"Jeg tror, at alle føler en eller anden form for stress"
Forfattere: Anna Skov Jensen
Tidsskrift: tidsskriftforuddannelsesvidens (2023-09-15)

BY

DJES

Danish Journal of Education Studies

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

September 2023

Publiceret Online

Ikke Nummereret

DJES

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

DPU

/V AARHUS UNIVERSITET

## Fagfællebedømt artikel

## 'Jeg tror, at alle føler en eller anden form for stress'

Er universitetsstuderendes oplevelser med stress en indikation på mistrivsel?

Videnskabelig assistent Anna Skov Jensen, Danmarks Institut for Pædagogik og Uddannelse, Aarhus Universitet

Publiceret online d. 15. september 2023

DJES udgives af Afdeling for Uddannelsesvidenskab, Danmarks institut for Ud -dannelse og Pædagogik, DPU, Aarhus Universitet, AU

## 'Jeg tror, at alle føler en eller anden form for stress'

Er universitetsstuderendes oplevelser med stress en indikation på mistrivsel?

Anna Skov Jensen 1

## Abstract

De senere år har flere universiteters studiemiljørapporter peget på udbredt stress blandt studerende. Det er imid -lertid uklart, hvad det betyder, at universitetsstuderende oplever stress i forbindelse med studiet. Denne artikel undersøger, hvad der karakteriserer universitetsstuderendes oplevelser med stress. Med empirisk afsæt i 12 indivi -duelle interviews belyser artiklen forskelle, ligheder og nuancer i de studerendes oplevelser med stress gennem en tematisk analyse. Oplevelser med stress knytter sig til forskellige krav og forventninger i de studerendes hverdag, der både er direkte og indirekte forbundet til uddannelsens betingelser. Udsagn om at være stresset har mange potentielle betydninger (blandt andet travlhed, sygdom og eksamensnervøsitet), og kan i nogle studiekulturer ople -ves som en sproglig norm. Studerendes udsagn om oplevet stress må derfor fortolkes i deres kontekst, og kan ikke nødvendigvis fortolkes som udtryk for mistrivsel på studiet. Artiklen diskuterer på denne baggrund mulighederne for og de potentielle konsekvenser af 'stress' som mistrivselsindikator i studiemiljøundersøgelser.

## Nøgleord:

Studiestress; stress; trivsel; evaluering; universiteter

## Indledning

'Stress' er blevet en fast integreret mistrivselsin -dikator i flere universiteters evalueringer af stu -diemiljøet. Flere studiemiljøundersøgelsers resul -tater tyder på, at en stor andel af studerende ople -ver stress i hverdagen -også før covidrestrik -tionerne. På Aarhus Universitet (AU) fandt 20% af de studerende, der besvarede universitetets stu -diemiljøundersøgelse, således, at de 'næsten al -tid' eller 'ofte' oplevede stærke stress -sympto -mer i hverdagen (AU, 2017). På Syddansk Univer -sitet (SDU) var det tilsvarende tal 23% (SDU, 2019), og på Københavns Universitet (KU) rappor -terede 48,2% af respondenterne, at de oplevede fy -siske stress -symptomer i dagligdagen (KU, 2019). I forlængelse af resultaterne har flere universiteter formuleret handleplaner, der inkluderer tiltag til forebyggelse og håndtering af stress blandt de stu -derende, som for eksempel tilbud om værktøjer til at håndtere stress som meditation og mindfulness (AU, 2022; DTU, 2018; KU, 2020).

Studiemiljøundersøgelsernes data er baseret på spørgeskemaer, der undersøger stress gennem studerendes selvrapportering af, hvor ofte de op -lever stress. Mens dataene tyder på, at mange stu -derende oplever stress i hverdagen, er det imid -lertid ikke entydigt, hvordan disse data skal for -tolkes. At anvende spørgsmål om stress som indi -kator for studietrivsel lægger op til at tolke ople -vet stress som udtryk for mistrivsel på studiet. Med afsæt i Pikes (1967) skelnen mellem etic og emic kan data imidlertid fortolkes både inden for og uden for det sproglige og kulturelle system, der undersøges. Afsættet for denne artikel er således, at en fortolkning af studiemiljøundersøgelsernes data må funderes i en undersøgelse af de oplevel -ser, de studerende selv forbinder med 'stress'. Derfor undersøger denne artikel universitetsstu -derendes oplevelser med stress fra de studerendes eget perspektiv.

1 Kontakt: Anna Skov Jensen, asj@edu.au.dk, Danmarks Institut for Pædagogik og Uddannelse, Aarhus Universitet

Denne artikels formål er at bidrage med viden om, hvorvidt og hvordan universitetsstuderendes op -levelser med stress bør forstås som udtryk for mis -trivsel på studiet. Artiklen tager afsæt i følgende forskningsspørgsmål: Hvad karakteriserer universi -tetsstuderendes oplevelser med stress? Indlednings -vist præsenteres teoretiske perspektiver på stress, eksisterende viden om (studie)stress og ungetriv -sel, samt hvordan 'stress' anvendes som mistriv -selsindikator i studiemiljøundersøgelser. Dernæst belyses forskningsspørgsmålet gennem en empi -risk undersøgelse af, hvad der karakteriserer de studerendes oplevelser med stress. Først præsen -teres de metodologiske refleksioner og dernæst fremlægges hovedpointer fra den tematiske ana -lyse, der belyser ligheder, forskelle og nuancer i de studerendes oplevelser med at blive og være stres -sede. Afslutningsvist diskuteres universiteternes muligheder for og de potentielle konsekvenser af at anvende spørgsmål om stress som indikator for mistrivsel på studiet.

## Baggrund

## Hvad er stress?

Stress betegnes måske bedst som et paraplybe -greb, der potentielt dækker over mange forskel -lige tilstande og udfordringer (Fisher, 1994). Stressbegrebet er oprindeligt opstået inden for en biologisk/medicinsk kontekst (Cooper &amp; Dewe, 2008). Her kan stress defineres som en fysiologisk respons på udefrakommende stimuli, hvor en række kropslige processer sætter kroppen i alarm -beredskab (Breedlove &amp; Watson, 2013). Én måde at skelne mellem begrebsliggørelser af stress er mellem henholdsvis stressorer, der er eksterne for individet ('at være udsat for stress') og stress som respons, der foregår som individets oplevede respons på stressorer, for eksempel fysiske stress -symptomer (Harkness &amp; Hayden, 2020). I forstå -elsen stress som respons kan skelnes mellem kort -varig og længerevarende stressrespons (Breedlove &amp; Watson, 2013). Kortvarig stress op -står 'akut i pressede situationer, hvor kroppen sættes i alarmberedskab og gør os klar til at handle', mens langvarig stress opstår 'hvis stress -påvirkningen ikke aftager eller forsvinder, hvilket fratager kroppen muligheden for at restituere' (Sundhedsstyrelsen, 2022). Langvarig stressre -spons udgør en belastning for kroppen, der fører til udmattelse og øger risikoen for en række fysi -ske og psykiske helbredsproblemer (Breedlove &amp; Watson, 2013; Sundhedsstyrelsen, 2022).

Stressbegrebet har været defineret forskelligt og undersøgt på forskellige måder inden for discipli -ner som sociologi, psykologi, antropologi og me -dicin (Cooper &amp; Dewe, 2008; Lazarus &amp; Folkman, 1984). Psykologiske undersøgelser af stress har, i sammenligning med biologisk/medicinske til -gange, typisk fokuseret på individets oplevelse af stress (McNamara, 2000). I en klinisk psykologisk forståelse er 'stress' eller 'symptomer på stress' relateret til forskellige diagnostiske kategorier som for eksempel PTSD, angst og depression, men udgør ikke i sig selv en psykiatrisk diagnose i de internationale diagnostiske klassifikationssyste -mer ICD (International Classification of Diseases, WHO) og DSM (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, APA). Flere organisations -psykologiske modeller har, på forskellige måder, taget udgangspunkt i stress som en oplevet til -stand af ubalance mellem krav og ressourcer (Bakker, 2007). En ofte anvendt definition kan findes i Lazarus &amp; Folkman (1984)'s transaktionelle teori om stress, hvor stress de -fineres som '[…] a particular relationship be -tween the person and the environment that is ap -praised by the person as taxing or exceeding his or her resources and endangering his or her wellbe -ing' (s. 19). Denne definition udelukker ikke, at stress også kan komme til udtryk som en fysisk re -aktion, men definitionen lægger vægt på stress som oplevelsen af ubalance mellem krav og res -sourcer.

## Stress blandt studerende

I forlængelse af, at 'stress' defineres og anvendes forskelligt i forskellige kontekster, er også 'studie -stress' defineret og undersøgt på forskellige må -der. Eksempler på spørgeskemaer, der er anvendt blandt studerende på videregående uddannelser, inkluderer Daily Hassles Questoinnaire (Lyrakos, 2012), Undergraduate Life Stress Scale (Lin &amp; Huang, 2014), Student Stress Inventory -Stress Manifestations Questionnaire (Simonelli -Muñoz et al., 2018), Depression Anxiety Stress Scale (Beiter et al., 2015) og Cohen's Perceived Stress Scale (Denovan, Dagnall, Dhingra, &amp; Grogan, 2019). Andre spørgeskemaer har forsøgt at 'måle' studerendes stressniveau gennem direkte spørgsmål om oplevelsen af stress og pres (se for eksempel Haldorsen, Bak, Dissing &amp; Petterson, 2014). Spørgeskemaernes forskellige operationali -seringer af begrebet 'studiestress' viser her for -skellige antagelser om, hvad begrebet dækker over. En væsentlig distinktion er her, om studie -stress betyder, at man er studerende og stresset (af alle mulige årsager) eller om man er stresset, fordi man er studerende. En anden væsentlig distink -tion er, hvorvidt studiestress er operationaliseret som oplevede stressorer, oplevet fysisk stressre -spons eller som oplevet ubalance mellem krav og ressourcer.

På tværs af forskellige definitioner af studiestress har flere internationale studier undersøgt hvilke faktorer, der korrelerer med stress blandt forskel -lige grupper af studerende på videregående ud -dannelser. Disse studier peger blandt andet på, at oplevet studiestress kan hænge sammen med køn og bestemte personlighedstræk (Dyrbye, Thomas, &amp; Shanafelt, 2006; Lin &amp; Huang, 2014; You, Laborde, Dosseville, Salinas, &amp; Allen, 2020) og selvværd (Lyrakos, 2012). I et review af litteratu -ren om stress på videregående uddannelser peger Robotham (2008) på, at oplevet stress både er rela -teret til faktorer som er direkte og mere indirekte koblet til livet som studerende. Tidligere studier har for eksempel peget på arbejdsbyrde og dead -line(s), eksamener og transitionen til at blive uni -versitetsstuderende, men også på for eksempel økonomiske problemer, der ofte er koblet til at være studerende på grund af manglende eller be -grænset indkomst. Senere studier har peget på lig -nende faktorer samt andre som frygten for at fejle, udfordringer med at finde bolig, relationelle pro -blematikker og sygdom i familien (Pillay &amp; Ngcobo, 2010). Et longitudinalt studie af førsteårs -studerendes oplevede stress peger endvidere på, at niveauet af oplevet stress ændrer sig over tid i løbet af et semester, idet første og sidste del af se -mestret opleves som mest stressende (Pitt, Oprescu, Tapia, &amp; Gray, 2018).

## (Studie)stress og trivsel blandt danske unge

I en dansk kontekst findes der -så vidt jeg har kunnet finde -stort set ingen studier, der specifikt undersøger stress blandt danske studerende. Der findes imidlertid flere studier, der har undersøgt mistrivsel i relation til forskellige uddannelses -kontekster og blandt danske unge mere bredt. Over de senere år ses en generel stigning i andelen af danske unge, der oplever dårligt mentalt hel -bred, og sammenlignet med andre aldersgrupper er der blandt danske unge en relativt stor andel, der scorer højt på mål for oplevet stress (S. H. Andersen, Ladenburg, &amp; Dyssegaard, 2020; Sundhedsstyrelsen, 2022). I en dansk kontekst har sociologisk forskning særligt fokuseret på struktu -relle udviklingstendenser som mulige forståelses -rammer. Empiriske studier har blandt andet peget på oplevelser af høje krav og forventninger til præstation på tværs af forskellige arenaer -herun -der i uddannelsessystemet, på arbejdsmarkedet og i fritidslivet (Katznelson, Pless, Görlich, Graversen, &amp; Sørensen, 2021). Jacobsen &amp; Nørup (2020) har gennem interviews med unge i alderen 18 -28 fundet, at de unge oplever et pres for at klare sig godt og et stort individuelt ansvar for at plan -lægge deres liv på en måde, så de får succes -og at de oplever at fejle, hvis de ikke kan møde disse perfekthedsidealer. I lighed hermed har nogle stu -dier argumenteret for, at der er et dobbelt pres på unge i dag, da de forventes at klare sig godt både socialt og fagligt fra en tidlig alder (Görlich, Pless, Katznelson, &amp; Graversen, 2019). Et studie af unge 16 -25 år har fundet, at blandt de unge, der mistrives, er der stor forskel på hvorfor, de mistri -ves, men at en bredere gruppe end dem, man tra -ditionelt har forstået som ʺ udsatte unge', i dag op -lever at være presset i uddannelsessystemet (Katznelson, Görlich, &amp; Pless, 2022; Katznelson et al., 2021). Mere specifikt har undersøgelser blandt universitetsstuderende vist, hvordan de stude -rende efter en række reformer de senere år oplever risici og høj hastighed som grundlæggende vilkår for at lykkes med deres uddannelse (Sarauw &amp; Madsen, 2017, 2020). Flere studier har desuden pe -get på, at oplevelsen af pres for at præstere i ud -dannelsessystemet ikke kun findes på videregå -ende uddannelser, men også på ungdomsuddan -nelser (Katznelson &amp; Louw, 2018; Mørch, Pultz, &amp; Stroebaek, 2018).

## 'Stress' som indikator i universiteternes studiemiljøundersøgelser

Universiteternes undersøgelser af de studerendes trivsel kan ses som en del af en generel tendens til udbredelse af kvalitetssikrings -og evalueringsini -tiativer inden for den offentlige sektor, herunder det pædagogiske område (P. Ø. Andersen, 2011). Ifølge undervisningsmiljøloven skal uddannelses -institutionerne mindst hvert tredje år udarbejde en skriftlig vurdering af blandt andet det psykiske arbejdsmiljø, der skal indeholde en kortlægning af undervisningsmiljøet, en vurdering af undervis -ningsmiljøproblemer og udarbejdelse af en hand -lingsplan (Undervisningsministeriet, 2017). Stu -diemiljøundersøgelserne fungerer her som den systematiske dataindsamling, der ligger til grund for senere vurderinger af det psykiske studiemiljø og handleplaner til at forbedre studiemiljøet. I de senere år er 'stress' inddraget som en indikator for undersøgelse af det psykosociale studiemiljø på flere universiteter, herunder i studiemiljøun -dersøgelser på KU, AU, SDU, DTU, CBS og ITU samt i Danmarks Studiemiljøundersøgelse, der gennemføres af Uddannelses -og Forskningsmini -steriet. De data, der indsamles om trivsel i studie -miljøundersøgelsen (herunder stress), kan betrag -tes som relevante for uddannelsesinstitutionerne ud over den lovpligtige undervisningsmiljøvur -dering, da flere universiteter er forpligtede på at sikre trivsel som en del af deres rammekontrakt med Uddannelses -og Forskningsministeriet (UFM, 2022b). Endvidere kan universiteterne have et økonomisk incitament til at understøtte trivsel, da 'manglende' trivsel ofte kobles med frafald (EVA, 2019).

Universiteternes studiemiljøundersøgelser udfø -res som spørgeskemaer, hvor oplevet stress i vidt omfang undersøges som spørgsmål med lukkede svarkategorier. På KU er de studerende blevet spurgt, om de 'har oplevet fysiske stress -sympto -mer som hjertebanken, ondt i maven, nedtrykt -hed, koncentrationsbesvær, søvnbesvær mv. i for -bindelse med [din] uddannelse' med mulighed for at svare ja/nej (KU, 2019). Tilsvarende er de studerende på DTU blevet spurgt: 'Hvor ofte har du oplevet stærke stress -symptomer* i forbindelse med dit studie i dagligdagen? (*Stærke stress -symptomer kunne være tilbagetrukkethed, hjerte -banken, ondt i maven, muskelspændinger, ned -trykthed, rastløshed, vanskeligheder ved at slappe af, hovedpine, angst, søvnløshed.)' med svarmulighederne ved ikke/altid/ofte/nogle gange/sjældent (DTU, 2021). De senere år har in -stitutionerne fået mulighed for undersøge stude -rendes oplevelse af studiemiljøet gennem Dan -marks Studieundersøgelse, som udarbejdes af Ud -dannelses -og Forskningsministeriet. I denne un -dersøgelse spørges de studerende: 'Har du ople -vet stærke stress -symptomer* i forbindelse med dit studie' henholdsvis 'i dagligdagen' og 'op til eksamen', hvor '*Stærke stress -symptomer kunne være tilbagetrukkethed, hjertebanken, ondt i maven, muskelspændinger, nedtrykthed, rastløshed, vanskeligheder ved at slappe af, ho -vedpine, angst, søvnløshed' med svarmulighe -derne altid/ofte/nogle gange/sjældent/aldrig/ved ikke (UFM, 2022a).

Spørgeskemaernes spørgsmål om stress har såle -des det til fælles, at de alle undersøger stress som selvrapporteret stress -respons, det vil sige som den studerendes oplevelse af symptomer på stress. Det betyder, at den studerendes svar af -hænger af (1) hvorvidt den studerende har oplevet disse symptomer, (2) hvorvidt de oplevede symp -tomer, for eksempel hovedpine, opleves som et symptom på stress og (3) hvorvidt årsagen til disse symptomer af den studerende selv opleves som studierelateret. Dermed afhænger den stude -rendes fortolkning af spørgsmålet af de betydnin -ger og oplevelser, den studerende forbinder med ordet stress. Derfor vil jeg i det følgende under -søge universitetsstuderendes oplevelser med stress fra deres eget perspektiv.

## Metodologi

Undersøgelsen bygger på individuelle interviews med 12 universitetsstuderende, der blev foretaget i foråret 2021. Interviewene blev foretaget via Zoom på grund af covidrestriktioner. Jeg fandt in -terviewpersoner gennem et opslag, der beskrev undersøgelsens formål (at undersøge oplevelser med stress blandt studerende) og søgte stude -rende, der ville dele deres oplevelser med hverda -gen som studerende. Opslaget blev delt i Face -bookgrupper for universitetsstuderende på for -skellige universiteter og studier. Jeg udvalgte in -terviewpersoner fra forskellige studier, universi -teter og studietrin ud fra det rationale, at en hete -rogen gruppe af studerende, som er indlejret i for -skellige studiekulturer, kan give en bredere ind -sigt i forskelligartede oplevelser med studiestress (Robinson, 2014). Den samlede gruppe af inter -viewpersoner inkluderede fire mænd og otte kvinder, der var indskrevet som enten bachelor -eller kandidatstuderende på forskellige humani -stiske, naturvidenskabelige og samfundsviden -skabelige uddannelser på tværs af fire forskellige universiteter (AU, KU, DTU, SDU). Interviewper -sonerne er pseudonymiseret og gengives her og i analysen med fakultet i stedet for deres specifikke studie for at sikre, at interviewpersoner indskre -vet på små studier ikke er genkendelige. I denne artikel anvendes citater fra de 10 ud af 12 inter -viewpersoner, der har givet samtykke til, at deres interviewudsagn må bruges i artiklen.

Som specialestuderende på indsamlingstidspunk -tet kan jeg betragtes som en insider i undersøgel -sesfelten (Berger, 2015). Dels har denne position givet mig en privilegeret adgang til andre studerende som interviewpersoner, og dels har det givet mig en forforståelse, der kan have bidra -get til en mere dybdegående forståelse for nuan -cerne i oplevelser med stress i både metodiske valg og analyse. Min forforståelse er imidlertid også præget af mine egne erfaringer som stude -rende, hvor min hverdag blandt samfundsviden -skabelige studerende på KU kan have gjort mig blind over for bestemte perspektiver og selvfølge -ligheder i metodiske og analytiske valg.

Interviewpersonerne blev briefet om undersøgel -sens formål (at undersøge oplevelser af pres og stress på studiet) både gennem det opslag, der søgte interviewpersoner, og i starten af inter -viewet. Interviewguiden var semistruktureret med det formål, at interviewet i overvejende grad skulle styres af interviewpersonernes egne ople -velser med stress (Kvale &amp; Brinkmann, 2014). In -terviewguiden tog afsæt i emner, som tidligere undersøgelser har koblet til oplevelsen af studie -stress: Hverdagen som studerende, eksamener, transition til universitetet, job og økonomi, karak -terer samt fremtidsplaner. Selvom interview -guidens opbygning har haft til formål så vidt mu -ligt at tage udgangspunkt i de studerendes egne perspektiver på, hvad der opleves som stressende, kan interviewguidens temaer altså have skabt en bestemt priming af, hvad interviewpersonerne fandt relevant at beskrive som stressende oplevel -ser.

Interviewene blev kodet ud fra en refleksiv tema -tisk kodestrategi (Braun &amp; Clarke, 2006; Braun, Clarke, Hayfield, &amp; Terry, 2019). Kodningen fore -gik efter en eksplorativ strategi, hvor formålet var at kategorisere materialet i temaer, der kunne bi -drage til at forstå de betydninger, studerende til -lagde 'stress'. Kodningen tog udgangspunkt i de steder i interviewmaterialet, hvor studerende selv beskrev noget som stressende. Analysen inklude -rer både udsagn, hvor ordet stress er brugt mere eller mindre bevidst til at beskrive oplevelser, der 'var stressende' eller oplevelser med at 'være stresset', og udsagn, hvor de studerende bevidst reflekterede over ordets semantiske betydning. Kodningen foregik som en iterativ proces, og den endelige kategorisering skelnede mellem overtemaerne oplevede årsager til stress (hvad der 'stressede' eller 'var stressende') og ople -vede 'typer' af stress (fortællinger om at 'være stresset'; tabel 1). Følgende analyse tager afsæt i disse temaer.

| Tabel 1: Over - og undertemaer i kodningen   | Tabel 1: Over - og undertemaer i kodningen                                                                                                                                                                                                              |
|----------------------------------------------|---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Overtema                                     | Undertemaer                                                                                                                                                                                                                                             |
| Oplevede årsager til stress                  | 1) Studierelaterede oplevelser med stress  Klare krav/forventninger  Uklare krav/forventninger  Stress som 'normaltilstand' 2) Oplevelser med stress som er indirekte/ikke - studierelaterede  Livssituation  Sociale forventninger  Uvis fremtid |
| Oplevede 'typer' af stress                   | 1) Travlhedsstress 2) Sygdomsstress 3) 'God stress'                                                                                                                                                                                                     |

## Analyse

Interviewene tydeliggjorde, at der er store for -skelle på om, hvordan og hvorfor universitetsstu -derende oplever stress i relation til deres studie. Det er således en vigtig pointe, at det langt fra er alle studerende, der oplever stress i hverdagen el -ler på studiet. Følgende analyse har til formål at vise ligheder, forskelle og nuancer i de studeren -des beskrivelser af oplevelser med stress, når de oplever noget som stressende.

## Høje krav og uklare forventninger

De studerende oplever på forskellige måder stu -diets krav og forventninger, og deres muligheder for at håndtere disse krav og forventninger, som stressende. Først og fremmest oplever flere stude -rende det som stressende med situationer, hvor kravene enten opleves som meget høje, eller hvor der er mange sideløbende krav og dermed mange bolde i luften samtidigt. Dette kan være i form af svært læsestof, stort pensum eller mange øvelses -opgaver på tværs/inden for bestemte fag, som kræver en stor arbejdsbyrde. For eksempel beskri -ver Christian (26, naturvidenskabelig bachelorud -dannelse), hvordan han blev stresset over et 'kæmpe pensum' på et af sine kurser, og ville øn -ske, at faget var normeret til flere ECTS:

[…] jeg ville ønske der måske var sat 15 point af i stedet for de der 7,5, for jeg kan godt se, at det er nogle smarte ting at lære. Men det betyder også bare, at jeg, at et af kurserne, der tror jeg, jeg brugte 45 timer på det kursus om ugen på sådan 7,5 [ECTS]... altså 40 til 45 timer. […] Det var bare, det var super stressende, det var det altså. Og det var mest fordi der var det her kæmpe pen -sum, og der hele tiden var en ny opgave man skulle af -levere, og ja. Så hvis ikke man ligesom virkelig fulgte med, så faldt man bare bagud.

Det er således et gennemgående træk ved de stu -derendes fortællinger, at de oplever det som nød -vendigt at 'sortere' eller prioritere i de krav, un -derviserne stiller til den 'ideelle' studiepraksis, fordi det ellers skaber et højt arbejdspres. Flere af de studerende prioriterer i disse krav ved at gøre det, de opfatter som 'nødvendigt' i løbet af seme -stret, og først prioritere studiearbejdet (frem for for eksempel studiejob) op til eksamen.

Også situationer med uklare krav og forventnin -ger beskrives som stressende. Disse situationer er karakteriseret ved, at det er vanskeligt for de stu -derende at afkode hvad, der forventes af dem, og dermed ved oplevelsen af uvished. Et undertema er her overgangen til at blive studerende, hvor uvisheden handler om at være ny, og hvor det be -skrives som en særlig opgave at 'lære' at blive studerende -herunder hvordan man lærer at pri -oritere i undervisningsinstitutionens krav til den 'ideelle' studiepraksis. Et andet undertema er en 'generel' uvished og oplevet uforudsigelighed om krav, som også beskrives af erfarne stude -rende -og derfor ikke handler om at være ny stu -derende. Således fortæller også studerende med flere års studieerfaring, hvordan det kan være stressende, at de ikke kan gennemskue, hvornår de har læst 'godt nok' til at være forberedt til un -dervisning, eller hvad de forventes at kunne til ek -samen. Dette tilskrives forskellige årsager, som for eksempel at der er forskel på fag, undervisere og eksaminatorers forventninger, der ikke altid ople -ves som forudsigelige. For nogle studerende til -skrives de stressende oplevelser imidlertid også en grundlæggende usikkerhed om egne evner. For eksempel beskriver Stine (28, samfundsviden -skabelig kandidatuddannelse), at hun især bliver stresset op til individuelle eksamener, fordi hun bliver i tvivl om, hvorvidt hun 'overhovedet har kompetencerne til at lave denne her eksamen'. I forlængelse heraf kobler Diana (22, humanistisk bacheloruddannelse) især oplevelsen af stress til, at hun stiller høje krav til sig selv:

Jeg tror jeg ville have det meget lettere, hvis jeg kunne give slip på de her ting og de her grublerier, altså. For så kunne jeg jo bare lade være med at læse det hele, og så kunne man have det frit og ikke tænke så meget over det. Det er den mentalitet med, at man gerne vil gøre det godt, og at man gerne vil leve op til noget, der gør det svært at være studerende.

De studerende beskriver altså stress som en re -spons på forskellige oplevelser med og måder at håndtere krav på deres studie, hvor situationer karakteriseret ved både høje, mange og uklare krav og forventninger kan være stressende.

## Stress som 'forventet normal'?

Ud over beskrivelser af stress som en respons på specifikke, studierelaterede oplevelser, beskriver flere studerende også travlhed og stress som en slags forventet 'normaltilstand' studerende imel -lem. Flere af interviewpersonerne fortæller om en studiekultur, hvor der er en 'generel' følelse af at have travlt og ikke at have tid til at fordybe sig. For eksempel oplever Frederik (28, humanistisk kandidatuddannelse) stress blandt studerende som resultat af, at travlhed er et vilkår:

[…] grundlæggende så tror jeg, det er en følelse af at vi har travlt, det er en følelse af at store fag er blevet min -dre, og så skal man kunne mere på kortere tid og vi skal jo igennem på normeret tid og alle sådan nogen ting... Jeg tænker at, også inden for humaniora bliver jobbene måske færre, og man er måske ikke lige så kvalificeret […]

Mens nogle således oplever betingelserne for at være studerende som nogle grundvilkår, der let kan føre til stress, oplever andre i højere grad stress blandt studerende som en sproglig virke -lighed mellem dem. For eksempel beskriver Emma (21, naturvidenskabelig bacheloruddan -nelse), hvordan samtalen om stress fylder blandt hende og hendes medstuderende, og hvordan hun oplever en forventning om at være skulle være stresset:

Jeg følte mig helt klart udenfor i den samtale [om stress] som jeg synes fyldte HELT VILDT meget. Og så kunne jeg også nogle gange fange mig selv i at sige sådan, 'åh ja jeg er også lidt stresset over det der og det der', og så tænke sådan, altså det er jeg egentlig ikke. Men nu siger jeg det bare, fordi at det er sådan, det man gør.

I lighed hermed oplever Jens (29, naturvidenska -belig kandidatuddannelse), at nogle studerende overdriver antallet af timer, de fortæller, de stude -rer:

Jeg tror, der er rigtig mange, der overdriver det, fordi det tror de, man skal. Fordi de føler, at hvis man ikke siger at, jamen jeg læser da 40 timer om ugen, jamen så lyder det jo som om man er doven. Og det er jo ikke fedt, det er jo ikke ligesom at være i folkeskolen, hvor det kunne være fedt at være ham den dovne, vel.

Blandt nogle studerende kan udsagn om at være stresset altså opleves som en sproglig norm, der adskiller sig fra den kropsligt oplevede virke -lighed. Samtidigt kan udsagn om, at man er stres -set, i nogle tilfælde ses som mere eller mindre be -vidste sproglige handlinger, der kan være med til at definere en bestemt selvforståelse eller social position, der giver adgang til samtalen og fælles -skabet. Mens nogle studerende oplever stress som 'forventet normaltilstand' i den forstand, at vil -kårene for studerende uundgåeligt fører til travl -hed, oplever andre det som en forventet sproglig normaltilstand i måden at beskrive sig selv som studerende, der i nogle studiekulturer karakteri -serer gode eller 'rigtige' studerende.

## Livssituation, sociale forventninger og en uvis fremtid

Flere af de studerendes oplevelser med stress knytter sig til betingelser, der ikke alene handler om deres studie. Oplevelser med stress knytter sig også til at skulle leve op til en række forpligtelser uden for studiet som job, familie, venner, og fri -tidsbeskæftigelser. Mange af de studerende er i starten eller midten af tyverne og dermed et sær -ligt sted i deres livsbane, hvor usikker økonomi og en usikker boligsituation for størstedelen kan be -tragtes som et vilkår. Frederik (28, humanistisk kandidatuddannelse) beskriver, hvordan denne livssituation -måske særligt på grund af summen af det hele -kan opleves som særligt stressende:

Jeg tror, at alle [studerende] føler en eller anden form for stress, det kan være over rigtig mange forskellige ting. Men bare det med at der er et studie, der hele tiden skal passes, og der er jo også hele tiden en husleje der skal betales, og for rigtig mange mennesker er det jo en mega faktor, ikke? Og bare det at du så samtidigt skal have et studierelevant job, og så i øvrigt at du skal være i dine tyvere og prøve at finde ud af dit liv, og finde en kæreste og sådan noget... Jeg tænker bare, at der er vir -kelig, virkelig mange ting, man kan være stresset over.

Mens de studerende har forskellige livssituationer og hverdage, beskriver flere af dem oplevelser med stress, som ikke relaterer sig direkte til betin -gelserne på uddannelsen, men alligevel knytter sig indirekte sammen med, at de er studerende. Nogle af de studerende beskriver oplevelser med stress, som kan relateres til normer for et særligt ungdomsliv. Mette (27, naturvidenskabelig kandi -datuddannelse) fortæller for eksempel, at det er stressende at skulle være 'unik' og bo i Køben -havn, hvor man helst skal 'gå til vandyoga' og 'ikke må være leverpostej' -og at dette er meget at overkomme samtidigt med, at man skal over -komme studiet. Andre fortæller om stress som re -aktion på oplevet uvished om fremtiden. For ek -sempel beskriver Emma (22, naturvidenskabelig bachelorstuderende), at det stressende ved at være under uddannelse er, at 'man ved jo ikke hvor man ender henne, og man ved ikke om man ender nogen steder'. Flere af de studerende ople -ver deres fremtidige jobmuligheder som af -hængige af, at de får erfaringer på CV'et ud over studietfor eksempel frivilligt arbejde, praktik og studiejob(s). Studiet er ikke i sig selv nok, fordi der er en grundlæggende bevidsthed om konkurrence om jobbene, hvor det gælder om at være bedst kvalificeret. Emma fortæller i den forbindelse, at hun blandt sine medstuderende oplever, at 'der aldrig er nogen, der snakker i nutid'. Hun oplever således en generel stærk orientering mod fremti -den, hvilket hun ser som en af de mulige årsager til stress: At man hele tiden tænker frem mod næ -ste eksamen, næste semester eller næste studiejob.

Studerendes oplevelser med stress skal altså ses i lyset af, at de i deres hverdag skal navigere i en række betingelser både på og uden for studiet, som ikke nødvendigvis kan skilles ad: For det første fordi det at være studerende typisk betyder en bestemt livssituation med en række be -tingelser, man kan 'være stresset over' (for eksempel økonomi, bolig, normer for et særligt ungdomsliv, uvished om fremtiden samt ople -vede forventninger til at kvalificere sig til fremti -digt job). For det andet fordi de oplever, at stress forårsages af summen af de forskellige betingelser i deres hverdag.

## Travlhedsstress, sygdomsstress og 'god stress'

Ovenstående viser, hvordan en række betingelser både på og uden for studiet opleves som årsager til stress. Disse oplevelser er tæt forbundet til de studerendes fortællinger om at 'være stresset', der tydeliggør, at de studerende knytter en række forskellige semantiske betydninger til 'stress' i forståelsen stress som respons. For eksempel for -tæller Diana (22, humanistisk bacheloruddan -nelse) hvordan det at være stresset både kan be -tyde at være travl og at være syg:

Jeg har netop lige haft denne her diskussion, eller sam -tale med min kæreste om hvornår, hvornår siger man det bare, jeg er lidt stresset eller sådan, ikke, jeg har lidt meget at se til, hvornår er det dén betydning, og hvor -når bliver man sådan, får man det fysisk dårligt, eller kan man ikke koncentrere sig...? Hvornår er det stress, og hvornår får man så den der sygemelding, ikke? For jeg har ikke været sygemeldt i min periode som stude -rende. Men jeg har bare haft perioder hvor jeg har været meget ked af det, synes jeg. Og haft svært ved at få... få tingene til at gå op. så jeg har i hvert fald følt at... følt mig presset, ja. Og følt at jeg skulle nå rigtig meget.

Ud over oplevelsen af travlhed og sygdom bruges 'stress' også til at beskrive andre tilstande, der ikke kan betegnes som belastningsreaktioner. At 'være stresset' kan også være udtryk for eksa -mensnervøsitet, der beskrives som en kropslig til -stand, der er funktionel og nødvendig for at kunne præstere til eksamen. Det er for eksempel tilfældet for Jens, der beskriver sin oplevelse af uro de sid -ste dage før en eksamen som 'den gode stress': 'Det er den mængde stress, man skal have for at, også for lige at motivere sig de sidste par dage'.

Beskrivelser af at 'være stresset' anvendes såle -des bredt af flere af de studerende til at beskrive flere forskelligt oplevede tilstande som travlhed, sygdom og eksamensnervøsitet. Andre stude -rende forstår imidlertid noget meget specifikt og entydigt ved at 'være stresset'. For eksempel skelner Kristina (26, samfundsvidenskabelig kan -didatuddannelse) mellem angst, stress og travl -hed:

Jamen i den eksamensperiode i andet semester […] altså det var måske mere angst end det var stress, men der var da helt sikkert noget stress indblandet i, at jeg gerne ville klare det godt. Og jeg var bange for at jeg ikke kunne sove fordi jeg gerne ville klare det godt. Øh og jeg har da også måske... Sidste semester på kandidaten tror jeg da også, jeg havde, altså... perioder, hvor jeg følte, at det var meget. Men jeg var aldrig stresset, eller sådan.

Der er således forskel på de semantiske betydnin -ger, studerende tillægger 'stress', når de beskri -ver 'at være stresset'.

## Opsummering:  Hvad  karakteriserer  universitetsstuderendes  oplevelser med stress?

De studerendes fortællinger om at være stresset viser, at nogle studerende bruger 'stress' til at be -skrive en specifik tilstand, som er separat fra for eksempel angst eller travlhed, mens andre i højere grad bruger ordet som en slags paraplybegreb. På tværs af studerende kan det 'at være stresset' dække over forskellige oplevelser af blandt andet at føle sig travl, syg og eller nervøs op til eksamen. Nogle studerende beskriver travlhed blandt stu -derende som en kropsligt erfaret 'normaltil -stand', mens andre oplever at udsagn om at være stresset er udtryk for en sproglig norm, der i be -stemte studiekulturer karakteriserer de 'gode' el -ler 'rigtige' studerende.

De studerendes fortællinger om, hvad der stresser dem, knytter sig både direkte og indirekte til deres praksis som studerende. Det kan opleves som stressende, når krav og forventninger på studiet til for eksempel undervisningssessioner og eksa -men er meget høje eller uklare, fordi det kan føre til store arbejdsbyrder eller uvished. Studerendes oplevede årsager til stress er imidlertid andet og mere end de krav og forventninger, de møder på

uddannelsesinstitutionen. Hverdagsoplevelser med, og overvejelser om, usikker økonomi, bolig -situation, studiejob, uvished om fremtiden, nor -mer for et bestemt ungdomsliv og sociale forvent -ninger fra familie og venner kan også opleves som stressende. Nogle af disse oplevelser kan ses som udtryk for at være et bestemt sted i sin livsbane og/eller være en del af en bestemt generation. An -dre kan ses som mere direkte forårsaget af at være studerende frem for at være i arbejde, for eksem -pel oplevelsen af usikker økonomi, eller oplevel -sen af at skulle have et bestemt studiejob som en nødvendighed for senere jobmuligheder. Flere af de studerende beskriver den samlede sum af disse krav og forventninger i hverdagen som det, der stresser dem. Studerendes forbinder således 'stress' med mange forskellige oplevelser, og op -levede årsager kan ikke tydeligt adskilles i studie -relaterede og ikke -studierelaterede betingelser. 'Stress' bliver således en slags tom betegner, der potentielt dækker over mange forskellige oplevel -ser blandt studerende, og studerendes udsagn om at opleve stress må fortolkes inden for deres soci -ale og sproglige kontekst.

## Diskussion

At 'stress' kan have mange potentielle betydnin -ger, får konsekvenser for de evalueringer af stu -diemiljøer, hvori studerendes oplevelser med stress undersøges via spørgeskemaspørgsmål med lukkede svarkategorier og spørgsmålsformu -leringer, der afhænger af de studerendes fortolk -ninger af 'stress'. I det følgende diskuteres impli -kationerne af de analytiske fund for evalueringer af studiemiljøet fra to perspektiver: Et perspektiv på studiemiljøundersøgelser som anvendelsesori -enterede evalueringer, og et perspektiv på studie -miljøundersøgelser som praksisser med konstitu -tive effekter.

## Udfordringer ved 'stress' som mistrivselsindikator

I et anvendelsesorienteret evalueringsperspektiv kan studiemiljøundersøgelser betragtes som en metode til systematisk indsamling af data, på bag -grund af hvilken universitetet foretager en vurde -ring af studiemiljøet (M. Andersen, Wahlgren, &amp; Wandall, 2021). Anvendelsen af spørgeskemaer som undersøgelsesmetode indebærer her den an -tagelse, at der eksisterer en virkelighed uaf -hængigt af undersøgelsesmetoden. Spørgsmålene om stress har til formål at afdække denne virke -lighed ved at registrere om og i hvor høj grad, stu -derende oplever at være stressede 'i forbindelse med studiet'. Denne artikels analyse tydeliggør, at de studerende vil tolke disse spørgsmål forskel -ligt, idet de både tillægger 'stress' mange forskel -lige betydninger og fordi oplevelser med stress ikke entydigt kan afgrænses til enten at være eller ikke at være 'i forbindelse med studiet'. Samti -digt bruger nogle studerende 'stress' bredt som paraplybegreb, mens andre anvender det i en mere smal forstand. Dermed bør resultaterne af studiemiljøundersøgelserne ikke tolkes entydigt.

At spørgeskemaspørgsmålene om stress ikke kan tolkes entydigt får betydning for deres validitet som indikatorer for studietrivsel. Hvis indikato -rers målingsvaliditet defineres ved, at de me -ningsfuldt indfanger det koncept, de skal afdække (Adcock &amp; Collier, 2001), er der imidlertid flere år -sager til, at det er vanskeligt at vurdere spørgsmå -lenes målingsvaliditet. Det er således uklart, præ -cist hvad det er for et fænomen, spørgsmålene om stress skal fungere som indikator for: Hvis stress er indikator for mistrivsel, hvordan defineres i så fald den mistrivsel, studiemiljøundersøgelserne skal undersøge? Denne pointe står i forlængelse af, at 'trivsel' også i universiteternes rammekon -trakter med Uddannelses -og Forskningsministe -riet kan betegnes som et uklart defineret begreb (Philipsen, 2022).

Tidligere undersøgelser peger på, at nogle unge oplever at være pressede og at skulle gennem ud -dannelsessystemet med høj hastighed (Katznelson et al., 2022; Katznelson et al., 2021; Sarauw &amp; Madsen, 2020). Disse pointer understøt -ter, at det kan være relevant for universiteterne at forholde sig til oplevelsen af hastighed og præsta -tionspres, hvis universiteterne skal undersøge, om studerende trives på uddannelsen. Spørgsmålet er imidlertid, om og hvordan oplevelser med stress meningsfuldt kan fungere som indikator for disse aspekter af studiemiljøet -og om det disse udfor -dringer, universiteterne ønsker at undersøge, når de undersøger studietrivsel.

## Konstitutive virkninger af 'stress' som mistrivselsindikator?

Studiemiljøundersøgelserne kan, ud over at be -tragtes som redskaber til systematisk dataindsam -ling, også betragtes som organisatoriske redska -ber med en række konstitutive virkninger gennem deres måder at etablere bestemte virkeligheder (Dahler -Larsen, 2022). Selve inddragelsen af stress som en mistrivselsindikator er således med til at etablere en virkelighed, hvor stress blandt stude -rende kategoriseres som et trivselsproblem, der skal håndteres af uddannelsesinstitutionen. Når stress undersøges som et paraplybegreb med mange potentielle betydninger, ansvarliggøres uddannelsesinstitutionerne potentielt for mange forskellige oplevelser og tilstande blandt de stu -derende. Det, der i studiemiljørapporterne vil fremstå som oplevet stress, dækker således poten -tielt også oplevelser af travlhed, som ikke nødven -digvis skyldes betingelserne på studiet; oplevelser af uvished, der er en uundgåelig del af lærepro -cesser og/eller midlertidige kropslige tilstand af stress, der kan betragtes som 'almindelig' nervø -sitet forud for eksamen. Denne artikels empiri vi -ser, at nogle studerende oplever fysiske sympto -mer på sygdom i perioder med et højt arbejdspres, og at det derfor kan være relevant for universite -ternes at undersøge oplevelser af arbejdspres som et aspekt af studietrivsel. Nuværende evalue -ringspraksisser har imidlertid potentiale til at an -svarliggøre universiteterne for en række oplevede symptomer, som ikke nødvendigvis skabes af el -ler bedst løses inden for uddannelsesinstitutioner -nes rammer.

## Konklusion

Flere studiemiljøundersøgelser viser, at en stor an -del af universitetsstuderende oplever stress -symptomer i forbindelse med deres studie. Spørgsmålene om oplevet stress er inkluderet i studiemiljøundersøgelserne som en indikator for studerendes mistrivsel, men artiklens analyse vi -ser, at disse fund ikke bør fortolkes entydigt som udtryk for mistrivsel. Udsagn om at være stresset kan betyde både oplevelsen af travlhed, oplevel -sen af at være syg og oplevelsen af 'god stress' før eksamen. Nogle studerende oplever travlhed som en slags normaltilstand blandt studerende, og stu -diet kan opleves som stressende, når der stilles mange eller høje krav, eller når det er usikkert, hvornår noget er 'godt nok'. De studerende har imidlertid også række oplevelser med stress, som ikke er direkte knyttet til krav og forventninger fra uddannelsesinstitutionen. Dette gælder blandt andet oplevelsen af en usikker økonomi og bolig -situation, studiejob, sociale forventninger fra ven -ner og familie, normer for et særligt ungdomsliv, oplevelsen af en uvis fremtid og uvished om, hvad der kræves ud over studiet for at få (det rigtige) job efter studiet. Disse krav og forventninger er på forskellige måder sammenfiltrede i livet som stu -derende, og for flere er det den samlede mængde af krav og forventninger i hverdagen, der opleves som stressende. Nogle studerende beskriver des -uden, hvordan det at være stresset kan ses som en sproglig norm, der karakteriserer den 'gode' eller 'rigtige' studerende. Samlet betyder det, at ople -velser med stress ikke nødvendigvis er udtryk for mistrivsel, og at oplevelser med stress ikke nød -vendigvis er entydigt forårsaget af betingelser på eller uden for studiet. Dette har konsekvenser for studiemiljøundersøgelser, der anvender spørge -skemaspørgsmål om oplevet stress som mistriv -selsindikator, idet oplevet stress ikke nødvendig -vis kan fortolkes som udtryk for mistrivsel på stu -diet.

## Referencer

- Adcock, R., &amp; Collier, D. (2001). Measurement Validity: A Shared Standard for Qualitative and Quantitative Research. American Political Science Review, 95 (3), 529 -546. doi:10.1017/S0003055401003100
- Andersen, M., Wahlgren, B., &amp; Wandall, J. (2021). Evaluering af læring, undervisning og uddannelse (2 ed.). København: Hans Reitzels Forlag.
- Andersen, P. Ø. (2011). Pædagogikken i evaluerings -samfundet : Hans Reitzels Forlag.
- Andersen, S. H., Ladenburg, J., &amp; Dyssegaard, P. S. (2020). Danskernes mentale sundhed -udvik -ling, baggrund og konsekvenser . Retrieved from https://rockwoolfonden.dk/udgivelser/dans -kernes -mentale -sundhed/
- AU. (2017). Studiemiljø 2017. Undersøgelse af stu -diemiljøet ved Aarhus Universitet. Retrieved from http://studerende.au.dk/filead -min/www.au.dk/studmiljo/2017\_ -\_ny/SMU2017.\_Rapport\_nr.\_1.\_Hovedrap -port\_for\_Aarhus\_Universitet\_\_endelig\_.pdf
- AU. (2022). Opfølgningen på Studiemiljøunder -søgelsen 2020 er i gang. Retrieved from https://studerende.au.dk/studieunder -sogelse/studiemiljo2020
- Bakker, A. B. D., Evangelia. (2007). The Job De -mands -Resources model: state of the art. Jour -nal of Managerial Psychology, 22 (3), 309 -328. doi:10.1108/02683940710733115
- Beiter, R., Nash, R., McCrady, M., Rhoades, D., Linscomb, M., Clarahan, M., &amp; Sammut, S. (2015). The prevalence and correlates of de -pression, anxiety, and stress in a sample of college students. Journal of Affective Disorders, 173 , 90 -96. doi:10.1016/j.jad.2014.10.054
- Berger, R. (2015). Now I see it, now I don ʹ t: Re -searcher ʹ s position and reflexivity in qualita -tive research. Qualitative Research, 15 (2), 219 -234. doi:10.1177/1468794112468475
- Braun, V., &amp; Clarke, V. (2006). Using thematic analysis in psychology. Qualitative Research in Psychology, 3 (2), 77 -101. doi:10.1191/1478088706qp063oa
- Braun, V., Clarke, V., Hayfield, N., &amp; Terry, G. (2019). Thematic Analysis. In P. Liamputtong (Ed.), Handbook of Research Methods in Health Social Sciences (pp. 843 -860). Singapore: Springer Nature.
- Breedlove, S. M., &amp; Watson, N. V. (2013). Biologi -cal psychology: an introduction to behavioral, cog -nitive, and clinical neuroscience (7 ed.): Sinauer Associates, Inc.
- Cooper, C. L., &amp; Dewe, P. (2008). Stress: A Brief History : Wiley Blackwell.
- Dahler -Larsen, P. (2022). ʺ Ingen kan sige sig fri ʺ en begrebshistorie om konstitutive virkninger. Cepra -striben, 28 , 4 -28. doi:https://doi.org/10.17896/UCN.ce -pra.n28.465
- Denovan, A., Dagnall, N., Dhingra, K., &amp; Grogan, S. (2019). Evaluating the Perceived Stress Scale among UK university students: implications for stress measurement and management. Studies in Higher Education, 44 (1), 120 -133. doi:10.1080/03075079.2017.1340445
- DTU. (2018). DTU Studiemiljøhandlingsplan 2019 -2021 . Retrieved from https://www.dtu.dk/uddannelse/stud -ieliv/campusliv/dtu -udvikler -studiemiljo -eet/dtu -studiemiljoeundersoegelsen
- DTU. (2021). DTU Studiemiljørapport 2021 . Re -trieved from https://www.dtu.dk/uddan -nelse/studieliv/campusliv/dtu -udvikler -stud -iemiljoeet/dtu -studiemiljoeundersoegelsen
- Dyrbye, L. N., Thomas, M. R., &amp; Shanafelt, T. D. (2006). Systematic Review of Depression, Anx -iety, and Other Indicators of Psychological Distress Among U.S. and Canadian Medical

- Students. Academic Medicine, 81 (4), 354 -373. doi:10.1097/00001888 -200604000 -00009
- EVA. (2019). Følelsen af stress blandt studerende (978 -87 -7182 -314 -1). Retrieved from https://www.eva.dk/videregaaende -uddan -nelse/foelelsen -stress -blandt -studerende
- Fisher, S. (1994). Stress in academic life: The mental assembly line : Open University Press.
- Görlich, A., Pless, M., Katznelson, N., &amp; Graver -sen, L. (2019). Ny udsathed i ungdomslivet (1 ed.): Hans Reitzel.
- Haldorsen, H., Bak, N. H., Dissing, A., &amp; Peters -son, B. (2014). Stress and symptoms of depres -sion among medical students at the University of Copenhagen. Scandinavian Journal of Public Health, 42 (1), 89 -95. doi:10.1177/1403494813503055
- Harkness, K. L., &amp; Hayden, E. P. (2020). Introduc -tion. In The Oxford handbook of stress and mental health (pp. xvi -6): Oxford University Press.
- Jacobsen, B., &amp; Nørup, I. (2020). Young people's mental health: Exploring the gap between ex -pectation and experience. Educational Research, 62 (3), 249 -265. doi:10.1080/00131881.2020.1796516
- Katznelson, N., Görlich, A., &amp; Pless, M. (2022). Mistrivsel i lyset af tempo, præstation og psykologisering : Aalborg Universitetsforlag.
- Katznelson, N., &amp; Louw, A. V. (2018). Karakterbo -gen: Om karakterer, læring og elevstrategier i en præstationskultur. (1 ed.): Aalborg Universi -tetsforlag.
- Katznelson, N., Pless, M., Görlich, A., Graversen, L., &amp; Sørensen, N. B. (2021). Ny udsathed: nu -ancer i forståelser af psykisk mistrivsel. Nor -disk Tidsskrift for Ungdomsforskning, 2 , 83 -103. doi:10.18261/ISSN.2535 -8162 -2021 -02 -01
- KU. (2019). Studiemiljøundersøgelse 2019 . Retrie -ved from https://uddannelseskvali -tet.ku.dk/kvalitetssikring/statistik -og -ledelses -information/studiestatistik ---undersoegel -ser\_grid/studiemiljoeundersoegelse -2019\_2/
- KU. (2020). Nye handleplaner har fokus på triv -sel, stress og det gode studiemiljø. Retrieved from https://uddannelses -kvalitet.ku.dk/kvalitetssikring/statistik -og -ledelsesinformation/studiestatistik ---under -soegelser\_grid/fra -ledelsen/
- Kvale, S., &amp; Brinkmann, S. (2014). InterView: intro -duktion til et håndværk (3 ed.). København: Hans Reitzels Forlag.
- Lazarus, R. S., &amp; Folkman, S. (1984). Stress, ap -praisal, and coping : Springer Publishing Com -pany.
- Lin, S. -H., &amp; Huang, Y. -C. (2014). Life stress and academic burnout. Active Learning in Higher Education, 15 (1), 77 -90. doi:10.1177/1469787413514651
- Lyrakos, D. G. (2012). The Impact of Stress, Social Support, Self -Efficacy and Coping on Univer -sity Students, a Multicultural European Study. Psychology, 2 (2), 143 -149. doi:10.4236/psych.2012.32022
- McNamara, S. (2000). Stress in young people: what ʹ s new and what can we do? : Continuum.
- Mørch, S., Pultz, S., &amp; Stroebaek, P. (2018). Strate -gic self -management: the new youth chal -lenge. Journal of Youth Studies, 21 , 422 -438. doi:10.1080/13676261.2017.1385747
- Philipsen, T. S. (2022). Trives trivsel i målstyr -ingen af universiteterne? , 1 , 117 -124. doi:https://doi.org/10.7146/djes.v1i1.132588
- Pike, K. L. (1967). Etic and emic standpoints for the description of behavior. In Language in re -lation to a unified theory of the structure of human behavior (pp. 37 -72). Berlin, Boston: Mouton &amp; Co.
- Pillay, A. L., &amp; Ngcobo, H. S. B. (2010). Sources of stress and support among rural -based first -year university students: an exploratory study. South African Journal of Psychology, 40 (3), 234 -240. doi:10.1177/008124631004000302
- Pitt, A., Oprescu, F., Tapia, G., &amp; Gray, M. (2018). An exploratory study of students ʹ weekly

stress levels and sources of stress during the semester. Active Learning in Higher Education, 19 (1), 61 -75. doi:10.1177/1469787417731194

- Robinson, O. C. (2014). Sampling in Interview -Based Qualitative Research: A Theoretical and Practical Guide. Qualitative Research in Psychol -ogy, 11 (1), 25 -41. doi:10.1080/14780887.2013.801543
- Sarauw, L. L., &amp; Madsen, S. R. (2017). Risikonavi -gation i fremdriftsstormen -når studerende oversætter fremdriftsreformen ud fra nye risikologikker. Dansk Universitetspædagogisk Tidsskrift, 12 (22), 141 -152.
- Sarauw, L. L., &amp; Madsen, S. R. (2020). Higher ed -ucation in the paradigm of speed. Student perspectives on the risks of fast -track degree completion Learning and Teaching, 13 (1), 1 -23. doi: 10.3167/latiss.2020.130102
- SDU. (2019). Studiemiljøundersøgelsen 2021 . Re -trieved from https://mitsdu.dk/da/mit\_studie/bache -lor/statskundskab/studieliv/studieunder -soegelser/studiemiljoeundersoegelsen
- Simonelli -Muñoz, A. J., Balanza, S., Rivera -Cara -vaca, J. M., Vera -Catalán, T., Lorente, A. M., &amp; Gallego -Gómez, J. I. (2018). Reliability and va -lidity of the student stress inventory -stress

## Abstract

In recent years, several Danish universities' stu -dent environment surveys have indicated wide -spread stress among students. This article investi -gates potential interpretations of these findings through a qualitative study of university students ʹ experiences with stress. The study is based on 12 individual interviews and examines differences, similarities, and nuances in university students' experiences with stress through a thematic analy -sis. Stressful experiences are linked to various de -mands and expectations in students ʹ everyday lives, which are both directly and indirectly linked

- manifestations questionnaire and its associa -tion with personal and academic factors in university students. Nurse Education Today, 64 , 156 -160. doi:10.1016/j.nedt.2018.02.019
- Sundhedsstyrelsen. (2022). Danskernes Sundhed -Den Nationale Sundhedsprofil 2021 . Retrieved from

https://www.sst.dk/da/Udgivelser/2022/Dans -kernes -sundhed

- UFM. (2022a, 17/06 2022). Danmarks Studieun -dersøgelse, 2021. Retrieved from https://ufm.dk/uddannelse/statistik -og -analy -ser/dkstudieundersoegelse
- UFM. (2022b). Universiteternes strategiske ram -mekontrakter 2022 -2025. Retrieved from https://ufm.dk/uddannelse/videregaende -ud -dannelse/universiteter/styring -og -ansvar/stra -tegiske -rammekontrakter/strategiske -ramme -kontrakter -universiteter
- Undervisningsmiljøloven, LBK nr 316 af 05/04/2017 C.F.R. (2017).
- You, M., Laborde, S., Dosseville, F., Salinas, A., &amp; Allen, M. S. (2020). Associations of chrono -type, Big Five, and emotional competences with perceived stress in university students. Chronobiology International, 37 (7), 1090 -1098. doi:10.1080/07420528.2020.1752705

to the fact that they are students. Statements about being stressed have several potential meanings (busyness, illness, nervousness) and are, to some, considered a normative way of expressing seri -ousness about one's studies. Hence, student envi -ronment survey results potentially cover a wide range of experiences and not necessarily illbeing. Based on these findings, the article discusses the opportunities for and potential consequences of using 'stress' as an indicator of illbeing in student survey.