches and sports faci- lities. Third, in some cases, it erodes the capacity of the home country to use its most talented athletes in  international  competition«(Andreff, 2005).

Ovenstående kan delvis forklare udviklingslandenes  dårlige  placeringer  i  internationale  turneringer. Under Africans Cup i 2000stillede Cameroun, Nigeria og Elfenbenskysten op uden de fleste af stjerner, da deres europæiske klubber ikke respekterede FIFA's love og dermed undlod at  frigive  dem  til  deres  respektive  landshold. Samme problemstilling gjorde sig gældende under de Olympiske Lege i Sydney for Cameroun, Nigeria og Marokko (Andreff, 2005).

Ved seneste Africans Cup i 2008 i Ghana deltog flere af de store afrikanske spillere - heriblandt Didier Drogba, Salomon Kalou, John Obi Mikel  og  Michael  Essien  fra  Chelsea  FC  samt Emmanuel  Eboue,  Kolo  Toure  og  Alexandre Song fra Arsenal FC.

Hver gang Africans Cup afholdes, står de afrikanske spillere med samme dilemma, om hvorvidt  de  skal  melde  afbud  for  ikke  at  komme  i konflikt  med  deres  respektive  klubber.  Men  i sidste ende er det klubberne, som betaler deres løn, og de fleste klubber er ikke interesseret i at miste  deres  afrikanske  stjerner  i  den  måneds tid, som Africans Cup foregår i. Specielt ikke da Africans Cup afholdes, mens de fleste europæiske turneringer er i fuld gang. Hvorvidt Africans Cup skal afholdes på et andet tidspunkt, således at det ikke kulminerer med de europæiske turneringer, har været diskuteret i lang tid. Indtil nu er det ikke lykkedes at komme til en fælles beslutning,  som  kan  gøre  både  de  afrikanske fodboldforbund og europæiske klubber tilfredse.

Når europæiske klubber »støvsuger« det afrikanske  kontinent  for  deres  bedste  spillere  og største talenter - ofte uden de afrikanske klubber  modtager  nogen  form  for  økonomisk  kompensation  for  træning  af  spillerne  (Andreff, 2008)  -  forsvinder  en  del  af  grundlaget  for  at kunne videreudvikle klubberne og ligaerne. En liga  uden  de  største  talenter  og  stjerner  vil sandsynligvis få færre tilskuere til kampene og en dalende interesse fra tv-selskaber til at dække kampene, og dermed vil klubberne få svært vil at tiltrække investorer og skaffe reklameindtægter.  Resultatet  bliver  en  liga  med  lavere standard, hvor talenterne i højere grad vil søge til  udlandet  (Boschn,  2006;  Mangan,  2001,  s. 229).

Argumentet er dog ikke entydigt. Den danske liga for eksempel, mister også ofte deres største talenter og stjerner til de større europæiske ligaer. Til trods for dette har den danske liga ikke oplevet nogle af de negative konsekvenser, som er beskrevet ovenfor. Tværtimod har det aldrig gået  bedre  økonomisk.  Ligaen  modtager  flere sponsorpenge for reklamer end nogen sinde, og omsætningen  for  de  tolv  superligaklubber  er øget med i gennemsnit 12 procent i de to seneste regnskabsår (Dietrichsen &amp; Brøndum, 2007). FCM's  administrerende  direktør  Claus  Bertelsen giver følgende forklaring på klubbens økonomiske  fremgang:  »Indtjeningen  er  markant bedre  end  ventet,  og  fremgangen  skyldes  især stigende  transfer-,  sponsor-  og  tilskuerindtægter«( Rasmussen, 2007).

Når argumentet om negativ muscle drain alligevel  bør  tages  alvorligt,  hænger  det  sammen med, at de mindre ligaer i Europa adskiller sig fra ligaerne i Afrika. I Europa er klubberne bedre økonomisk stillet, og de har dermed mulighed for at købe talenter fra andre lande, når de selv mister deres egne talenter til større ligaer (samtidig  med  de  modtager  kompensation  for  træning og uddannelse). Dermed kan ligaerne bibe- holde  en  vis  standard  og  stadig  videreudvikle sig. Ligeledes vælger en stor del af udenlandske spillere at vende tilbage til deres hjemland og slutte karrieren af. Det samme gælder for talenter, der ikke har opnået den forventede succes i udlandet. FCK har med succes hentet flere danske landsholdsspillere hjem til klubben, og dermed skabt en endnu større fokus omkring klubben.  Da  økonomien  i  mange  af  de  afrikanske klubber  er  dårlig,  har  klubberne  ikke  samme mulighed for at hente talenter fra andre lande, som det er tilfældet for de mindre ligaer i Europa. Endvidere oplever de afrikanske ligaer ikke samme re-immigration af spillere som de europæiske ligaer. Når en spiller fra Afrika hentes til Europa, er han i langt de fleste tilfælde tabt for afrikansk fodbold, da en del af disse spillere ser fodbolden som en udvej til at kunne undslippe deres  fattige  afrikanske  baggrund  (»Moving Young«, 2007).

## træningskomPensAtion

Ovenstående konsekvenser kan være med til at underminere afrikansk fodbold. FIFA arbejder aktivt  på  at  bekæmpe  problemerne,  som  de europæiske klubber er med til at skabe for afrikansk fodbold. Med indførelsen af nedenstående regler har de afrikanske klubber og nationale fodboldforbund nogle redskaber, de kan bruge til at beskytte deres unge talenter, klubber og landshold med:

## »Protection of minors«:

International transfers of players are only permitted if the player is over the age of 18 […] (»Regulations for the Status«, 2007).

## »Training compensation«:

Training Compensation shall be paid to a player's training club(s): (1) when a player sign his first  contract  as  a  Professsional,  and  (2)  on each transfer of a Professional until the end of the season of his 23 rd  birthday. The obligation to pay Training Compensation arises whether the transfer takes place during or at the end of the player's contract […] (Ibid).

## »Release of Players for association teams«:

Clubs  are  obliged  to  release  their  registered players for representative teams of the country for which the player is eligible to play on the basis of his nationality, if he is called up by the Association  concerned.  Any  divergent  agreement between a player and a club is prohibited.[…] (Ibid).

»Beskyttelse  af  mindreårige«  forsøger  at  beskytte unge talenter under 18 år fra europæiske klubber og agenters spekulation i unge spillere. Denne spekulation i helt unge spillere adskiller sig ikke væsentligt fra den strategi, mange små og  mellemstore  klubber  benytter  sig  af  for  at kunne  overleve  i  fodboldverdenen;  udvikle  talenter og derpå sælge dem med profit til større klubber (Corrigan, 2000).

## BrAin gAin

Tidligere  har  den  dominerende  tese  omkring Brain Drain været negativ set ud fra udviklingslandenes perspektiv: Tab af vigtige og højt uddannede intellektuelle personer samt med følgende tab af tekniske ressourcer. Brain Drain er blevet anskuet som en af de mange årsager til underudvikling  i  udviklingslandene  (Hunger, 2002).

Hvorledes muscle  drain kan  have  en  positiv indvirkning på afrikansk fodbold, kan analyseres  ud  fra  den  politiske  forsker  Uwe  Hungers teori  om Brain  Gain .  Tanken  bag  teorien  er  at forklare de mulige fordele, som Brain Drain kan føre med sig. Ideen bag Brain Gain er,  at  intellektuelle  og  den  tekniske  elite  fra  udviklingslande, som immigrerer til industrialiserede lande, repræsenterer en potentiel ressource for den samfundsøkonomiske  udvikling  i  hjemlandet. Hunger forudser en mulighed for en langsigtet positiv effekt i form af netværk skabt i udlandet af eliten (Ibid). Teorien bygger på to grundlæggende hypoteser: For det første: Faglærte arbejdere fra udviklingslande, som immigrerer til industrialiserede  lande,  kan  via  re-immigration eller transnationale netværk komme til at spille en vigtig rolle i udviklingsforløbet i deres hjemland, hvis eliten vælger at deltage i udviklingsprocessen  i  hjemlandet,  i  form  af  netværk  fra udlandet, eller hvis eliten på et tidspunkt vælger at vende tilbage til deres respektive oprindelige  hjemland  (Ibid).  For  det  andet:  Det  er muligt at motivere de immigrerede faglærte arbejdere tilstrækkeligt til at flytte tilbage til deres respektive hjemland, til trods for de har levet  en  del  år  i  udlandet  og  ikke  har  opbygget nogle  produktive  kontakter  i  deres  hjemland (Ibid).

Ved at bruge Hungers teori om positiv Brain Gain til at forklare eventuelle positive effekter for afrikansk fodbold og spilleren selv kan europæiske klubbers investering i spillere fra Afrika anskues  på  en  anderledes  måde  end  Andreffs tolkning af handelen.

## PotentieLLe fordeLe

Som  nævnt  tidligere  kommer  de  fleste  af  de unge afrikanere fra fattige kår, hvor skolegang og uddannelse ikke er en selvfølge. Mange af de unge talenter, der hentes til Europa, bliver elever på fodboldakademier og får en uddannelse, de sandsynligvis ikke ville have mulighed for at få i Afrika. Ifølge FIFA's regelsæt skal klubberne sørge for uddannelse ved siden af fodbolden FARO

FC Midtivlland har hentet flere unge nigerianere under 18

fC  Midtjylland  har  hentet  flere  unge  nigerianere  under  18 år op til deres fodbold akademi i herning. flere af spillere er efterfølgende blevet solgt til andre klubber - danske såvel som udenlandske (Jan sommer fot.).

til  unge  (»Regulations  for  the  Status«,  2007). Netop vigtigheden af skolegang indgår som en del af Verdensbankens otte mål for udviklingslandene i år 2015 (»2015 målene «, 2007).

Mange afrikanere drømmer om at spille professionel fodbold i Europa, så de kan tjene penge til deres familie i Afrika og dermed opnå en bedre  levestandard  (Mangan,  2001,  s.227-228). Lønnen som professionel fodboldspiller i Europa er høj i forhold til lønnen i Afrika. Spillere i den franske liga tjener ca. 20 gange mere end deres  kollegaer  i  Afrika.  Minimumslønnen  i europæiske lande er en del højere end gennemsnitslønnen  for  en  fodboldspiller  i Afrika  (Andreff, 2008).

Ifølge en ny rapport fra Verdensbanken udgør overførsler til venner og familie den største finansieringskilde for udvikling og vækst i udviklingslandene. Disse rimesser er ifølge rapporten dobbelt  så  store  den  sum,  landene  modtager  i udviklingsbistand (Raimondos-Møller, 2007). Der er ikke noget, der indikerer, at fodboldspillere adskiller sig fra de mennesker, der sender rimesser tilbage til deres hjemland. Ergo er spillerens indkomst - ifølge Verdensbanken - med til  at  finansiere  udvikling  og  vækst  i  deres  respektive hjemland

Den  store  økonomiske  fremgang,  europæisk fodbold har oplevet gennem de seneste år, har medført  en  øget  professionalisme  i  klubberne. Klubberne investerer store summer i træningsfaciliteter,  trænere,  læger  og  massører  for  at sikre at spillerne får den optimale træning. På dette område er europæiske klubber langt foran afrikanske  klubber  (Andreff,  2008).  Afrikanerne,  der  spiller  i  Europa,  modtager  træning  på højeste niveau og har alle forudsætninger for at kunne  udvikle  sig  optimalt  (Mangan,  2001,  s. 228-229). De enkelte landshold vil også kunne få fordel af, at spillerne, der repræsenterer landet, har optimale træningsforhold og spiller i nogle af de bedste ligaer i Europa.

Statistisk klarer afrikanske hold bestående af spillere  fra  europæiske  klubber  sig  bedre  end afrikanske  landshold  bestående  af  hjemlige spillere (Ibid). Det kan skyldes en større professionalisme blandt afrikanske spillere i Europa, som via opholdet i Europa lærer en anderledes og mere disciplineret spillestil. Netop manglen på disciplin er ofte blevet forbundet med visse afrikanske landsholds manglende resultater (»Ghana interview«, 2006; »World Cup«, 2002). 14

På længere sigt er der flere potentielle muligheder, når en spiller vender hjem fra et udenlandsophold. Hvor stor gavn spilleren kan have for fodbolden i hjemlandet, afhænger af på hvilket niveau han vælger at involvere sig i, og hvor spilleren befinder sig i sin egen fodboldkarriere:

-    Spilleren besidder en erfaring, der kan være med  til  at  videreudvikle  afrikansk  fodbold. Eksempel på dette kan være, hvis en tidligere professionel spiller vælger at blive træner for en afrikansk klub. Dermed kan erfaringen fra det professionelle liv videreføres til afrikansk fodbold (Mangan, 2001, s. 228).
-    Spillere  kan  i  slutningen  af  deres  karriere vælge at flytte tilbage til Afrika og spille i den hjemlige  liga.  Med  tilgangen  af  en  tidligere

'GOLD DIGERS'

Tegning: Polyp.

- europæisk professionel spiller kan interessen for  fodbolden  stige  (flere  tilskuere,  flere  reklameindtægter, TV-transmissioner etc.).
-    Det  opbyggede  netværk  skabt  i  Europa  kan udnyttes  på  forskellige  måder  A)  træningskampe mellem den europæiske klub/klubber som spilleren spillede for og så spillerens afrikanske klub (det kan være den klub, spilleren kom fra eller en klub som spilleren evt. er træner for i Afrika). B) Afrikanske ungdomshold hold  kan  komme  til  træningsturneringer  i Europa og dermed få erfaringer. 15  C) Trænerudveksling. D) Udvikling af administrative opgaver inden for klubhold/landshold.
-    Mulighed  for  at  starte  fodboldakademier  i hjemlandet  og  dermed  give  de  unge  bedre træningsvilkår. 16

Flere tidligere afrikanske stjerner har brugt deres  berømmelse  til  skabe  fokus  på  forskellige områder. En af de spillere er liberianske Georg Weah, som i 1995 blev kåret til verdens bedste fodboldspiller. Efter Weah stoppede sin karriere som  fodboldspiller,  har  han  arbejdet  som  FN Ambassadør  med  speciel  fokus  på  afrikanske børn i nød. Derudover har han brugt mange af sine millioner på projekter i hjemlandet, betalt for landsholdets rejser til udekampe og lønninger til landsholdsspillerne. I 2005 stillede Weah op til præsidentvalget i Liberia, men tabte dog valget.

Ifølge  Hungers  teori  kan  der  argumenteres for, at professionelle afrikanske fodboldspillere rundt omkring i europæiske ligaer kommer til at  spille  en  stor  rolle  for  videreudviklingen  af fodbolden i deres respektive lande. Men om den lille procentdel af de unge afrikanere, der er talentfulde og heldige nok til at opnå en professionel  kontrakt  i  Europa,  opvejer  de  tusindvis  af unge  talentfulde  spillere,  som  forsvinder  fra kontinentet og ender op i katastrofale omstæn- digheder,  er  tvivlsomt.  Kan  man  derimod  få stoppet udnyttelsen af de unge afrikanere, stoppe  profitspekulative  illegale  agenters  uetiske arbejdsmetoder og få klubberne til at overholde FIFA's regler, således at de talenter, der ikke opnår  en  kontrakt  i  Europa,  ikke  helt  forsvinder ud fra fodboldverdenen, kan europæisk fodbold have  en  positiv  indflydelse  på  udviklingen  af afrikansk fodbold.

## sAmmenfAtning

Den danske liga illustrerer, hvorledes interessen for billige afrikanske talenter har været stigende igennem de seneste år. Med Cotonou-aftalen vil  problemstillingen  omkring  unge  afrikanske spillere, der hentes til Europa, imidlertid blive endnu mere relevant for dansk fodbold.

Samtidigt er det muligt at tolke migrationen af spillere fra Afrika til Europa som en proces, der bidrager både til udvikling og underudvikling af fodbolden i Afrika. De afrikanske talenter, der opnår succes i europæisk fodbold, kommer til at besidde en stor potentiel ressource for videreudviklingen af fodbolden i Afrika, i form af økonomi og opbyggede netværk. Disse mulige positive  konsekvenser  overskygges  dog  pt.  af den ulovlige handel med spillere. Med estimeret

tegning: Polyp.

7.000  gadebørn  i  Frankrig,  som  er  hentet  med løftet om at spille fodbold, er det imidlertid vanskeligt at argumentere for, at de få talenter, der klarer sig og opnår berømmelse og rigdom, kan opveje de negative konsekvenser af den ulovlige handel.

Resultatet af udnyttelsen af unge talenter har -  ud  over  de  rent  individbaserede  -  negative konsekvenser for afrikansk fodbold: dårlig økonomi i klubberne og ligaer med færre tilskuere og en dalende interesse fra medierne. Alt sammen forhold, som er med til at forøge afrikanske talenters interesse i at komme til Europa og blive  professionelle  fodboldspillere.  Dermed  er der tale om en selvforstærkende effekt, der giver en ond cirkel.

Indtil  de  forskellige  fodboldforbund  får  lukket smuthullerne i fodboldlovene, vil Afrika blive ved at miste deres fodboldtalenter til Europa uden rimelig kompensation (Mangan, 2001, s.238). Med de store summer, agenter og klubber kan tjene ved handel med spillere, er det ikke nok  at  lade  etik  og  moral  være  styrende.  Der skal love og regler til.

## referenceListe

Andreff, W (2005). A coubertobin Tax Against Muscle Drain. Downloadet 22.04.2007, fra http:// www.playthegame.org/upload/wladimir\_ andreff\_-\_a\_coubertobin\_tax\_against\_muscle\_ drain.pdf

Bale, J (2003) African footballers and Europe: Migration, Exploitation and Postcolonism . Keele University. Side 1-8

World Cup: Any chance of African glory? (2002) Downloadet 23.05.2007, fra http://news.bbc.co. uk/1/hi/talking\_point/debates/african/2011076. stm

Blatter condemns European clubs (2003) . Downloadet 06.05.2007, fra http://news.bbc.co.uk/ sport2/hi/football/africa/3326971.stm

Eto'o launches football academy (2006). Downloadet 2.05.2007, fra http://news.bbc.co.uk/sport2/ hi/football/africa/5033402.stm

Bennhold, K. (2006) Soccerdreams and reality . Downloadet d. 22.05.2007, fra http://www. playthegame.org/knowledge-bank/articles/ soccer-dreams-and-reality-1026.html

Berendt, L. (2007) DBU stopper player-trafficking. Downloadet 16.04.2007, fra http://www.dbu.dk/news/newsShow. aspx?id=237794

Berendt, L. (2006) Landstrænere advarer mod import. Downloadet 20.04.2007, fra http://www.dbu.dk/data/dbu/filedb/2965.pdf

Blatter condemns European Clubs . Downloadet 28.04.2007, fra http://news.bbc.co.uk/sport2/hi/ football/africa/3326971.stm

Boschn, M. (2006). Africa's football status quo. Downloadet 06.05.2007, fra http://www.pambazuka.org/en/category/comment/35490

Corrigan, P. (2000). Transfer-free: We might just be better off. Downloadet 19.04.2007, fra http://sport.independent.co.uk/football/news/ article261317.ece Propositioner for danmarksturneringen i fodbold (2007) . Downloadet 24.03.2007, fra www.dbu.dk/law/lawShow.aspx?lawid=1

Dietrichsen, S. &amp; Brøndum, R. (2007). Topklubberne trækker fra konkurrenterne. Downloadet

18.05.2007, fra http://www.erhvervsbladet.dk/ apps/pbcs.dll/article?AID=/20070307/ NEWS02/103070226

Udlændinge-rekord i dansk fodbold (2007). Downloadet 15.03.2007, fra http://www.dr.dk/ Sporten/Fodbold/Superliga/2007/02/09/081807. htm

DR TV (2005). FCK stopper sydafrikansk projekt. Læst d. 2. marts 2007), fra http://www.dr.dk/Sporten/Fodbold/Superliga/2005/10/04/091117.htm

Fodbold - mere end bare en fantastisk sport (2007). Downloadet 26.04.2007,

fra http://www.europarl.europa.eu/news/public/ story\_page/041-7873-123-05-18-906-200605 04STO07872-2006-03-05-2006/default\_da.htm

Spillere (2007) . Downloadet 24.03.2007, fra http://www.fc-hjoerring.dk/pres3.php?id=21

FCK (2005). Holmstrøm ser tilbage - og frem. Læst d. 3. marts 2007, fra http://www.fck.dk/ nyhedsvisning/?newsid=793

FCK (2002). FC København skriver kontrakt med18-årigt sydafrikansk stortalent. Læst d. 3. marts 2007, fra http://www.fck.dk/ nyhedsvisning/?newsid=4167

FC Ebedei (s.a.). Downloadet 07.03.2007 fra http://www.fcm.dk/index.php?ID=82&amp;topID=7

Fodboldakademi (s.a.). Downloadet 08.03.2007, fra http://www.fcm.dk/index. php?ID=26&amp;topID=7

FC Midtjylland overholder reglerne (2007) . Downloadet16.04.2007, fra http://www.fcm.dk/index.php?ID=999&amp;nyhedID =976&amp;mode=laes\_nyhed&amp;topID

Protecting the interests of players and clubs (2002). Downloadet 18.04.2007, fra http://www. fifa.com/aboutfifa/federation/news/newsid=80500.html

Regulations for the Status and Transfer of players (2007). Downloadet 28.04.2007, fra http://www.fifa.com/documents/static/regulations/Status\_Transfer\_EN.pdf

Players' agents Regulations (2007). Downloadet 21.05.2007, fra http://fifa.com/documents/static/ regulations/Players\_agents\_regulations\_\_ EFSD\_2003.pdf

Coté d'Ivoire (2007). Downloadet 18.04.2007, fra http://www.fifa.com/en/comp/ teamprofile/0,3693,WYC-2003-3-CIV-6537,00. html

Kopp, K. (2008). Hvad er Lomé-konventionerne og Cotonou-aftalen? . Downloadet 14.04.2007, fra http://www.eu-oplysningen.dk/spsv/off/alle/111/

Færøyene kontra Elfenbenskysten - en håbløs debatt (2007). Downloadet 28.04.2007, fra http://www.vgb.no/11236/perma/186930

Herlin, A (2007) I lære som stjerne (Afsnit 3:6 &amp; 6:6).[Dansk Tv-dokumentar] Sendt d. 25. april &amp; 16. maj 2007 på DR1.

Hunger, U. (2002) The »Brain Gain« Hypothesis: Third-World Elites in Industrialized Countries and Socioeconomic Development in Their Home Country . Side 1-5. Downloadet 26.04.2007, fra http://www.ccis-ucsd.org/PUBLICATIONS/ wrkg47.PDF

Jønsson, T. (2004) Dansk Boldspils-Unions regulering af spilleagenters virke. Downloadet 21.05.2005, fra http://idan.dk/upload/ idr%C3%A6tsjuristen\_2003.pdf

Folk misunder vores succes (2007) . Downloadet 17.04.2007, fra http://www.ikastavis.dk/ sporten.asp?id=12616&amp;t=1

International sports world seeks ways to help developing countries (2006). Downloadet 29.05.2007, fra http://www.olympictruce.org/ html/sport\_seek.html

Jones, M. (2006). Arsenal face FIFA investigation. Downloadet 18.04.2007, fra http://news.bbc.co.uk/2/hi/programmes/newsnight/5036342.stm

Players (2007). Downloadet 12.04.2007, fra http://www.kskbeveren.be/en/season/listplayers. php

Lanfranchi, P &amp; Taylor, T. (2001) Moving with the ball. Biddles Ltd., Guildford and King's Lynn., s. 183

Lindberg, K. (2006) The Man who Traced 442 Soccer Slaves. Downloadet 19.04.2007, fra http://www.playthegame.org/upload/magazine%202005/themanwhotraced442slaves.pdf Mangan, J.A. (2001) Europe, Sport World - The New Scramble for Africa: AfricanFootball Labour Migration to Europe , Frank Cas Publishers, London, s. 227-238

Moving Young . (2007). Downloadet 18.05.2007, fra http://www.unfpa.org/swp/2006/moving\_ young\_eng/stories/stories\_Falcao.html

About MYSA (2006). Downloadet 28.04.2007, fra http://www.mysakenya.org/content.php?id=6

Raimondos -Møller, P. (2007). Indvandrere hjælper udvikling i gang i hjemlande. Downloadet 23.05.2007, fra http://www.dr.dk/P1/orientering/indslag/2007/05/23/180647.htm

Rasmussen, P. (2007). FC Midtjylland scorer uden for banen. Downloadet 18.05.2007, fra http://borsen.dk/sport/nyhed/109432/

Sax, C. (2006) Cheftræner Jan Østergaard rapporterer fra Nigeria. Downloadet 24.03.2007, fra http://www.holstebroboldklub. dk/?afd=Elite&amp;show=ecm\_vis&amp;id=64

UEFA stiller krav om »egen avls«-spillere (2005). Downloadet 27.04.2007, fra http://www.spillerforeningen.dk/viewnewsitem.jsp?id=302

The Coubertobin Tax , Sport and Economic Development (2007). Downloadet 19.05.2007, fra http://www.sportanddev.org/data/document/ document/146.pdf

Andreff, W. (2008). Sport in development contries. Downloadet 04.05.2009 fra http://www.sportanddev.org/learnmore/?uNewsID=84

SønderjyskE er inde i varmen i Namibia (2006) . Downloadet 24.03.2007, fra http://www.soenderjyske.dk/page.asp?objectid=7440&amp;zcs=11

A cattle market masquerading as a football club. (2005) Downloadet 13.04.2007, fra http:// www.thesportseconomist.com/2005/01/cattlemarket-masquerading-as-football.htm

FCM: Vi snyder ikke (2007). Downloadet 09.03.2007, fra http://www.tipsbladet.dk/ nyhed/generelle/fcm-vi-snyder-ikke

Homegrown plan wins approval (2005). Downloadet 28.04.2007, fra http://www.uefa.com/uefa/ keytopics/kind=65536/newsid=297230.html

Ghana interview: Coach Ratomir Duvkovic (2006). Downloadet.23.05.2007, fra http://www.worldsoccer.com/competitions/ worldcup/ghana1.php

2015 målene (2007). Downloadet 17.04.2007, fra http://www.udviklingstal.dk/2005maal-dk.pdf

## noter

1. »Det  sorte  gulds  indtog«  Jyllandsposten  1992  hæfte: 1992-03-08 Brøndby havde to nigerianske spillere.
2. EØS:  Det  Europæiske  Samarbejdsområde  -  inkluderer Norge, Island og Liechtenstein
3. Dokumentar  på  DR1  omkring  FCM's  fodboldakademi  i Herning hvor man bl.a. følger de unge talenter under 18 år  fra  Ebedei,  Nigeria  i  deres  jagt  efter  en  kontrakt  i Europa
4. »I lære som stjerne« afsnit 3: Fodboldakademiet i Ikast er en forretning. Og de drenge, der bor der, skal med tiden blive til mange penge for FC Midtjylland. Hvert år tager  ledelsen  til  Afrika  for  at  finde  nye  talenter.,  som klubben kan tjene penge på. I en alder af 15 år siger de afrikanske spillere farvel til deres familier - uden garanti for en fremtid i europæisk fodbold
5. Mangan, J.A. (2001) Europe, Sport World - The New Scramble for Africa: AfricanFootball Labour Migration to Europe , Frank Cas Publishers, London, side 227-228
6. Spillerne besidder ikke en returbillet og har kun fået tildelt et turistvisum ved ankomst
7. E-mail  fra  fodboldagent  Gunnar-Martin  Kjenner  2/11 2006
8. E-mail  fra  fodboldagent  Gunnar-Martin  Kjenner  2/11 2006
9. E-mail fra fodboldagent Paul Supreme, Nigeria 10/11 2006
10.  Dobbelt kontrakt: to kontrakter hvoraf den ene fremvises til  forbundet, og som overholder de eksisterende regler, mens den anden kontrakt er den gældende, og som kun giver de unge spillere kost og logi
11.  Døbt »Coubertobin tax« som en tribut til grundlæggeren af  de  moderne  olympiske  lege,  Pierre  de  Coubertin,  og økonomisten  James  Tobin,  som  opfandt  en  tilsvarende skat på den internationale finansmarked.

(»International sports , « 2007)

12.  En dispensation kan bl.a. gives, hvis spilleren i den bestemte periode af forskellige årsager ikke har haft mulighed for at deltage i landskampene (f.eks. er skadet), eller hvis spilleren anses som værende et ekstraordinært stort talent, der vil kunne forstærke ligaen.
13.  Egen avl: spillere som i perioden mens de er mellem 15 og 21 år er registreret i selve klubben eller ved en klub indenfor det samme forbund i mindst tre år. Mindst 50% af kvoten på hhv. fire, seks og otte skal udfyldes af spillere, der er udviklet i klubbens egen ungdomsafdeling. (»UEFA stiller krav, «, 2005)
14.  »Ghana interview: Coach Ratomir Duvkovic« http://www. worldsoccer.com/competitions/worldcup/ghana1.php (23/5 2007) &amp; »World Cup: Any chance of African glory?«
15.  Klubben Mathare Youth and Sports Association fra Nigeria sender via deres samarbejdspartner i Norge, Start IK, ungdomshold til Norge for at spille i den internationale turnering Norway Cup. (»About MYSA«, 2006)
16.  Som et eksempel kan bl.a. nævnes Samuel Eto'o fra FC Barcelona, som har startet et akademi sit hjemland Cameroun. På akademiet er der plads til 300 unge i alderen 11 til 13 år. (»Eto'o launches football academy«, 2006)