Dansk møbelindustri mellem modernitet og tradition – en fortælling om Fritz Hansen
Forfattere: Ann Jessen Fogh Laursen
Tidsskrift: prototyper (2018-06-15)

## Dansk møbelindustri mellem modernitet og tradition -en fortælling om Fritz Hansen

## Ann Jessen Fogh Laursen

Virksomheden Fritz  Hansen  kan  i  år  fejre  145  års  fødselsdag.  Uagtet  deres  lange historie  har  de,  som  mange  andre  virksomheder,  ikke  før  indtil  for  nyligt  selv publiceret en udgivelse om deres plads i den danske designhistorie. Dette er til trods for,  at  Fritz  Hansen  har  opnået  en  stærk  position  på  det  danske  og  udenlandske møbelmarked. Grundet Fritz Hansens lange og kontinuerlige historie er virksomheden bredt repræsenteret i designhistoriske fremstillinger. Andre større danske virksomheder, der allerede har publiceret deres historie, er eksempelvis Carl Hansen &amp; Søn med bogen 'By design - Carl Hansen &amp; Søn i snedkermestrenes fodspor' fra 2008 og Montana med 'Kassebogen' fra 2003.

Fritz  Hansen  har  i  historisk  forstand  tidligt  eksperimenteret  med  formbøjningsteknikker  og  koncentreret  sig  om  industrielt  producerede  møbler.  På  den  måde adskiller de sig til dels fra den fortælling, som vi også kender dansk møbeldesign for: traditionen om håndværket.

Det historiske har generelt spillet en stor rolle i fortællingen om Danish Modern, men der er kun få, der har beskæftiget sig med den industrielle møbelproduktions historie og succes (jf. Hansen, 2006: 450). Hvordan historien fremstilles afhænger af hvem, der fortæller den og med hvilken optik, der kigges tilbage på historien. I Fritz Hansens fremstilling af deres egen virksomhedshistorie fortælles historien ud fra deres optik med henblik på at kæde fortiden til nutiden.

Med  udgangspunkt  i  den  danske  møbelvirksomhed  Fritz  Hansen  vil  opgaven undersøge, hvordan virksomheden fremstilles historisk gennem forskellige aktører, herunder  hvordan  historien  bidrager  til  fremstillingen,  og  afslutningsvis  hvordan historien fremstilles af Fritz Hansen selv. Dette vil undersøges ud fra en tese om, at Fritz Hansen væver sig ind i fortællingen om Danish Modern.

## Præsentation af metode og teorier

Opgaven  vil  kort  redegøre  for  teorier  omkring  historie,  herunder  historiebrug, fortællinger  og  narrativer  som  virkemidler  i  fremstillinger.  Afsnittet  vil  indeholde teorier af Niels Kayser Nielsen og af Per H. Hansen. Sidstnævnte inddrages, da han mener, at historiefortællingerne har potentiale til at blive brugt strategisk i fremstillingen af virksomheder og deres produkter. Opgaven vil undersøge forskellige former for fremstillinger af Fritz Hansens virksomhedshistorie. Denne undersøgelse vil bero på en komparativ analyse af Svend Erik Møllers og Mirjam Gelfer-Jørgensens fremstillinger af Fritz Hansens virksomhedshistorie med et yderligere perspektiverende aspekt via Søren Hansen gennem Per H. Hansens bog: 'Da danske møbler  blev  moderne'.  Disse  fremstillinger  vil  blive  holdt  op  mod  Fritz  Hansens nyligt udgivne: 'In Perfect Shape' (2017).

Empirien bag opgaven er historisk litteratur omkring dansk design med fokus på Fritz Hansens  virksomhedshistorie  foruden  Fritz  Hansens  egne  materialer  i  form  af kataloger og egne udgivelser med fokus på fremstillingen af historien i materialerne. Fremstillingerne af virksomheden skal give et billede af, hvordan historien bidrager til  fortællingen  om  Fritz  Hansen.  Virksomhedens  egne  materialer  er  udvalgt  som empiri for at skabe en forståelse for den fremstilling, som Fritz Hansen selv skaber og deres anvendelse af historien. Fritz Hansen vil fremover forkortes til 'FH' i opgaven.

## Selektiv fremstilling af historien

Ifølge historiker Niels Kayser Nielsen er historie en tid, der selvsagt er passeret. Han mener dog, at den optik, vi anvender til at se tilbage på historien, er dynamisk og foranderlig. Historien sker nu og hele tiden, og hvordan vi fremstiller den, bestemmes af de formål, vi har med brugen af historien i nutiden og fremefter (2010: 13). Niels Kayser  Nielsen  beskriver  historiebrug  som  en  selektion  af  historiekultur  ud  fra politiske, moralske, informative og eksistentielle interesser (2010: 16). Historiebrugen knytter sig til, hvad der vælges, fremhæves og udelades af historien. Historiebrug skal således forstås som en selekteret historiebevidsthed, der anvendes af en bestemt gruppe ved en bestemt lejlighed (jf. Nielsen, 2010: 16-17). Historiefremstilling  er  en  selektiv  fremhævelse  og  udeladelse,  en  fortælling,  som bliver skabt, og som kan anvendes med et bestemt formål.

For bedst muligt at kunne sætte sig ind i hvordan historiefremstilling kan anvendes strategisk, er det nødvendigt at have kendskab til teorier omkring historiefremstilling i relation til virksomheder og historiens relevans i forhold til design.

## Strategisk fremstilling af historien

Ifølge historiker Per H. Hansens teorier kan virksomheder bruge fortælling til at sætte virksomheden i relation til historien,  som  han  gør  i  artiklen:  'Business  History:  A Cultural  and  Narrative  Approach' . Relationen  til  design  identificerer  han  i  den designhistoriografiske artikel: 'Networks, Narratives and New Markets: The Rise and Decline  og  Danish  Modern  Furniture  Design,  1930-1970',  hvor  der  er  fokus  på begreberne Danish Design og Danish Modern. Per H. Hansen mener, at historiefortællinger har et ikke fuldt udnyttet potentiale til kommercielt brug (2012: 693).  Den  fortælling,  der  bliver  skabt  om  historien,  kan  skabe  orden  og  mening  i nutiden ud fra fortiden (2012: 696).

Ifølge Hansen er de skabte fortællinger med til at skabe troværdighed og konstruere mening i  en  organisation  eller  i  et  samfund,  hvilket  er  det,  der  gør  fortællingerne oplagte for virksomheder at bruge i en markedsføringsstrategi (2012: 696). Derudover argumenterer Hansen for, at historiefortællingerne er en del af alle gruppers kultur og identitet og har indflydelse på, hvordan vi perciperer verden, da narrativerne er blevet skabt  i  et  fællesskab  (2012:  697).  Hansen  argumenterer  på  følgende  måde  for,  at fortællingen har en indvirkning på os som individer: 'Individuals make decisions and take action on the basis of the narrative meanings they ascribe to their surroundings' (2012:  697).  Fortællingen  bliver  dermed  den  gældende  virkelighed  grundet  en konsensus herom i fællesskabet, hvilket påvirker individets ageren.

For at kunne forstå hvilken relevans omtalte fortælling har for en virksomhed som FH, er det nødvendigt at afklare begreber som Danish Modern og Danish Design, da disse  er  relateret  til  perioden,  hvor FH  udviklede  deres  egen  internationale  stil,  og hvor virksomheden gik fra snedkerog møbelfabrik til producent af mere specialiserede møbler.

## Danish Modern og Danish Design som narrativ

Fritz Hansens rolle er særlig betydningsfuld i udviklingen af møbelindustrien: 'A rare exception was the furniture manufacturer Fritz Hansen, who began in the early 1930s to  cooperate  with  architects  and  to  produce  relatively  cheap  modern  furniture' (Hansen, 2006: 464). FH var dermed nogle af de første til at implementere industriel produktion og til at indgå i samarbejder, hvor arkitekten skabte møblerne i samarbejde med producenten. Ifølge Per H. Hansen sker mødet og koblingen mellem arkitekter og snedkere først og fremmest, fordi de industrielle møbelproducenter ikke kunne se potentialet  i  en  kollaboration:  'These  architects were  looking  for  manufacturers  to make the modern furniture they were designing, but they found little interest among industrial manufacturers so they accepted invitations from the cabinetmakers' (2006: 456).

Ved  industriel  produktion  blev  det  muligt  at  gøre  møblerne  billigere  end  de snedkerfremstillede møbler fra samme periode (jf. Hansen, 2006: 464). FH omlægges i perioden omkring år 1900 til industriel produktion og bliver derved en af de første i Danmark (jf. Gelfer-Jørgensen, 2009: 343).

I Per H. Hansens artikel fra 2006 argumenterer han for, at dansk designs internationale succes  ikke  udelukkende  skyldes  møblernes  udformning,  men  også  skyldes  det narrativ, der blev skabt omkring møblerne i henhold til begreberne Danish Modern og Danish  Design  (jf.  Hansen,  2006:  449).  Begrebet  om  Danish  Design  får  sin indflydelse på det internationale marked omkring år 1950 (jf. Hansen, 2006: 458). De konnotationer, der er knyttet til Danish Design er: skønhed, enkelhed, funktionalitet, ærlighed  og  kvalitet.  Derudover  en  balance  mellem  tradition  og  modernisme  (jf. Hansen, 2006: 459). Mødet og samarbejdet mellem de to fagligheder, arkitekten og producenten, er essentiel set i forhold til udviklingen af de industrielle møbler, men er  også  med  til  at  skabe  fortællingen  om  dansk  håndværk  som  noget  særligt  (jf. Hansen, 2006: 457). Arne Jacobsen og Poul Kjærholm er nogle af de arkitekter, som FH indgik et samarbejde med, og deres møbler tilhører en mere international stil. Derfor  vurderer  Hansen,  at  de  ikke  passer  ind  i  den  konventionelle  fortælling karakteriseret ved håndværket (jf. 2006: 462).

Hansen argumenterer i artiklen for, at selvom fortællingen omhandler de snedkerfremstillede møbler, er det de industrielt producerede møbler, der giver de danske  møbler  deres  internationale  succes:  '(…)  even  though  the  cabinetmakers' funiture  was  avantgarde,  most  of  the  furniture  that  made  Danish  Modern  world famous was industrially produced rather than handcraftet' (Hansen, 2006: 460-461). Dette  er  i  direkte  modstrid  med  den  gængse  opfattelse  af  historien  om  de  danske møbler.

Begrebet Danish Modern, og konnotationerne hertil, er dermed med til at konstruere mening til en større rammefortælling om dansk design. Hansen hævder, at de, som var med til at kreere fortællingen om Danish Modern, var et netværk af designere og producenter (jf. Hansen, 2006: 452). Fortællingen var dermed et strategisk valg fra deres side for at sælge danske møbler på et internationalt marked. Den fortælling, der bliver skabt omkring begreberne, får indflydelse på, at de danske møbler bliver mere attraktive  end  andre  møbler:  'In  the  construction  of  Danish  Modern  as  a  concept, certain  meanings  were  assigned  to  it  that  caused  groups  of  consumers  to  prefer furniture  that  was  designed  and  produced  in  Denmark  over  other  types'  (Hansen, 2006: 451).

Det  er  et  netværk  af  arkitekter,  der  gør  op  med  de  traditionelle  designmønstre  og forbrug i tiden før Danish Modern: 'They were opposed to imitations of earlier styles, which they considered dishonest. They wanted to develop cheap, new standardized, functional types of furniture for industry to mass produce' (Hansen, 2006: 459). FH ser tidligt et potentiale i arkitekternes visioner og implementerer herefter industriel produktion.  Dette  sker  på  baggrund  af  en  tendens,  som  både  arkitekterne  og  FH inspireres af i udlandet.

På trods af, at de internationale møbler, som fremstilles industrielt, er forbilledet for de moderne danske møbler, er opfattelsen forsat, at de danske møbler er lavet ud fra håndværket: 'The similarities of their designs to those of international modernists, such as Le Corbusier and member of the German Bauhaus School, were apparent, but Danish  modern  furniture  continued  to  be  identified  as  a  'handicraft,'  even  after furniture manufacture became a dominant industry in the post war period' (Hansen, 2006: 459-460).

På den måde tager FH del i udviklingen af dansk møbelindustri og fortællingen om Danish  Modern-møblerne.  Efter  teoriafsnittet  om  historie og  dens  strategiske potentiale i fortællingen vil opgaven præsentere to former for fremstillinger af FH's virksomhedshistorie.

## Designhistoriografiske fremstillinger af Fritz Hansen

Mirjam Gelfer-Jørgensen og Svend Erik Møller står bag to forskellige fremstillinger af  Fritz  Hansens  virksomhedshistorie.  De  er  udvalgt,  fordi  de  begge  specifikt behandler  FH  i  deres  fremstilling  og  FH's  rolle  i  den  danske  designhistorie.  De repræsenterer to forskellige fremstillinger af virksomhedens historie - henholdsvis af en teoretiker og en praktiker. I Gelfer-Jørgensens bog optræder fremstillingen af FH som en del af en større helhedsfremstilling af dansk møbelkunst. I Møllers artikel er fremstillingen et jubilæumsskrift for 100-året for FH's etablering.

For  at  undersøge  de  forskellige  fremstillinger  af  FH's  virksomhedshistorie  vil  der gøres brug af den komparative metode. Metoden bruges til at sammenligne forskellige former  for  fremstillinger  for  derefter  at  kunne  holde  dette  op  mod  FH's  egen fremstilling.  Formålet  med  den  komparative  metode  er  at  fremhæve  forskelle  og ligheder mellem de sidestillede genstande. I dette tilfælde vil det være fremstillinger af henholdsvis Mirjam Gelfer-Jørgensen og Svend Erik Møller.

## Stilarternes fremstilling

Mirjam Gelfer-Jørgensen er uddannet kunsthistoriker og skriver i 2009 tobindsværket 'Møbler med Mening' (2009). Bogen er en kronologisk fremstilling af møbelsnedkeriets  udvikling  og  betydning  for  dansk  møbelkunst  fra  1840-1920. Virksomheden  Fritz  Hansen  optræder  i  bind  I  og  indgår  som  eksempel  på  en virksomhed  i  stor  udvikling  frem  mod  industrialiseringen.  I  Gelfer-Jørgensens fremstilling er der ikke fokus på, hvem der etablerede virksomheden eller hvilke andre personer, der indgår i virksomheden. Hun introducerer og præsenterer virksomheden på følgende måde: 'Firmaets grundlægger (…) begyndte sit virke i Nakskov, men etablerede eget stolemagerværksted i København i 1872' (2009: 343). Grunden til dette kan være, at Gelfer-Jørgensen ikke ligger noget særligt i navnet, da det er et mere almindeligt navn - eller at hun ikke tillægger navnet større betydning.

I  Gelfer-Jørgensens  fremstilling  fremhæver  hun virksomheden som pionér for den industrielle møbelproduktion i Danmark: 'Fritz Hansen Eftf. blev det første egentlige industrielt  drevne  danske  møbelfirma  (…)'  (2009:  343).  FH's  succes  og  løbende udvidelse skyldes ifølge Gelfer-Jørgensen den stigende efterspørgsel fra forbrugerne om 'gode, billige møbler' (2009: 343).

I  bogen  er  hun  optaget  af  hvilke  stilarter,  der  ses  repræsenteret  ved  FH's  møbler gennem  tiden.  Hendes  pointe  synes  at  være,  at  imitationer  er  en  del  af  eller forudsætningen for udviklingen mod bedre og billigere møbler. Derudover, at FH, ikke anderledes fra andre møbelproducenter i tiden, producerer, hvad der er på mode. Hun argumenterer for, at FH først senere udvikler deres 'egen stil' (jf. 2009: 343).

Ifølge Gelfer-Jørgensen har den enkle konstruktion af stole fra blandt andre FH ikke ændret sig betydeligt: '[om genren af skrivebordstole] (…) stole af denne type er på den ene side en maskinfremstillet videreførelse af det 18. århundredes tremmestol og samtidig en forløber for funktionalismens og modernismens industrialiserede stole, som de stadig fremstilles i dag' (Gelfer-Jørgensen, 2009: 346).

På den måde får stolen i Gelfer-Jørgensens fremstilling fra 2009 både en forbindelse til  fortiden og til den nutid, som fremstillingen er en del af. Stoletypen har dermed gennemgået  en  udvikling  mod  en  forenklet  udgave,  som  den  repræsenteres  i  de industrialiserede stole.

I  Gelfer-Jørgensens fremstilling har hun fokus på skiftet fra snedkerhåndværket til den  industrielle  produktion  som  led  i  udviklingen  af  møbelindustrien.  Hendes repræsentation af FH går fra virksomhedens etablering af stolemagerværksted i 1872 til stolen, som den så ud i begyndelsen af det 20. århundrede (2009: 343-347). GelferJørgensens  faglighed  som  kunsthistoriker  genkendes  i  hendes  fremstilling  af  de forskellige stilarter, som ses repræsenteret i møblerne udført af FH. Hendes faglighed som kunsthistoriker ses også i hendes fremstilling af FH og den øvrige møbelindustris tradition for imitation af stilarter, som hun i høj grad ser som en positiv udvikling frem mod den moderne møbelindustri.

## Nøglepersonernes fremstilling

Svend Erik Møllers artikel: 'Fritz Hansen 1872-1972. I spidsen af dansk møbelindustri' udkom i designtidsskriftet Mobilia. Møller er uddannet arkitekt og fortaler  for  moderne  danske  møbler  (jf.  Hansen  &amp;  Petersen,  2013:  25).  I  artiklen fremhæver  han  arkitekterne  som  står  bag  FH's  produktportefølje:  'Den  aktuelle produktion præges (…) af Jørn Utzon, Piet Heins borde og af Verner Pantons nye møbelserie' (Møller, 1972: 55).  Hans fokus på arkitekternes 'præg' på møblerne skyldes sandsynligvis, at han selv er arkitekt, og at han derved retfærdiggør sin egen profession  i  møbelindustrien.  I  Møllers  fremstilling  tillægges  grundlæggeren  og særligt arvtageren til FH stor betydning: 'Fritz Hansen var en driftig mand, men set i en større sammenhæng adskilte han sig dog næppe fra samtidens øvrige nordeuropæiske møbelproduktion' (Møller, 1972: 31). Ifølge Møller er det dermed ikke Fritz Hansen selv, der fører virksomheden ind i fremtiden.

Møller tilskriver sønnen, Christian E. Hansen, at virksomheden tager initiativ til og udvikler nye produktionsmetoder i Danmark. Christian E. Hansen udvikler bl.a. en teknik til bøjning af træ, som hidtil udelukkende har været udført af Michael Thonet (jf. Møller, 1972: 31-41). Derudover mener Møller, at Christian E. Hansen bliver aktør for en ny måde at arbejde på i møbelindustrien og for det, som bliver kendetegnet for FH:  '(…)  [om  stolene  af  bøjet  træ]  danner  indledning  til  det  samarbejde  mellem fabrikken og møbeldesignerne, som sidenhen har været Fritz Hansens styrke' (Møller, 1972: 41). Dette skal ses i kontrast til Gelfer-Jørgensens fremstilling, hvor grundlæggerne og samarbejdet med arkitekterne anses for at have meget lidt eller ingen betydning.

I  Møllers  fremstilling  skiller  FH  sig  ud  fra  andre  møbelproducenter  ved:  '(…)  at anlægge  en  klar  og  bevidst  funktionalistisk  linje  i  sin  produktion.  Det  var  på  det tidspunkt et både dristigt og avanceret mål at sætte sig' (1972: 41). FH bliver ifølge Møller de første, som bidrager med 'deres enkle brugsbestemte møbeltyper', hvilket bliver muligt gennem tæt samarbejde med designerne (1972: 43).

Gelfer-Jørgensen omtaler i sin fremstilling også FH's 'stil' - men ikke samarbejdet med  designerne  -  som  kilde  til  deres  succes.  I  hendes  fremstilling  anvender  hun eksempler  fra  FH's  firmakatalog  fra  det  20.  årh.,  som  er  angivet  'Stole  fra  Fritz Hansens  firmakatalog'  (2009:  347).  Stolene  i  eksemplet  er  umiddelbart  uden navngiven designer. Når eksemplet er med, kan det skyldes den tidsmæssige forskel, der  er  på  de  to  fremstillinger.  Gelfer-Jørgensens  fremstilling  omhandler  tiden  fra 1840-1920, og de egentlige designsamarbejder starter med designerne i tiden omkring Danish  Modern.  Hun fremhæver  netop  FH's  stilmæssige  udvikling  og  udelader  at fremstille  møblerne  som produkt af en bestemt designer eller arkitekt. Svend Erik Møller fremhæver derimod Arne Jacobsens møbler som nøglen til FH's gennembrud: 'Samarbejdet  med  professor  Arne  Jacobsen  blev  af  afgørende  betydning for Fritz Hansen. Hans polstermøbler Ægget og Svanen blev succes'er i verdensformat' (1972: 45).

Sven  Erik  Møllers  fremstilling  indeholder,  i  modsætning  til  Gelfer-Jørgensens fremstilling, en hel del visuelle repræsentationer af Fritz Hansens møbler - både som stilistiske  stregtegninger  og  som  enkeltstående  møbler.  Fremstillingen  indeholder desuden repræsentationer af indretning med Arne Jacobsens møbler i internationale kontekster heriblandt Markt Kirche i Hannover, Kunsthaus i Zürich og Parlament of Zambia i Lusaka. Med eksempler som disse kan Møllers hensigt være at understøtte Arne Jacobsens møbler som en international succes og samtidigt møblernes alsidige anvendelse. Stregtegningerne kan henvise til arkitekten eller designerens arbejde med udformningen af en stol, da den vidner om designprocessen fra tegning til endeligt produkt.

I Møllers fremstilling har han fokus på de nøglepersoner, som har gjort FH's succes mulig. I hans fremstilling er man derfor heller ikke i tvivl om arkitekternes rolle i udformningen  af  møblerne.  I  Møllers  fremstilling,  ligesom  i  Gelfer-Jørgensens, skyldes  virksomhedens  overlevelse  og  udvikling  gennem  årene  ikke  imitationerne eller  Fritz  Hansens  egen  produktion  af  møbler,  men  derimod  udviklingen  af  en særskilt stil, som er kendetegnende for virksomheden. Derudover, at virksomheden tidligt  så  potentialet  i  den  industrielle  produktion  til  brug  for  møbelfabrikation.  I Møllers nyere fremstilling argumenterer han også for, at succesen er er resultat af samarbejdet med arkitekterne.

## Søren Hansens rolle

Ud fra de to fremstillinger kan det forstsat diskuteres hvem eller hvad, der får Fritz Hansen  til  kontinuerligt  at  blive  forbundet  med  narrativet  om  Danish  Modernmøblerne. Særligt Søren Hansen (1905-1977) kommer til at få afgørende betydning for FH's forbindelse hertil. Dette kommer til udtryk i bogen 'Da danske møbler blev moderne' af Per H. Hansen (2016).

Søren Hansen indtræder som medejer af FH i 1932 og leder virksomheden indtil 1972 sideløbende  med  sin  bror  (Hansen  P.  H.,  1997:  27).  Søren  Hansens  rolle  i virksomheden var hovedsagligt varetagelse af salgsarbejdet og samarbejdet med de forskellige  arkitekter  (Hansen  P.  H.,  1997:  27).  Hos  Per  H.  Hansen  fremstilles samarbejdet mellem Fritz Hansen og arkitekterne mere betydningsfuldt end i de to foregående  fremstillinger  -  blandet  andet  fordi  møbelfabrikanterne,  sammen  med arkitekterne, indtager en rolle af mere opdragende karakter: '(…)[Søren Hansen] slog fast, at arkitekter og fabrikker måtte samarbejde om en højnelse af landets kultur' ( 2016: 228). Møbelfabrikanterne skulle dermed ikke kun fremstille det, som kunne sælges,  men  også  det,  som  kan  forbedre  samfundsnormen.  Møblerne  skulle  både forbedres  og  gøres  billigere,  end  hvad  snedkerne  havde  kunnet  formå  med  de snedkerfremstillede møbler (jf. Hansen P. H., 2016: 227-228). Udtalelsen fra Søren Hansen  sker  ovenpå  udstillingen  Tidens  Møbler  i  1942,  hvor  møbelfabrikanterne møder stor kritik for de udstillede møbler, som ses som imitationer af tidligere tiders møbler  (jf.  Hansen  P.  H.,  2016:  224-228).  Søren  Hansen  bliver  altså  en  af

initiativtagerne og fortaler for samarbejdet med arkitekterne om at skabe nye og bedre møbler.

Fritz  Hansen  møbelfabrik  udpeges  som  værende  en  'foregangsvirksomhed'  for møbelindustrien i efterkrigstiden og får ros for deres udvikling mod mere moderne møbeltyper (jf. Hansen P. H., 2016: 130-131). Møbeltyperne er, ifølge Per H. Hansen, definereret  ved  at  være  'hævet  over  repræsentationshensyn  og  modestrømninger' (2016:  133).  Ifølge  Hansen  udmærker  Fritz  Hansen  sig  ved,  at  de  op  gennem 1950'erne  og  1960'erne  fortsat  arbejdede  med  nye  materialer  og  teknologier  til møbelproduktion,  mens  andre  store  møbelfabrikanter  i  tiden  fortsat  producerede traditionelle  træmøbler  (2016:  257). Erik  Lassen,  direktør  på  Kunstindustrimuseet, skildrer  Fritz  Hansen  som  den  virksomhed,  der  påtager  sig  rollen  om  at  opdrage danskerne: '(…) [om Fritz Hansen] som ikke kun så på pengene, men forsøgte at opdrage  folk  til  at  købe  gode  møbler  og  indrette  hjemmene  mere  konventionelt' (1957:  5).  Idealet  om  den  moderne  stil  indenfor  industrielle  møbler  bliver,  ifølge Lassen, hjulpet på vej af kritikken af de fortidige møbler, som blandet andet kommer fra arkitekter (jf. 1957: 36). FH er influeret af fremstød, der igangsættes i Tyskland mod opdragelse af folket til bedre indretning samt udviklingen af moderne møbeltyper (Lassen, 1957: 5). I Lassens fremstilling er det blandt andet Danmark, som får succes med udbredelsen af moderne møbler i udlandet på grund af Tysklands tilbagestående produktion efter krigen (jf. 1957: 22-23).

I 1952 udnævnes Søren Hansen som formand for Landsforeningen Dansk Kunsthåndværk (Hansen P. H., 2016: 296). Foreningen har siden 1946 arbejdet med udstilling af dansk kunsthåndværk i USA. Fritz Hansen, med Søren Hansen som leder, fremstilles som en virksomhed, der er nytænkende både i forhold til udformningen af møblerne og i produktionen.

## Markedsføring af dansk design i udlandet

Møbelvirksomhederne rodfæster sig som brands og begynder at markedsføre sig som brands i takt med, at de moderne møbler vinder frem (jf. Hansen P. H., 2016: 261). Ifølge Per H. Hansen sker der et skifte i markedsføringen af de moderne møbler: '(…) det  sociale  aspekt  efterhånden  begyndte  at  blive  nedtonet  til  fordel  for  det  mere kommercielle' (2016: 263). Ideen om forbedring af samfundsnormen ved at skabe bedre  og  billigere  møbler  bliver  mindre  essentiel  for  fortællingen  om  de  moderne møbler, når de markedsføres. I midten af 1940'erne tages initiativer, der skal fremme de  moderne  danske  møbler  i  udlandet,  og  ifølge  Per  H.  Hansen  bliver  det  i markedsføringen mindre essentielt, hvorvidt møblerne er fremkommet ved traditionelt snedkerhåndværk eller ved industriel fremstilling (2016: 370). Fortællingen,  der  bliver  skabt  omkring  de  moderne  møbler,  danner  grobund  for etableringen af Danish Modern som brand: 'Det, der banede vejen for etableringen af Danish Modern som et internationalt brand, var netværkets imponerende indsats for at  fremme moderne danske møbler, og i den bestræbelse gjorde de god brug af de begreber og den forklaring, fortællingen allerede havde etableret som sandheden om moderne danske møbler' (Hansen, 2016: 370-371).

Fortællingen om de danske møbler bliver skabt som led i, at man ønsker at eksportere de danske møbler til udlandet. Ifølge Per H. Hansen er det navnligt Søren Hansen, som er aktiv i det netværk, der promoverer de moderne danske møbler i Danmark og udlandet  (jf.  Hansen,  2016:  129).  Det  er  det  netværk,  som  senere  skal  få  danske møbler  til  at  slå  igennem  i  USA.  Ifølge  Erik  Lassen  er  det  dog  den  oprindelige inspiration  fra  den  tyske  modernisme  fra  1920'erne,  der  beundres  af  USA.  Søren Hansen,  som  formand  for  Landsforeningen  Dansk  Kunsthåndværk,  er  blandt initiativtagerne til etableringen af  vandreudstillingen  om  skandinavisk  design; 'Design  In  Scandinavia'  fra  1954-1957  (jf.  Hansen:  396-397).  Strategien  for udstillingen er 'at udbrede kendskabet til Danish Design' (Hansen, 2016: 396). Ifølge Per H. Hansen bliver netop de danske møbler fremstillet som 'varme og naturlige i udtrykket i modsætning til den kolde og fremmede internationale modernisme' (2016: 394).

## Garant for innovation

For  at  kunne  identificere  fælles  karakteristika  i  FH's  fremstillinger  fra  tidligere kataloger  til  'In  Perfect  Shape' er  det  nødvendigt  at  belyse,  hvordan  deres overordnede fremstilling har set ud. Det er ikke en analyse, der har sit udgangspunkt i  den  historiske  fremstilling,  men  derimod  en  analyse,  der  viser,  hvordan  de  har fremstillet sig selv i deres produktkataloger. Katalogerne har mange ligheder med den senere fremstilling og eneste egen udgivelse , 'In Perfect Shape'.

Ud fra Fritz Hansens produktkatalog fra 1963 (Fritz Hansen Eftf., 1963) og et udateret katalog fra det 21. årh. (Fritz Hansen, 200?) giver det mening at undersøge, hvordan de fremstillede sig i den pågældende tid. Gældende for begge kataloger er, at de har et internationalt fokus. FH forsøger blandt andet at slå igennem på det internationale marked med etableringen af en afdeling i New York. Det ses også repræsenteret ved tekster  på  engelsk,  tysk  og  fransk  og  fokus  på  markedsføringen  mod  særligt erhvervsmarkedet. Ved den visuelle fremstilling af stolene ses stolene repræsenteret ved deres funktionelle kompetencer: stablede og i opstillede rækker. Dette understreger deres anvendelighed - også i offentlige institutioner, hvor møblerne ses opstillede i store rum med modernistisk arkitektur. Kataloget er inddelt i kollektioner af  siddemøbler  af  designerne  Arne  Jacobsen,  Vico  Magistretti  og  Poul  Kjærholm foruden en særskilt kontor- og gæstestolskollektion. Det er værd at bemærke, at ingen af  de  visuelle  repræsentationer  tager  udgangspunkt  i  private  hjem  (Fritz  Hansen, 200?). Dette vil blive behandlet i det kommende afsnit.

I kataloget fra 1963 ses en præsentation af co-operating designers benævnt med titler. I denne fremstilling af designerne fremtræder de som autoriter, og i deres faglighed er de med til at kvalitetsstemple FH og FH's produkter. Samtidig kan de fungere som reklame for nye samarbejder på kontraktmarkedet.

At FH har fokus på kontraktmarked ses bl.a. ved den visuelle fremstilling, hvor de portrætterer møblernes evne til at kunne stables og kobles til hinanden samt billeder af de løsninger, FH har udført for bl.a. restauranter, skoler og hospitaler. Arkitekturen er benævnt med de arkitekter, som har tegnet bygningerne, hvori møblerne er placeret. Her virker arkitekterne igen som autoriteter, der er med til at skabe troværdighed til brandet FH samtidig med, at de virker som co-branding.

## 'In Perfect Shape'

Det kraftfulde navn er titlen på Fritz Hansen første bogudgivelse om møbelvirksomheden. FH formulerer om bogen: '(…) fortællingen  om,  hvordan  et savværk i Danmark blev til producenten af nogle af verdens mest ikoniske designs. Dyk  ned  i  arkitekten  og  designerens  Arne  Jacobsens  spændende  liv,  og  læs  om hvordan han tog verden med storm med Ægget, Svanen og alle hans øvrige ikoniske værker. Bladr dig igennem et visuelt eventyr om vores største projekter til erhverv såvel som til det private hjem. Glæd dig til at få sat ord på det unikke håndværk, der har defineret Fritz Hansen siden 1872' (Fritz Hansen, u.d.).

I citatet er det tydeligt, at der er fokus på at skabe en fortælling om Arne Jacobsen som person og på de personer, som FH har samarbejdet med gennem tiden. Dette vidner  om,  at  den  personlige  fortælling,  repræsenteret  ved  designerne  og  FH,  kan sidestilles med fortællingen om møblerne. I sidste sætning af citatet sætter FH sig i forbindelse til Danish Modern-møblerne, som kendetegnes ved det gode håndværk. I opgaven er det tidligere belyst fra flere kilder, at Fritz Hansens succes skyldes deres industrielt  fremstillede  møbler  og  den  internationale  stil  -  og  dermed  ikke  de snedkerfremstillede  møbler.  På  den  måde  kobler  FH  sig  til  den  fortælling,  der  er konstrueret omkring Danish Modern.

Som tidligere fremstillet opnår Fritz Hansen den største succes med Arne Jacobsens møbler, og derfor er han en væsentlig del af deres fremstilling. I bogen fremgår det ydermere, at det er designere som Kaare Klint, Arne Jacobsen, Hans J. Wegner, Poul Kjærholm og Verner Panton, der undertiden har samarbejdet med FH. Derudover en lang række andre arkitekter, som ikke indgår i portrættet af virksomheden. Det er dermed udvalgte  nøglepersoner,  der  sammen  med  brandet  FH  er  essentielle  i  den fortælling, FH skaber.

Bogen kategoriseres af FH som værende en 'coffee-table-book', hvilket viser, at FH primært  henvender  sig  til  forbrugere,  som  er  interesserede  i  dansk  møbeldesign. Derudover er det visuelle i bogen - såsom billeder, komposition og miljø - med til at understrege  bogens  formål.  Billederne  viser  FH's  møbler  i  private  såvel  som offentlige rum. Ud fra den betragtning kan det tolkes, at fremstillingen er med til at understrege FH's møblers alsidige brugbarhed. Møblerne præsenteres i de miljøer, som de blev tegnet til; eksempelvis Arne Jacobsens Myren i Novo Nordisks kantine og Verner Pantons totalindretninger af Varna (Republic of Fritz Hansen, 2017: 38 og 59).

Møbler, som ikke er i produktion, er ikke undladt - de er nemlig en del af fortællingen, og den fulde historie er essentiel for FH. Virksomheden vælger i dag at samarbejde med  allerede  anerkendte  designere  som  Cecilie  Manz  og  Jaime  Hayon.  I  bogen fremviser de også designernes øvrige produkter, som ikke er skabt i Fritz Hansenregi. Herved understreger de, at deres brand er så stærkt, at man ikke er i tvivl om, at det er FH, der er afsender.

I bogen lægger FH vægt på at skabe en fortælling omkring innovation. Det gør de ved at  fremstille  grundlæggeren  Fritz  Hansens  efterfølgere  som  værende  innovative, ligesom nogle af designerne fremstilles som værende for innovative for deres tid (jf. Republic of Fritz Hansen, 2017: 21-22). Med 'for innovativ' forstås, at FH havde svært ved at sælge møblerne. Dette gør, at læseren kan betragte FH som forud for deres tid og nyskabende i deres produktion ved implementeringen af nye teknikker

(jf. Republic of Fritz Hansen, 2017: 20). FH præsenterer dansk æstetik som værende bedre end Bauhaus' æstetik: '(…) theirs paired cool steel with an inviting and warm Danish  aesthetic  that  Bauhaus  furniture  often  lacked'  (Republic  of  Fritz  Hansen, 2017: 21). Bauhaus var og er internationalt anerkendt for deres design, og det, at de sidestiller  sig  med  nogle  af  de  førende  i  designfeltet,  fortæller  noget  om,  hvilken position  FH  mener,  de  selv  har.  Samtidigt  kæder  de  sig  til  historien  om  de  tyske modernistiske  møbler,  som  virksomheden  var  inspireret  af  i  udviklingen  af  de industrielle møbler.

FH understreger, at det ikke blot er dem selv, der mener, at de har haft banebrydende indflydelse  på  møbelindustrien,  men  at  pressen  også  anerkender  deres  design  og produktionsmetoder: 'In the press, the wood and steel design was called 'a sensation', and  Fritz  Hansen  was  credited  with  introducing  this  foreign  furniture  production method to Denmark' (Republic of Fritz Hansen, 2017: 21)

I  bogen er 'gamle' og 'nye' designere ligeligt repræsenteret, og med dette vil FH vise,  at  hele  deres  historie  er  vigtig  for  fortællingen  om  virksomheden.  At  både fortiden  -  men  også  fremtiden  -  er  vigtig,  viser,  at  de  kontinuerligt  har  været fremsynede, og at de gennem samarbejder med 'nye' designere ikke har været bange for at forny sig.

I FH's kataloger og i bogen ses et tydeligt fokus mod det internationale marked. Det skal ses i lyset af, at virksomheden tidligt får succes med at sælge deres møbler på det internationale  marked.  Grunden  til,  at  FH  først  vælger  at  udgive  en  historisk fremstilling  nu,  kan  skyldes,  at  de  allerede  er  bredt  repræsenteret i  designhistorisk litteratur - desuden, at de møbler, som FH får succes med, ikke behøver yderligere præsentation, da mange af møblerne har status af at 'sælge sig selv' (jf. Hansen, 2006: 450). I FH's fremstillinger indtager arkitekterne og designerne status som nøglepersoner. Dette gør, at virksomheden bliver synonym med disse samarbejder. Arne  Jacobsen  er  internationalt  anererkendt  for  sine  designs,  og  man  forbinder virksomheden  med  hans  møbler.  På  den  måde  virker  nøglepersonerne  som  cobranding - som også tidligere nævnt.

Fritz Hansen har dermed kunnet forholde sig neutralt til deres egen historie, fordi de indgår  som  en  naturlig  del  af  fortællingen  om  dansk  design  i  designhistoriske fremstillinger.  Grundet  FH's  gennembrud  på  det  internationale  marked  bliver virksomhedens  kobling  til  Danish  Modern  og  traditionen  om  håndværket  mindre betydningsfuld.

At Fritz Hansen nu vælger at udgive en bog, hvor fokus er på det visuelle, kan ses som en strategi.  Det  kan  ses  som  et  forsøg  på  at  ændre  virksomhedens  status  fra møbelproducent til en status som livsstilbrand (jf. Vestergård &amp; Christensen, 2008).

## Konklusion

Fritz Hansen fremstilles historisk ud fra deres tidlige eksperimenter og udvikling af teknikker  til  brug  for  industriel  produktion.  Disse  teknikker  gør  det  muligt  at producere møblerne billigere end ved snedkerfremstilling. FH fremstilles som pionér for udviklingen af den industrielle møbelproduktion og for virksomhedens evne til, allerede i 1930'erne, at påbegynde et tæt samarbejde med arkitekterne. I designhistoriske fremstillinger indgår Fritz Hansens historie, deres rolle, samt at de tidligt  ser  potentialet  for  at  samarbejde  med  arkitekterne.  Derudover  understreges også  virksomhedens  kobling  til  Danish  Modern.  Dette  skal  ses  til  trods  for,  at fremstillingerne  ikke  nævner  Søren  Hansen,  eller  behandler  det  aspekt,  at  han  har været direkte indvirkende på markedsføringen og skabelsen af fortællingen om dansk design. Hans rolle som formand i Landsforeningen Dansk Kunsthåndværk, initiativtager og talerør for samarbejder, for at forbedre møbelkvaliteten, samt hans rolle i etablering af 'Design  in Scandinavia' er essentiel i udviklingen og stadfæstelsen  af  Danish  Modern  i  udlandet.  På  den  måde  må  Søren  Hansen  og virksomheden Fritz Hansen ses uløseligt forbundet med fortællingen. Dette skal også ses  uagtet  af,  at  Fritz  Hansen  tidligt  etablerer  industriel  møbelproduktion,  da fortællingen, der bliver skabt, omhandler danske møbler i 1950'erne og 1960'erne og sker  som  led  i  promovering  af  dansk  design  generelt.  Når  forbindelsen  til  Danish Modern  og  Danish  Design  er  en  del  af  virksomhedens  historie,  kan  de  vælge  at forholde sig mere neutralt til fortællingen og udnytte det potentiale, der ligger i, at de væves ind i fortællingen om håndværket og de konnotationer, som knyttes til dansk design. Historiefortællingen og deres lange historik er med til at skabe troværdighed omkring brandet Fritz Hansen på det danske marked såvel som det internationale.

## Litteraturliste

Dilnot, C. (1984). The State of Design History, Part I: Mapping the Field. Design Issues , pp. 4-23.

Dybdahl, L. (2014). 101 danske designikoner. (L. Dybdahl, Ed.) København: Strandberg Publishing.

Fritz Hansen. (200?). Republic of Fritz Hansen. Kollektion , 115. Allerød: Fritz Hansen.

Fritz Hansen Eftf. (1963). Fritz Hansen-møbler. Fritz Hansen-furniture. 108. København: Fritz Hansen Eftf.

Fritz Hansen. (n.d.). fritzhansen.com: products: accessories . Retrieved jan 11, 2018, from virksomheden Fritz Hansens website: https://fritzhansen.com/dadk/products/accessories/objects\_coffee\_table\_book\_2017

Gelfer-Jørgensen, M. (2009). Møbler med mening. Dansk møbelkunst 1840-1920 (Vol. 1). Danmark: Arkitektens forlag.

Hansen, P. H. (1997). Dansk Møbeldesign i 125 år - Fritz Hansen 1872-1997. Kolding: Trapholts Folag.

Hansen, P. H. (2006). Networks, Narratives, and New Markets. The Rise and Decline of Danish Modern Furniture Design, 1930-1970. Business History Review (3), pp. 449-483.

Hansen, P. H. (2012). Business History: A Cultural and Narrative Approach. (4), pp. 693-717.

Hansen, P. H. (2016). Da danske møbler blev moderne (2 ed.). Lindhardt og Ringhof/Syddansk Universitetsforlag.

Hansen, P. H., &amp; Petersen, K. (2013). FDB møbler til folket og historien om masseproduktion af Danish Modern. In Den store danske møbelguide (6 udgave, 1 oplæg ed., pp. 24-32). København: Lindhardt og Ringhof.

Lassen, Erik (1957). Hverdagens stole. Fritz Hansen et. al.

Møller, S. E. (1972). Fritz Hansen 1872-1972. I spidsen af dansk møbelindustri . Mobilia (206), pp. 31-57.

Nielsen, N. K. (2010). Historiens forvandlinger. Histriebrug fra monumenter til oplevelsesøkonomi . Århus: Aarhus Universitetsforlag.

Olsen, L. H. (2012, nov. 18). Dansk Design - Made Somewhere Else. Politiken .

Republic of Fritz Hansen. (2017). In Perfect Shape. (M. Egeskov, Ed.) Kempen. Germany: teNeues Media.

Vestergård, V., &amp; Christensen, J. R. (2008, juni 19). Verdensbrandet i Allerød. Berlingske Business .