Image, krop og maskulinitet. Mediediskurser om skihoppere
Forfattere: Gertrud Pfister, Rikke Schou Jeppesen
Tidsskrift: forumforidraet (2008-03-01)

## Image, krop og maskulinitet Mediediskurser om skihoppere

## Af Gertrud Pfister og Rikke Schou Jeppesen

## Indledning

Skihop er i dag en typisk medie-sport, som ikke er baseret på en breddeidrætsbevægelse. På trods af det, tiltrækker de få specialister store skarer af tilskuere og journalister til deres konkurrencer.

De  høje  krav  til  færdighed  og  styrke kombineret  med  risikoen  ved  sporten  har gjort  skihop  til  en  udpræget  mandesport, som i hvert fald officielt udelukkede kvin -delig deltagelse frem til 2000 1 . Modstanden mod at acceptere kvinder i skihop er blandt andet forbundet med sportens og udøvernes image. Siden begyndelsen af det 19. århundrede  var  en  skihopper  indbegrebet  af  en 'rigtig mand'. Dette image har forandret sig igennem de seneste årtier. I dag er skihoppere  berømtheder  med  skrøbelige  egoer, tynde kroppe, et drenget udseende og fanklubber  bestående  af  piger  i  teenagealderen.

Denne artikel  beskriver  og  forklarer  de forandringer, som sporten har gennemgået, og den indflydelse, som disse forandringer har haft på udøverne og på deres kroppe og images. Vi vil se på sammenhængen mellem  på  den  ene  side  de  images,  udøverne skaber og iscenesætter om deres sportslige praksis og private liv, og på den anden side mediernes  modtagelse,  fortolkning  og  anvendelse af disse historier. Særligt fokus vil være på mediernes rolle i forhandlingen om og konstruktionen af ambivalente maskulinitetsformer.

## Køn og maskulinitetsformer til debat - teoretiske betragtninger

Vi baserer analysen på en konstruktivistisk tilgang, som fanger de dynamikker, der er i spil i krydsfeltet mellem sport, udøver, medier  og  offentligheden  i  forbindelse  med konstruktionen og forhandlingen af skihoppernes image, krop og maskulinitet. Tilgangen betragter også køn som socialt skabt og socialt forhandlet. Konstruktivismen forstår » gender as a process of social construction, a system of social stratification, and an in -stitution that structures every aspect of our lives because of its embeddedness in the family, the workplace and the state as well as in  sexuality,  language  and  culture «, 2 og man kunne tilføje, at det ligeledes er tilfældet i sport. Køn har et biologisk fundament, men  er  også  socialt  og  kulturelt  betinget. Køn  er  ikke  noget,  vi har, men  noget,  vi gør , idet alle aktivt og til enhver tid i hverdagens interaktioner iscenesætter køn og er engageret  i  at  praktisere  køn  (på  engelsk: » doing gender «). At »gøre« eller praktisere køn - begge betegnelser vil blive brugt i artiklen - refererer til det aktive og handlende i  kønskonstruktion. 3 Køn  skabes  og  for- handles i sociale kontekster ud fra en kulturelt  bestemt  kønsorden 4   gennem kønsregimer,  som  omhandler  idealer,  normer  og regler for kvinder og mænd og deres iscenesættelse.  Sociologen  Judith  Lorber  pointerer  regimernes  effektivitet  og  samtidige usynlighed:

»The division of society and our immediate social worlds by gender is so taken for granted that we rarely probe the processes that produce it. They are virtually invisible. Yet it is our actions and beliefs that  construct  the  gendered  social  order«. 5

Kroppen er formidler af iscenesættelse og praktisering af køn, og feministiske forskere var med særligt fokus på kvindekroppen de første til at stille skarpt på kroppens betydning,  og  de  har  udfordret  mange  bredt accepterede  'sandheder'  om  køn  og  krop. Mandekroppen og maskulinitetsformer har i  modsætning  hertil  i  mindre  grad  været genstand for forskning. I de seneste årtier har  dog  især  sociolog  Robert  Connell  og hans studier af maskulinitetsformer haft en stor indflydelse på kønsstudier og på forstå -elsen af køn som et socialt fænomen. 6

Ifølge  Connell  er  køn  ikke  kun  socialt skabt og noget vi gør. Køn bliver også oplevet  og  fortolket  gennem  kroppen  i  bevægelse.  Connell  fremhæver  begrebet  'social embodiment' (dansk: social kropsliggørelse) i kønnede processer:

»Bodies are both objects of social practice  and  agents  in  social  practice.  [ …] The practices in which bodies are involved form social structures and personal trajectories  which  in  turn  provide  the conditions of new practices in which bodies are addressed and involved«. 7

Med  andre  ord  er  kroppen  og  kropslige praksisformer på samme tid bærere og medskabere af sociale normer og fortolkninger og  spiller  dermed  en  aktiv  rolle  i  sociale processer og i social interaktion. Ikke mindst i den medierede sport, hvor medierne tildeler udøverne stjernestatus, kommer den mandlige krop og maskulinitet i spil:

»The  most  visual  public  male  body  in contemporary  society  is  arguably  the sporting  body,  with  its  connotations  of action,  youth,  strength,  power,  heterosexuality and performance«. 8

Medierne har en central rolle i skabelsen og iscenesættelsen  af  sportsstjerner  i  forhold til køn, krop, seksualitet og livsstil, og ved at  sætte  fokus  på  mandlige  sportsfolk  og mandesport  reproducerer  medierne  kønsforskelle  og  en  hegemonisk  maskulinitet. 9 Kønskonstruktioner  bliver  imidlertid  konstant udfordret, forhandlet, defineret og iscenesat  afhængig  af  de  specifikke  om -stændigheder, og de forandres og tilpasser sig nye situationer og sociale forventninger. Inden for sporten specielt drives disse forandringer af jagten på rekorder og de relaterede  tekniske  forbedringer. 10 Skihop  er  et godt eksempel på, hvordan forandringsprocesser  i  sporten  har  påvirket  udøverne  og medierne i forhold til konstruktion, iscenesættelse og forhandling af køn. I den forbindelse er det nødvendigt at betragte den historiske udvikling.

## Historisk baggrund: Skihoppere som indbegrebet af maskulinitet

Skihop  udvikledes  sammen  med  skiløb  i Norge  i  1800-tallet.  Skihopkonkurrencer blev afholdt i forbindelse med alpine arrangementer i Oslo så tidligt som 1870'erne. 11 Siden sin  start  har  skihop  været  den  mest spektakulære skisportsgren, og skihop blev anset  som  den  ultimative  skifærdighed. 12 Tilskuere flokkedes i tusindvis langs hop -bakkerne for at beundre de skihoppere, som mestrede  den  vovefulde  bedrift  at  flyve gennem luften. Det tog ikke lang tid, førend pressen,  populærlitteraturen  og  filmverde -nen blev interesseret i denne sportsgren og begyndte  at  fremstille  skihopperne  som idoler for et bredt publikum. 13 I både trivialog finkulturel litteratur symboliserede bjergbestigning, skiløb og skihop en meget tiltrækkende og moderne form for mandighed.  Ved  at  udvise  styrke,  færdighed  og mod og gennem at kropsliggøre 'sand maskulinitet' blev skihoppere hædret som helte  af  tilskuere  og  medier.  I  1924  blev  den første  guldvinder  i  skihop  beskrevet  således:

Skihopbakken i Oberstdorf badet i projektørlys (Ulrich Dorner fot., Rass und Dorner GmbH Kitzbühel).

»Den  store  og  muskuløse  Jakob  Tullin Thams var en af heltene. […] Når han … satte af og hoppede langt gennem luften, fløj han også ind i damernes hjerter; en sådan demonstration af mod og styrke fik dem til at tabe pusten«. 14

Der Winter , et ledende tyske skisportstidsskrift  på  den  tid,  priste  i  forskellige  sammenhænge skihop som den meste prestigefyldte  vintersport.  » Når  de  flyver  gennem luften, giver disse modige sportsfolk indtryk af, at de har kontrol over både tid og rum .« 1 Styrke og beslutsomhed kombineret med ro og  følelsesmæssig  beherskelse  gjorde  skihopperen til arketypen på heroisk mandighed. 16

=//s OBERSTDORF

ruhrgas

FIS WORLE

Skihopkonkurrence i Oberstdorf (Ulrich Dorner fot., Rass und Dorner GmbH Kitzbühel).

Skihop begyndte imidlertid at dale i popularitet efter 2. Verdenskrig, ikke mindst fordi det var umuligt at forbedre præstationerne på de eksisterende, relativt små ramper.

Skihop  kæmpede sig  dog  tilbage  til  offentlighedens bevågenhed, med fornyet medieinteresse  til  følge,  da  en  ny  hoppestil dukkede op og resulterede i både fantastiske præstationer og forandringer i skihoppernes image. V-stilen blev skabt i 1980'erne af  svenskeren  Jan  Boklöv,  som  ved  et  tilfælde fandt ud af, at han kunne hoppe længere,  når  han  spredte  skiene  fortil,  så  de dannede et V i luften. I begyndelsen blev Boklöv straffet af dommerne med lave stilkarakterer, fordi han ikke holdt skiene parallelt som i den anerkendte teknik. Skiforbundet  og  dommerne  mente,  at  hans  stil ødelagde hoppets elegance og svævets skønhed. 17  Men tilskuerne accepterede den nye uortodokse teknik, fordi den resulterede i nye rekorder, og dermed øgedes spændingen og begejstringen. Længden på Boklövs hop var så overbevisende, at andre udøvere forsøgte sig med den nye stil, hvilket medførte, at parallel-stilen og dens tilhængere i 1990'erne helt forsvandt fra skihop. 18

Indtil  1980'erne  havde  styrke,  kraft  og afsættets  timing  været  de  vigtigste  forudsætninger for et godt hop, hvilket betød, at det  overvejende  var  høje  og  muskuløse mænd, der dominerede konkurrencerne. Vstilen revolutionerede skihoppernes kroppe og  teknik,  fordi  den  gav  lette  udøvere  en fordel.  Således  er  skihopperne  blevet  tyndere og tyndere - nogle endda i en grad, så de er blevet anorektikere. Men deres præstationer er blevet forbedret markant.

Jagten på nye rekorder og kravet om konstant forbedring af de sportslige præstatio-

Tabel 1: Medaljer

|                 | Hannawald                     | Hannawald                       | Schmitt                       | Schmitt                                               |
|-----------------|-------------------------------|---------------------------------|-------------------------------|-------------------------------------------------------|
|                 | Individuel                    | Hold                            | Individuel                    | Hold                                                  |
| OL              | Sølv 2002                     | Sølv 1998 Guld 2002             |                               | Sølv 1998 Guld 2002                                   |
| VM              | Sølv 1999                     | Guld 1999 Guld 2001 Bronze 2001 | Guld 1999 Guld 2001 Sølv 2001 | Bronze 1997 Guld 1999 Guld 2001 Bronze 2001 Sølv 200 |
| Skiflyvnings VM | Sølv 1998 Guld 2000 Guld 2002 |                                 | Sølv 2002                     |                                                       |

Kilde: http://de.wikipedia.org/wiki/Sven\_Hannawald; http://de.wikipedia.org/wiki/ Martin\_Schmitt (gennemset 13.03.08).

ner afstedkom tekniske og stilmæssige forandringer, som ændrede skihoppernes kroppe. I det følgende vises, hvordan de nye skihoppere  præsenterer  et  nyt  image,  der både  indbefatter  skihoppernes  forandrede kroppe  og  imødekommer  publikums  og mediernes  forventninger.  Medier  og  skihoppere samarbejder - i hvert fald i en vis udstrækning  -  i  forhandlingen  af  skihoppernes image og deres praktisering af køn . Vores fokus i artiklen er på skihoppernes og mediernes  interdependente  konstruktioner af images og maskulinitetsformer.

## Medierepræsentation: skihoppere og ambivalent maskulinitet

Undersøgelsen er baseret på en diskursanalyse af mediedækningen af de to mest berømte skihoppere i Tyskland; Martin Schmitt  (født  1978)  og  Sven  Hannawald  (født 1974). Imellem 1999 og 2002 var de begge blandt  verdens  bedste  skihoppere,  og  de blev på baggrund af deres sportslige succes hyldet  og  beundret  af  et  stort  publikum. Begge har vundet verdensmesterskaber og OL-medaljer. Desuden vandt Sven Hannawald i 2001/2002 - som den første og eneste skihopper nogensinde - alle fire konkurren -cer i den berømte » Four Hills Tournament «. Deres vigtigste medaljer kan ses i Tabel 1.

Schmitts og Hannawalds succes har forandret skihopsportens og udøvernes image radikalt. De tiltrak nye fans til sporten, var efterspurgt af sponsorer og dukkede op i reklamer. I 2000 fik deres popularitet den pri -vate tyske tv-kanal RTL til at købe rettighederne til de mest attraktive skihopkonkurrencer.  RTL  udnævnte  skihop  til  »Vintersportens  Formel  1«. 19 Skihop  var  tilbage  i offentlighedens søgelys, og Schmitt og Hannawald blev levende legender.

I det følgende præsenteres undersøgelsen af  mediedækningen  af  Martin  Schmitt  og Sven  Hannawald  i  udvalgte  trykte  tyske medier.  Kilderne  er  samtlige  artikler  om skihop  publiceret  mellem  1998  og  2004  i Der Spiegel ,  Europa's største og mest ind- flydelsesrige  nyhedsmagasin  (N=19).  Der -udover er alle artikler om Schmitt og Hannawald skrevet mellem 2000 og 2004 blevet analyseret i følgende aviser; Die Welt (N=24 ) , en landsdækkende morgenavis med et oplag på omkring 200.000; Die Welt am Sonntag (Wams) (N=17); formiddagsavisen Bild (N=30) og dennes specialudgaver Bild am Sonntag (BamS) (N=11)  og Sport  Bild (N=8). Bild er  den  bedst  sælgende  avis  i Europa og har verdens tredjestørste oplag. Die Welt har en seriøs skrivestil, mens Bilds artikler  er  korte,  kontante  og  ofte  under bæltestedet.

Metoden har været kvalitativ tekstanalyse. 20 En række kategorier er blevet etableret induktivt  ved  hjælp  af  artiklerne  fra Der Spiegel ,  og  kategorierne  er  derefter  blevet anvendt på artiklerne fra de øvrige aviser. Der Spiegel beskæftiger sig med nye trends og strømninger, med kontroversielle emner og sætter ofte dagsordenen for debatter om politiske,  sociale  og  kulturelle  tendenser  i Tyskland.  Derfor  kan Der  Spiegel bruges som  'lakmusprøve'  til  at  identificere  rele -vante og betydningsfulde problemstillinger. Skihop og fremstillingen af udøverne blev, trods vores formodninger om det modsatte, dækket meget ens i de forskellige aviser. I det  mindste  hvad  angår  det  overordnede indhold og kategorier. Derved stemte de kategorier, som blev identificeret i analysen af Der Spiegel ganske godt overens med indholdet i Die Welt og Bild .

Generelt fokuseres der i de analyserede artikler  ikke  på  selve  sportsbegivenheden, men i højere grad på udøvernes (privat)liv, krop,  følelser  samt  deres  op-  og  nedture. Meget  få  artikler  giver  informationer  om tekniske  detaljer  som  hoppet,  landingen, hopbakkerne eller reglerne. I det følgende vil  vi  præsentere  de  mediediskurser,  som blev  udkrystalliseret  i  undersøgelsen.  Det drejer  sig  om  skihops  betydning,  om  udøvernes udfordringer, om kropslige og psykiske aspekter og problemstillinger, om privatliv, om fankulturen og om deres stjernestatus. Alle diskurserne relaterer sig samtidigt til budskaber om skihoppernes maskulinitet.

## Skihops betydning: metaforer og kælenavne

Skihop og ikke mindst skiflyvning vækker i artiklerne associationer til at »flyve som en fugl «  og »trodse  tyngdeloven«. 21   Hermed skiller  skihoppere  sig  ud  som  mennesker, der  tilsyneladende  har  opnået  menneskehedens ældgamle drøm om at kunne flyve. Bild glorificerer endda et af Schmitts sejrs -hop som et »svæv til evigheden« og som at » lande  på  månen «. 22   Men  denne  metafor påviser ambivalens idet at »fl yve med fug -lene « indebærer » at tage chancer […] Under  ideale  vejrforhold  nyder  udøverne  følelsen af at være som fugle. I dårligt vejr er de  dødsens  angst «. 23 Glæden  ved  at  flyve kan få udøveren til at glemme faren, men manglende koncentration kan straffes med et fald. Den mytiske figur, Ikaros, som be -talte for sin overmodige flyvetur for tæt på solen med sit liv, bliver anvendt til at symbolisere fascinationen, faren og fordærvelsen i skiflyvning. 24

I  skiflyvning forenes menneskets gamle drøm om at flyve med sponsor- og TV-inte -resser. 2 Kombineret med det potentielle (fatale) fald gør det skihop til spektakulær underholdning, som opfylder publikums sensationslyst og samtidigt fremkalder følelser af spænding og beundring.

Flyvemetaforen er også anvendt om udøverne, der hyldes som ørne med kælenavne som »leder-ørnen«, »super-ørnen« og »kongeørnen« . 26 Andre kælenavne som

Et kik ud over skihopbakken i Oberstdorf (Ulrich Dorner fot., Rass und Dorner GmbH Kitzbühel).

» luftens  konge «,  » himlens  mester« eller endog »den  hoppende  gud« indikerer,  at udøverne opleves som helte. 27  Den hyppige brug af »vores« indikerer national stolthed og giver læserne mulighed for at identificere sig med deres » tyske idoler «. 28

Der er dog også kælenavne (eksempelvis » loppe «  og  » sanglærke «),  som  frem  for  at lede tanken hen på heltemodig mandighed hentyder til skihoppernes små og lette kroppe. Sven Hannawald omtales ofte med det tyske  pigenavn  » Hanni «. 29   Sammen bliver Hannawald og Schmitt tit benævnt » Hanni und Nanni« , 30 hvilket er den tyske titel på en berømt engelsk børnebog om to piger. 31 Ofte bliver  skihopperne  udråbt  som »teenageidoler«,  »pigernes  øjesten« eller »drengegruppen« med  henvisning  til  deres  reklametække og popularitet hos pigerne, hvilket samtidigt nedtoner deres sportslige præstationer. 32  Navne som » vovehalse« eller »vilde hunde« henviser til den risiko, de udsætter sig for, 33 men disse navne bliver ofte brugt sammen med nedladende navne som »Hanni« eller »Luft Hanni«, som indeholder tvetydige budskaber, der reducerer skihoppernes heroiske udstråling. Skihoppernes image er meget dækkende sammenfattet af Der Spiegel til »de skrøbelige helte« . 34

## Skrøbelige helte: smukke, »æteriske vrag« 3

Skihoppernes kroppe og kropslige iscenesættelse  fylder  meget  i  medierne.  Emner som skihoppernes udseende og vægt bliver brugt til at så tvivl om skihoppernes maskulinitet. Igen og igen skriver medierne om de to skihopperes gode udseende. Schmitt bliver  kaldt »the  beau« eller  » James Dean «, mens Hannawald bliver idoliseret  for  sine » blå  lady-killer  eyes« med vendinger som »Et blik fra Hanni, gør hans kvindelige fans bløde i knæene «. 36   Udøverne gør på deres side desuden alt for at forbedre deres fremtræden,  fremhæve  deres  (gode)  udseende og spille deres roller som mandlige skønheder. De farver håret rødt eller får striber i, bærer iøjnefaldende smykker og går i dyrt mærketøj. 37 Ifølge  Bild  er  Hannawald  forfængelig - altid med gele i håret og duftende af Christian Diors parfume »Higher«. 38 I et interview fortæller Hannawald at »Jeg bruger rensemælk. […] Jeg kan lide at gå i lækkert tøj, og jeg synes, at folk i parfumereklamer er cool påklædte. « 39 Det viser, at de to skihoppere ikke følger (sportens) traditionelle maskulinitetsnormer, men  skaber nye images og praktikker såsom deres åbenlyse fokus på udseende og hudpleje; images som  defineres  som  feminine  inden  for  de eksisterende kønsregimer. Men det kan de ikke gøre ustraffet, idet medierne beskriver heltenes »feminine vaner« med en blanding af beundring, forbavselse og forargelse. Det gælder også spørgsmålet om skihoppernes vægt.  På  grund  af  V-stilen  bliver  vægttab ikke blot et emne for udøverne, men også for medierne, som er ekstremt interesserede i  skihoppernes  vægt  og  ernæring.  Især  to nyhedsindslag  sætter  gang  i  debatten  om skihoppernes  vægtproblemer.  I  det  første beskylder skihopperen Frank Löffler træne -ren  for  det  tyske  skihop-landshold  for  at have lagt pres på alle landsholdsdeltagerne for at få dem til at tabe sig. I den anden artikel luftes spekulationer om, at Hannawald lider af anoreksi, 40 og et billede af ham i badebukser afslører en ekstremt tynd og udtæret krop. 41  I anoreksidebatten bliver Hannawald  og  andre  skihoppere  beskrevet  som skrøbelige, spinkle, » æteriske vrag «. 42

Skihopperne er i bogstaveligste forstand flyvende på skihopbakken i Oberstdorf (Ulrich Dorner fot., Rass und Dorner GmbH Kitzbühel).

Selv de skihoppere, som ikke er decideret  tynde,  har  ingen synlig og veldefineret muskulatur  og  lever  derfor  ikke  op  til  de fremherskende  mandeidealer.  Den  erken- delse  kommer  også  til  udtryk  hos  Hannawald,  som  i  et  interview  drømmer  om  at have  en  krop  som  en  bokser  og  tilføjer: » men, desværre, er det helt uegnet til min sportsgren «. 43

## Skrøbelige helte: skrøbelige sind?

Et af mediedækningens omdrejningspunkter  er  Schmitt  og  Hannawalds  følelsesliv; deres  op-  og  nedture,  skrøbelige  nerver, frustrationer  og  deres  sportslige  og  psykiske kriser, der ofte er tæt forbundne. » Det værste  var ,«  fortæller  Hannawald  til Bild , » at  den  sportslige  nedtur  påvirkede  hele mit liv. Jeg kunne ikke sove om natten, fordi jeg altid tænkte på de dårlige hop «. 44 Skihopperne lever under et enormt pres for at præstere og levere gode resultater. Men de lever  også  med  presset  fra  skihopsportens iboende risiko. Selv om alvorlige ulykker er meget  sjældne  i  skihop,  er  der  konsensus blandt journalister, trænere og udøvere, om at skiflyvning er farligt, og at udøverne sæt -ter  helbred  og  i  værste  fald  livet  på  spil  i sporten.  I  sin  beskrivelse  af  de  ekstreme forhold i skihop, udtaler en holdkammerat til  Hannawald  og  Schmitt,  at  » det  er  her mænd  skabes,  ikke  på  fodboldbanen «. 4 Samtidigt  er  angst  et  centralt  tema,  som nævnes  i  mange  artikler;  f.eks.  skrives  at » Angsten er der altid, når du flyver. Mod er at overvinde angsten« . 46 Aviserne beskriver også de kropslige reaktioner på angst såsom stigende blodtryk, trangen til vandladning og det høje stressniveau, som hvert hop udløser. 47

»Allerede om tirsdagen går hormonerne amok.  Adrenalin-niveauet  stiger  blot  ved tanken om det, der først starter to dage senere.  Kroppen  forbereder  sig  til  at  gå  i alarmberedskab. Torsdag formiddag kl.

11.30  er  sportsfolkene  i  Planica…  på  den monstrøse ski-rampe.« 48

Mange skihoppere indrømmer åbent, at de er bange, og at de ryster af angst, specielt når de sidder på den lille bænk højt oppe på rampen og ser ned. På trods af, at Martin Schmitt i et interview påpeger, at han ikke er bange for at flyve 49 , indrømmer han andetsteds, at » når du står der en halv kilometer over dalen, har du gele i knæene og er dødsens  angst «. 0 Risiko-  og  angstdiskursen gør det på den ene side legitimt for udøverne  at  være  bange,  men  på  den  anden side  underminerer  diskursen  også  billedet af den uovervindelige helt, som ikke viser følelser.

Det nævnes gentagne gange, at skiflyv -ning er et spørgsmål om vilje, og at succesen afhænger af psyken. 1 I  » skihop-lotteriet « 2 er succes i langt højere grad end i andre  sportsgrene  betinget  af  skihoppernes mentale styrke, ud over faktorer som talent, færdigheder, udstyr, intensiteten af den personlige  coaching  og  den  konstante  udvikling inden for teknologisk know-how. 3 Det mentale pres bliver for stort for Hannawald og  Schmitt,  specielt  i  slutningen  af  deres karrierer. Hannawald oplever en stor krise i 2004 delvist på grund af hans psykologiske problemer, men også på grund af den massive opmærksomhed fra pressen. Det fortsatte  stress,  som  bliver  intensiveret  af  de stigende forventninger fra tilskuerne og fra massemedierne, udløser depression og udbrændthed hos Hannawald, hvilket tvinger ham til at gå i behandling på en psykiatrisk klinik. 4  Hans sygdom og den efterfølgende » rejse tilbage til et normalt liv « (uden skihop) får næsten lige så stor opmærksomhed og mediedækning som hans tidligere sportspræstationer. Til slut i hans aktive karriere skriver Sport  Bild om  ham:  » Hængende skuldre, et tomt blik og hule kinder. Tysk- ROSSIGNOL

uvex

uvex

De traditionsrige skihopkonkurrencer fra Oberstdorf er en del af firebakketurneringen, hvor der også er konkurrencer i den tyske by Garmisch-Partenkirchen samt på to østrigske bakker, Innsbruck og Bischofshofen (Ulrich Dorner fot., Rass und Dorner GmbH Kitzbühel).

lands  forbilledlige  ørn  snublede  sig  igennem  Nytårsturneringen…  modløs,  energiforladt, fortvivlet«.   Hannawald fremstilles som følsom, sårbar og ikke længere i stand til  at  håndtere forventningerne fra pressen og offentligheden.

Schmitt bliver i modsætning hertil fremstillet som »Mister Cool« , afslappet og med et godt humør, mindre modtagelig for presset fra omgivelserne og i stand til at håndtere  både  pressens  bevågenhed  og  manglende sportslig succes. 6 Han bliver betragtet som ligevægtig og med et drenget smil, som » åbenbart modstod belastningen, han blev udsat for «. 7  Han indrømmer dog allerede i 2001 i et interview, at presset om at levere  gode  resultater  er  ved  at  blive  for stort: » Jeg er kun et menneske […] og på et eller  andet  tidspunkt  kommer  du  til  vejs ende.« 8 Schmitt er trods dette fortsat aktiv i dag (2008), dog uden samme succes som tidligere. Men hans karriere er blevet dømt ovre  flere  gange,  og  » den  forhenværende super-ørn « måtte allerede i 2003 svare på spørgsmål som: » hvornår er dit næste fald fra højderne, Hr. Schmitt? « 9 Jagten på årsagerne til » super-ørnens « tilbagegang fylder  adskillige  artikler 60 ,  f.eks.  med  denne (fejlagtige) konklusion i 2003 om, at Martin Schmitt er færdig. 61

De to skihopperes angst, psykiske skrøbelighed og manglende evne til at modstå presset fremhæves i medierne, og medierne er  dermed  medvirkende  til  at  konstruere images af skihopperne som mindre maskuline og heltemodige, images, som ikke lever op til de traditionelle maskulinitetsnormer, som skihopsporten som tidligere beskrevet historisk har repræsenteret.

De tyske skihoppere sprang i 1990'erne ud som superstjerner. Skihopper på skihopbakken ved Oberstdorf (Ulrich Dorner fot., Rass und Dorner GmbH Kitzbühel).

## Skrøbelige helte: helt privat

Som det er tilfældet med alle berømtheder, er medierne og publikum umættelige i deres ønske om viden om deres idoler, herunder viden om deres daglige og private liv. Begge udøvere, Schmitt mest i begyndelsen af karrieren og Hannawald helt til slutningen af sin karriere, portrætteres som pligtopfyldende og hjemlige typer med feminine træk og vaner. De bor hos deres forældre så længe som muligt, og de kommer fra familier med tætte bånd. 62  Hannawald beskrives ofte som et » hjemmemenneske « og en eneboer. 63  Hans hobbyer er at bage kager (han elsker islagkage), at lave mad, stryge, holde lejligheden ren og se TV om aftenen med sin bedste ven: fjernbetjeningen. 64  Han indrømmer, at han har få sociale kontakter, og at  familien  udgør  hans  sociale  netværk. 6 Under sine forskellige kriser søger han støt- te og råd hos sine forældre og især hos sin mor. 66

Artikler  om  begge  udøveres  privatliv drejer sig ofte om »kæresteproblemet«. Der er mange overskrifter så som: » Hvornår vil Hanni og Nanni endeligt finde kærester? «, » Hvordan skal pigerne se ud? « og » Vil de ha'  familie? «  er  almindelige. 67 Sport  Bild præsenterer  en  smuk  blondine,  opremser hendes kvalifikationer såsom madlavnings -evner og trofasthed efterfulgt af spørgsmålet:  » Hanni,  hvad  synes  du  om  hende? « 68 TV-stationen RTL efterlyser på et tidspunkt interesserede kvinder og opfordrer dem til at  ansøge  om  at  blive  Hannawalds  kæreste. 69

Kæreste-emnet har ofte seksuelle undertoner og bringer en vis tvivl om skihoppernes seksualitet på banen. » Schmitt har brug for en kæreste «, skriver Bild 70 og antyder, at en mand uden en kvinde ikke er en rigtig mand. Tvivl  om  deres  virilitet  bliver  også udtrykt  gennem  tilnavnet »luftens  eunukker« . 71 Bild spørger Hannawald åbent og direkte  om  hans  seksuelle  aktiviteter  og  får ham til at indrømme, at han ikke har haft nogen fysisk kontakt med en kvinde i meget lang  tid. »Jeg  har  ikke  kysset  ordentligt  i over et år. Jeg har ikke engang savnet det« , fortæller han Bild lige efter, at han er kommet sig  ovenpå  sin  anoreksi. 72 Da  Schmitt og Hannawald endelig får kærester, kaster medierne sig over det nye emne 73 , og kæresterne Suska og Patricia dukker op i mange interviews uanset skihoppernes forsøg på at være diskrete.

Schmitt og Hannawald synes at acceptere mediernes nærgående adfærd. De stiller op til interviews også af mere personlig karakter  og  deler  oplevelser  og  følelser  med  offentligheden. Mediernes fremstilling og vinkling har de ikke magt over, men det er tydeligt, at de forsøger at opretholde et godt forhold til pressen. Der er ikke i det analyserede  materiale  eksempler  på,  at  skihopperne reagerer negativt på den måde, hvorpå medierne  fremstiller  dem.  De  synes  i  høj grad at se medierne som et sted at iscenesætte sig selv og deres sport og accepterer tilsyneladende betingelserne herfor.

## Skrøbelige helte, pinup drenge og teenager fans

TV-transmissioner  af  skihopkonkurrencer tiltrækker et stort publikum, og Schmitt og Hannawald  får  en  stor  fanskare.  Ud  over fans med interesse i selve skihopsporten får Hannawald og Schmitt fat i et helt nyt fansegment, som er mere optaget af udøverne som  personer  end  af  sporten.  Teenagere  i tusindvis  begynder  pludseligt  at  strømme til  skihopbegivenheder  eller  følger  deres heltes succeser og fiaskoer i medierne.

Der synes at eksistere et ambivalent forhold mellem stjernerne og deres fans, hvilket er et hyppigt emne i de analyserede artikler. På den ene side giver stjernerne udtryk for at være stolte af at være genstand for deres fans' opmærksomhed. Fansene giver støtte og opbakning, og er desuden potentielle kunder for sponsorerne, som bruger  stjernerne  og  deres  image  til  at  sælge deres produkter. På den anden side skaber fans et pres, ikke kun for at udøverne skal vinde konkurrencer, men også for at de skal give  en  modydelse  eksempelvis  i  form  af autografskrivning. Det sker også, at fanskarerne  bliver  potentielt  farlige,  hvorfor  der ansættes bodyguards til at beskytte skihopperne fra tusindvis af skrigende og hysteriske piger, som kaster tøjdyr efter deres idoler eller forsøger at røre eller omfavne dem. 74 Martin  Schmitt  fortæller Bild, at  » jeg  er glad  for  alle  mine  fans,  men  jeg  kan  ikke skrive  autografer  til  alle,  og  jeg  kan  ikke lade allesammen røre ved mig «. 7

Fankulturen omkring Hannawald og Schmitt  ligner  således  mere  og  mere  den kultur,  som udspiller sig omkring popidoler. Den har som vist ovenfor både positive og negative aspekter for de to skihoppere. I de  følgende  afsnit  vil  vi  diskutere,  hvad denne  udvikling  betyder  for  skihoppernes image,  og  hvordan  fanskarerne  påvirker den forhandling og konstruktion af image og maskulinitet, som finder sted i medier -ne.

## Skihop og ambivalent maskulinitet

Den nye generation af skihoppere, eksemplificeret af Hannawald og Schmitt tiltræk -ker  med  deres  drengede  udseende  og  seksualiserede  images  især  et  publikum  af teenagepiger.  De  kvindelige  fans  tilbeder stjernerne, som ifølge Bild » hoppede ind i deres hjerter «. 76 De diskuterer idolerne og udveksler sensuelle billeder af dem over internettet. 77   Nogle fans gør åbenlyse seksuelle  tilnærmelser,  såsom  en  flok  groupier ved  pisten,  som  bærer  skilte  med  udsagn som »Martin, jeg vil have et barn med dig« , »Hanni,  hvad  skal  du  på  fredag?« eller »Hanni, du er så sexet« . 78 Skihopperne  er genstand for et kvindeligt blik, og medierne afbilder dem som objekter for kvinders begær og som sexidoler. 79 Modsat  i  traditionelle kønsregimer er pigerne mere aktive i en jagt, hvor udøverne bliver beskrevet som ganske passive og ikke synderligt interesserede i det andet køn. » Jeg er ingen Don Juan «, fortalte Schmitt i et interview i Bild am Sontag . 80

Skihop-konkurencen i den sydtyske by er den mest prestigefyldte i skihop-sæsonen, og alle skisports-historiens store navne har stået øverst på sejrspodiet i Oberstdorf (Ulrich Dorner fot., Rass und Dorner GmbH Kitzbühel).

Det tilbagevendende tema i pressen om manglende kærester kan betragtes som udtryk for den hetero-normalitet, som findes i sporten såvel som i resten af samfundet. 81 En kæreste ville kunne bekræfte skihopperens  normalitet;  læs  heteroseksualitet.  Det gælder især for Hannawald, hvis udseende, tøjstil og singlestatus er anledning til rygter om  hans  mulige  homoseksuelle  orientering. 82   Hannawald beskrives som en » blød mand « med interesse for traditionelt kvindelige  aktiviteter  som  bagning  og  skønhedsprodukter. Derudover går han på slankekure og lider af anoreksi, der oftest betragtes som en sygdom, der rammer piger. Hannawald er en diametral modsætning til den store alpine skiløber, Hermann Meier, som med tilnavnet » Herminatoren «, var en arketypisk  alfa-han  kendetegnet  af  brutal ambition og vindermentalitet. 83

Skihoppernes  maskulinitet  bliver  fremstillet - af dem selv og af medierne - som modsætningsfyldt, ambivalent og omstridt, og  den  adskiller  sig  fundamentalt  fra  det traditionelle ideal om den stærke, frygtløse og seksuelt aktive mandlige sportshelt. Men er det netop denne ambivalens, der gør skihopperne så tiltrækkende for teenagepiger? Det er i hvert fald Bilds forklaring; » På den ene  side  har  vi  skihopperne,  som  trodser døden igennem deres ekstremsport. På den anden side er de stadig drenge med blide træk […] derfor ser mange Hannawald som deres drømmeprins.« 84

På den baggrund kan man sige, at V-stilens skihoppere har tiltrukket nye fans og sammen med massemedierne har skabt en ny  type  maskulinitet,  der  kombinerer  en helt  og  en  genert  ung  mand.  Skihopperne bliver  objektiverede  og  seksualiserede  af fanskarerne  og  får  tildelt  en  passiv  rolle  i dette  'spil'  i  medierne.  Kombinationen  af helt og genert ung mand lader fans beundre genstanden for deres begær, men lader dem også spille en aktiv rolle i deres imaginære forhold.  Dette  vender  om  på  traditionelle forestillinger  om  manden  som  den  aktive forfører og kvinden som den passive modtagende part i et kønsspil og påvirker derved udøvernes image ved at rejse tvivl om deres maskulinitet.

## Konklusion

I det seneste årti er skihop/skiflyvning ble -vet  fornyet  i  forhold  til  teknikker,  udstyr, image og fans.  En  af  de  drivende  kræfter bag forandringerne er sportens centrale rekordprincip; et princip, som lægger et konstant  pres  på  skihopperne  om  at  forbedre deres  præstationer,  men  som  også  afsted- kom  opdagelsen  en  ny  hoppeteknik,  der kunne indfri kravet om stadigt længere hop. V-stilen har ikke kun forandret skihoppernes  kroppe,  men  også  deres  personlighed, images og praktisering af køn. En ny type skihoppere har taget podiet, og massemedierne har spillet en vigtig rolle i konstruktionen  og  præsentationen  af  nye  images  og maskulinitetsformer. Skihopperne kan ikke længere opretholde et image som maskuline og muskuløse vovehalse, der ikke viser følelser  og  er  upåvirkede  af  farer  og  potentielle fejltrin. Herigennem har nye ambivalente blandingsformer af mod og angst, følsomhed og mental styrke udviklet sig. Skihoppere af i dag er såvel » ørne « som » lopper «.

De  særlige  relationer  mellem  sportsforbund, arrangører af sportsbegivenheder, skihoppere, fans og sponsorer er kun mulig, fordi medierne udover at levere information også tilbyder materiale til drømme og fantasier. Medierne er en scene for selvpræsentation  og  konstruktion  af  maskulinitet  og for at praktisere køn.

Medierne har gjort skihop til en glamourøs  mediesport,  hvor  skihopperne  på  godt og ondt fremstilles som idoler, specielt for teenagepigerne. Medierne og markedet har skabt nye images for udøverne, som er tilpasset  deres  fans'  smag  og  sponsorernes behov,  men  de  har  også  været  med  til  at skabe  images,  som  rummer  ambivalente budskaber i forhold til maskulinitet, seksualitet, udseende og adfærd. På den ene side fremstilles udøverne fortsat som helte, der trodser naturlovene og udviser dødsforagt. På  den  anden  side  passer  skihoppernes kroppe, livsstil, frygt og nerver ikke rigtigt til de traditionelle mandeidealer. Medierne præsenterer  skihoppernes  image  med  en ambivalent  maskulin  udstråling,  hvor  der sås tvivl om både seksuel orientering og vi- rilitet. Hvis man betragter mediedækningen af sportsgrenen og skihoppernes images før og efter V-stilens opkomst, kan man stille spørgsmål  ved,  hvorvidt  rammerne  i  den medierede sportsverden for adfærd og udfoldelse  af  maskulinitet  er  blevet  bredere, smallere eller mere normative?

Højt over træerne svæver skihopper, når der er konkurrence på skihopbakken i Oberstdorf (Ulrich Dorner fot., Rass und Dorner GmbH Kitzbühel).

Kontrasten mellem de gamle sportshelte og de nye sportsstjerner er skarp, men det er ikke mindst tilfældet, fordi medierne i dag zoomer ind på udøvernes svagheder og endevender deres liv. Vilkårene og spillet mellem medier og sportsstjerner er anderledes i dag, hvor stjernerne ikke kan nøjes med at give offentligheden indblik i deres sportslige praksis, men også må stille op til interviews,  som  omhandler det  hele  menneske på godt og ondt, og ydermere må se sin iscenesættelse og praktisering af køn blive fortolket af medierne på måder, som tidligere ville vække forargelse. Svagheder og feminine  træk  fremhæves  og  latterliggøres  i visse tilfælde, og udøverne bliver ofte be- tragtet og præsenteret som umodne drenge. Mediernes  dækning  er  ambivalent  og  kan ses som udtryk for, at de nye maskulinitetsformer  opfattes  som  problematiske,  men kan også ses som udtryk for, at det i dag er accepteret  at  diskutere  følsomme  emner som angst, depression, seksuel orientering og maskulinitet, og derfor kommer det også med i mediediskursen omkring sportsstjerner  som  Hannawald og Schmitt. De modsætningsfyldte maskulinitetsformer, som de repræsenterer, er således også et udtryk for forandringer i den gældende kønsorden, hvor de kønnede regimer udfordres blandt andet gennem mediediskurser som denne.

Medierne har derudover været med til at sætte  fokus  på  problematiske  tendenser  i sporten,  såsom  forekomsten  af  anoreksi, angst  og  udbrændthed.  Medierne  har  dog ikke analyseret sin egen rolle heri, og man kan argumentere for, at medierne har deres del af ansvaret for, at presset på stjernerne har været en medvirkende faktor til at ud- løse  eller  forværre  deres  psykiske  problemer.

Medierne kan siges at være motor for den moderne sports fokusering på rekorder, og drømmen om og afhængigheden af den ultimative præstation er drivkraften bag både heltemod og udbrændthed.

## Postscript - maskuliniteten reddet?

Skihoppernes truede kroppe har fået det internationale skiforbund (FIS) til at etablere regler, som reducerer fordelene ved at være lille  og  let. 8 En  af  reglerne  er,  at  skienes længde  skal  tilpasses  skihopperens  højde. Mindre udøvere skal i dag hoppe med kor-

## Noter

- 1 For mere om kvinders skihophistorie se Preuss A. Anfänge  und  Entwicklung  des  Frauenskispringens .  upubliceret  specialeafhandling  (Münster, 200);  Hofmann  A  &amp;  Preuss  A. Amazonen der Lüfte: Geschichte und Entwicklungen im Frauenskispringen. I:  Internationale  Skihistoriographie und  deutscher  Skilauf,  redigeret  af:  Deutscher Skiverband, (200), pp. 10-114; von der Lippe G. Ski  Jumping. I:  International  Encyclopedia  of Women and Sport. Christensen K, Guttmann A &amp; Pfister G. (red.) (New York, 2001).
- 2 Lorber J &amp; Moore L J. Gendered Bodies: Feminist Perspectives (Los Angeles, 2007), p. .
- 3 West  C  &amp;  Zimmerman  D  H. Doing  Gender .  I: Gender &amp; Society. 1987 - (1), pp. 12-11; West C &amp; Zimmerman D H. Doing Difference . I: Gender &amp; Society. 199 - (9), pp. 8-37.
- 4 Connell R W. Masculinities and Globalisation . I: Kvinder, Køn &amp; Forskning 1999 - (3), pp. 43-60; Jørgensen A S. Drengestreger. Studier i drenge, mænd og maskulinitet. I: Kvinder, Køn &amp; Forskning 1999 - (3), pp. 61-70.
-  Lorber J &amp; Moore L J. Gendered Bodies: Feminist Perspectives (Los Angeles, 2007), p. 2.
- 6 På trods af at der er lavet utallige studier om kvin-

tere  ski, 86 hvilket  har  medført  at  høje  udøvere har forsøgt at tabe sig, så de kan udnytte  fordelene  ved  at  have  længere  ski. Som reaktion på denne strategi har FIS indført BMI (Body Mass Index) grænseværdier om,  at  udøvere  under  en  vis  vægt  skulle have kortere ski.

Hensigten med disse regler var blandt andet at forbedre skihopsportens image, som var  blevet  skadet  af  anoreksidebatten  og skihoppernes  tydeligvis  magre  kroppe. 87 Med  regelændringerne  ville  man  vise  offentligheden, at » systemet ønsker at belønne atletiske sportsmænd igen «. 88 Det er stadig for  tidligt  at  sige,  om  skihoppernes  image som skrøbelige helte vil blive udskiftet med en anden præsentation af maskulinitet.

- de- og kvindelighedshistorie, (se eksempelvis Pfi -ster G. Die andere Perspektive: Frauenforschung und Sportgeschichte .  I:  Stadion 1990 - (16), pp. 143-169), var det først i 1990'erne at interessen for mande- og maskulinitetshistorie tog til og studier begyndte at blive publiceret. Se eksempelvis Bonde H. Mandighed og Sport . (Odense, 1991); Kühne T. (red.): Männergeschichte  -  Geschlechtegeschichte, Männlichkeit im Wandel der Moderne. (Frankfurt  am  Main/New York,1996); Mosse G L. The image of man: the creation of modern masculinity . (New York, 1996), eller specialudgaven af Kvinder, Køn &amp; Forskning 3 (1999).
- 7 Connell R W. Gender (Cambridge, 2002), p. 47.
- 8 Loland N W. Some contradictions and tensions in elite  sportsmen's attitudes towards their bodies . I: International Review for the Sociology of Sport, Vol. 34, 1999 - (9), pp. 291-302.
- 9 Mosse G L. The image of man: the creation of modern masculinity. (New York, 1996); Whannel G. Media Sport Stars. Masculinities and Moralities . (London/New York, 2002).
- 10  Whannel  G. Media  Sport  Stars.  Masculinities and Moralities. (London/New York, 2002).

- 11  For skihophistorie, se: Jahn J &amp; Theiner E. Enzyklopädie des Skispringens . (Kassel: 2004).
- 12  Allen J. From Skisport to Skiing: One Hundred Years  of  an  American  Sport,  1840-1940. (Amherst,  1993);  Jahn  J  &amp;  Theiner  E. Enzyklopädie des  Skispringens (Kassel,  2004); Der  Winter (1923:8), p. 112.
- 13  Allen J. From Skisport to Skiing: One Hundred Years  of  an  American  Sport,  1840-1940. (Amherst, 1993). Allen beskriver også skihops oprindelse i Europa.
- 14  Citeret i Jeschko K. Silberne Pisten - Goldener Lorbeer . (Wien, 1964), p. 16.
- 1 Der Winter (1923:8), p. 112.
- 16 Der Winter 1921, Vol. 1, .
- 17  For skihop historie med særligt fokus på teknik, se http://de.wikipedia.org/wiki/SkisprungTechnik (gennemset 3. nov. 2006). Se ligeledes »Skisprung-Geschichte 1876-2006« .http:// www.4schanzentournee.com/CMS\_Files/68\_ item.asp?root\_id=27&amp;node\_id=68&amp;item\_id=11 (gennemset 3. okt. 2006).
- 18  Jahn J &amp; Theiner E. Enzyklopädie des Skispringens (Kassel, 2004), p. 249.
- 19 Der Spiegel (2002:2), p. 22.
- 20  Mayring P. Qualitative Content Analysis . I: Qualitative Social Resears, Volume 1, 2000-(2), http://www.qualitative-research.net/fqs~texte/ 2-00/2-00mayring-e.htm
- 21 Der Spiegel (2002:2), p. 122.
- 22 Bild (20. dec. 2000).
- 23 Welt (12. feb. 2000).
- 24  http://dpoportal1.diepresse.apa.net/home/sport/ wintersport/293009/index.do (gennemset 12.03.08).
- 2 Welt (11. feb. 2000).
- 26 Bild (30. dec. 2000); Der Spiegel (1998:1), p. 239; Bild (. feb. 2000)
- 27 Der Spiegel (2001:9), p. 17; (2002:4), p. 28
- 28 Der Spiegel (2002:48), p. 122
- 29  Se Sport  Bild (16.  jan.  2002)  for  en  biografi  af Hannawald med de fleste af emnerne som disku -teres i denne artikel, fra anoreksi til forholdet til hans forældre og kæresteproblemer.
- 30 Bild (1. feb. 2000).
- 31  Originaltitel på engelsk er St. Clare's og handler om to piger, tvillingerne Nanni og Hanni. Bogserien er skrevet af Enid Blyton.
- 32 Der Spiegel (1999:469), p. 24; (2002:48), p. 122; Bild (3. jan. 2002).
- 33 Der Spiegel (2002:52) , p. 122.
- 34 Der Spiegel (2004:20) , p. 132.
- 3 Der Spiegel (2004:20) , p. 132.
- 36 BamS (10. nov. 2002).
- 37  Se eksempelvis Der Spiegel (1998:51) , p. 239; Bild (3. jan. 2002).
- 38 Bild (23. jan. 2002).
- 39 Bild (3. jan. 2000).
- 40  se eksempelvis Welt (10. jan. 2004).
- 41 Bild trykte  billedet  sammen  med  et  interview med Hannawald om anoreksi (10. nov. 2000). Se også Bild (3. jan. 2002).
- 42 Der Spiegel (2004:20) , p. 132.
- 43 BamS (10. nov. 2002).
- 44 Bild (3. jan. 2000).
- 4 Welt (12. feb. 2000).
- 46 Welt (12. feb. 2000).
- 47 WamS (1. feb. 2004).
- 48 WamS (1. feb. 2004).
- 49 WamS (2. nov. 2001).
- 0 Bild (10. feb. 2000).
- 1  se eksempelvis Sport Bild (7. jan. 2004).
- 2 Welt (16. feb. 2000) .
- 3 Der Spiegel (1999:51) , p. 178.
- 4 Bild (24.  nov.  2004); Der  Spiegel (2004:20) ,  p. 132.
-  Sport Bild (7. jan. 2004).
- 6 Bild (1.  feb.  2000);  (21.  feb.  2001):  (20.  dec. 2002); Welt (3. jan. 2002).
- 7 WamS (24. dec. 2000).
- 8 Bild (8. jan. 2001). Se også Bild (28. feb. 2003) om nærgående  fans,  det  intensive  pres  lagt  på  udøverne og deres følelse af at blive skubbet 'ud til grænsen'.
- 9 BamS (23. jan. 2003).
- 60  Se f.eks. Sport Bild ( 1. dec. 2004).
- 61 Bild (28. feb. 2003).
- 62 BamS (18. nov. 2001); (6. jan. 2002).
- 63 Der Spiegel (2004:20) , p. 132.
- 64 Bild (7. jan. 2002); Der Spiegel (2002:48) , p. 122.
- 6 WamS (28. dec. 2003).
- 66 Bild (10. nov. 2000); (24. nov. 2004); Welt (11. mar. 2002).
- 67 WamS (19. nov. 2000); (2. jan. 2001).
- 68 Sport Bild (16. jan. 2002).
- 69 Der Spiegel (2002:48) , p. 122.
- 70 Bild (28. feb. 2001).
- 71  Schlehahn B. Widerspenstige männliche Körper. Die Konstruktion von körperlicher Männlichkeit im Skispringen. Bidrag ved konferencen: 3. Tagung  des  Arbeitskreises  für  interdisziplinäre Männer- und Geschlechterforschung (24.-26. Juni 2004),  p.  2,  http://66.102.9.104/search?q=cache: o8FrwXvMGVIJ:www.ruendal.de/aim/tagung04/ pdfs/britt\_schlehahn.pdf+schlehan+skispringen &amp;hl=de&amp;ct=clnk&amp;cd=1 (gennemset 12.03.08)

- 72 Bild (10. nov. 2000).
- 73 WamS (2. nov. 2003).
- 74 Der Spiegel (2002;48) , p. 122; Welt (6. jan. 2004).
- 7 Bild (. feb. 2000) .
- 76 Bild (18. jan. 2002).
- 77  På en blog om udbrændthed diskuteres rygterne om  Hannawalds  seksuelle  præferencer:  http:// www.ichkannsonichtarbeiten.net/blog/index. php/archives/200/0/23/sven-hannawald-beibeckmann/ (gennemset 10. mar. 2008).
- 78 Bild (18. jan. 2002), (28. feb. 2003).
- 79 Bild (18. jan. 2002).
- 80 BamS (18. nov. 2001).
- 81  Whannel  G. Media  Sport  Stars.  Masculinities and Moralities . (London/New York, 2002), p. 28.
- 82 Der Spiegel (2004:20) , p. 132.
- 83  http://en.wikipedia.org/wiki/The\_Herminator (gennemset 13.03.08).
- 84 Bild (18. jan. 2002).
- 8  Se  WamS  (11.  feb.  2004);  Sport  Bild  (7.  jan. 2004).
- 86  Skiene må maksimalt måle 146 % af udøverens højde.
- 87  Schlehahn B. Widerspenstige männliche Körper. Die Konstruktion von körperlicher Männlichkeit im Skispringen. Bidrag ved konferencen: 3. Tagung  des  Arbeitskreises  für  interdisziplinäre Männer- und Geschlechterforschung (24.-26. Juni 2004),  p.  3,  http://66.102.9.104/search?q=cache: o8FrwXvMGVIJ:www.ruendal.de/aim/tagung04/ pdfs/britt\_schlehahn.pdf+schlehan+skispringen &amp;hl=de&amp;ct=clnk&amp;cd=1 (gennemset 12.03.08).
- 88 WamS (20. aug. 2000).