Introduktion: Politisk psykologi og eksperimenter: Nye krydsdisciplinære veje for statskundskaben
Forfattere: Julie Hassing Nielsen
Tidsskrift: politik (2014-09-11)

## Introduktion: Politisk psykologi og eksperimenter: Nye krydsdisciplinære veje for Statskundskaben

Eksperimenter  inden  for  samfundsfagsforskningen  er egentlig  ikke  noget  nyt.  Men  alligevel  har  brugen  af eksperimenter  boomet  de  senest  årtier.  Den  udvikling skyldes både politologers gryende accept af eksperimenters (alternative) måde at fortolke kausal inferens på, som står i kontrast til de repræsentative large-n observationsstudier,  som  traditionelt  udgør  den  målestok,  hvormed kvaliteten af kvantitativ forskning bliver målt. Men den forøgede brug af eksperimenter skyldes også den forøgede interesse for psykologiske forklaringsfaktorer indenfor politologisk forskning, herunder eksempelvis vælgeradfærd eller  demokratiske  beslutningsprocesser.  Eksperimentet kan nemlig på fornem vis besvare endogene psykologiske problemstillinger, som samfundsvidenskabelig forskning ellers har haft problemer med at undersøge.

Interessen for eksperimenter og politisk psykologi har resulteret i en stærkere forankret tværdisciplinær tilgang inden for økonomi, politologi og psykologi. Dette temanummer fokuserer på denne tværdisciplinære udvikling og indeholder derfor separate bidrag fra eksperimentelle økonomer, politologer og psykologer. I de første tre artikler introduceres den eksperimentelle metode med afsæt i de tematikker, som metoden særligt er blevet brugt til at besvare  indenfor  økonomi,  politologi  og  psykologi.  Temanummerets to sidste bidrag indeholder henholdsvis et eksempel på eksperimentel forskning inden for politisk psykologi og et afsluttende bidrag, som refl  ekterer over den fremtidige forskning inden for politisk psykologi.

I den første artikel diskuterer Carsten. S. Nielsen (Institut for Psykologi, Københavns Universitet), Alexander C. Sebald og Edward J. D. Webb (Institut for Økonomi, Københavns Universitet) brugen af eksperimenter inden for økonomisk forskning i artiklen: 'Understanding Experimental  Economics' .  Inden  for  økonomisk  forskning er  laboratorieeksperimentet  det  absolut  fremherskende. Nielsen,  Sebald  og  Webb  fremhæver  betydningen  af antagelser  bag  økonomisk  teori  og  fremhæver  tre  af  de vigtigste  antagelser,  som  underligger  økonomiske  eksperimenter:  (1)  at  deltagerne  handler  på  baggrund  af handlingsbaseret  payoff    genereret  i  eksperimentet;  (2) at  deltagerne  kun  responderer  på  den  eksperimentelle behandling; (3) at deltagerne oplever høj grad af eksperimentel og psykologisk realisme (i.e. de tror på forholdet  mellem  deres  handlinger  og  deres  payoff  ),  og  dermed  ikke  oplever  deception.  Afslutningsvist  diskuterer Nielsen, Sebald og Webb ekstern validitet i økonomiske eksperimenter  med  udgangspunkt  i  de  tre  ovenstående antagelser.

I  temanummerets anden artikel 'Experimental Methods  in  Psychology  and  Cognitive  and  Aff  ective  Neuroscience' forklarer Th omas Habekost (Institut for Psykologi,  Københavns Universitet) og Julie Hassing Nielsen (Institut  for  Statskundskab,  Københavns  Universitet), hvordan  eksperimenter  bruges  inden  for  psykologisk forskning.  Også  psykologien  benytter  primært  laboratorieeksperimenter.  Særligt  kognitiv  psykologi  har  været  under  luppen  eksperimentelt,  og  inden  for  kognitiv neuroscience kombineres ofte adfærdsmål og hjernemål (eksempelvis blodgennemstrømning igennem cortex) for at  se  korrelationen  mellem  den  psykologiske  proces  og hjernefunktionen. Artiklen beskriver herudover også de to  hyppigst  anvendte  afhængige  variable,  præcision  og svartid,  samt  problematikken  med  at  generalisere  eksperimentelle  resultater  fra  individ-  til  samfundsniveau.

Herudover præsenteres kort den seneste udvikling, hvor studiet af aff  ektiv neuroscience har vundet indpas.

I  den  tredje  artikel 'Eksperimenter  og  Politologisk Forskning:  Muligheder  og  Begrænsninger' beskriver  Julie Hassing Nielsen (Institut for Statskundskab, Københavns Universitet)  brugen  af  eksperimenter  politologien,  hvor eksperimenter først for nyligt har vundet fast indpas i den politologiske  værktøjskasse.  Dette  skyldes  ikke  mindst, at politologer traditionelt fokuserer på ekstern validitet, som klassisk opnås i large-n repræsentative observationsstudier. Eksperimentets kausale identifi  kationsstrategi er derfor en udfordring for den klassiske politologiske måde at tænke inferens på. Artiklen beskriver de tre gængse typer af politologiske eksperimenter - laboratorie-, surveyog  felteksperimenter.  Hver  eksperimenttype  beskrives som et trade off   mellem muligheden for kontrol af intervenerende variable på den ene side og mundan realisme på den anden. Artiklen afslutter med en kort opridsning af de områder inden for politisk psykologi, hvor eksperimenter med fordel kan bruges.

I temanummerets fj  erde artikel 'Den Personlige Faktor:  Højre-  og  Venstreorienterede  vælgere  foretrækker  forskellige kandidatpersonligheder' illustrerer Lasse Laustsen (Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet), hvordan psykologisk teori testet i et eksperimentelt design kan give os  ny  indsigt  i  klassiske  politologiske  problemstillinger, som omhandler vælgeradfærd. I artiklen undersøges via et laboratorieeksperiment, hvorvidt individers præferencer  for  politiske  kandidaters  personlighed  er  forskellige for  henholdsvis  højre-  og  venstreorienterede  vælgere. Lasse Laustsen demonstrerer igennem sit studie, at højreorienterede  vælgere  foretrækker  dominante  kandidatpersonligheder i langt højere grad end venstreorienterede vælgere. Derimod søger venstreorienterede vælgere henimod  imødekommende  kandidatpersonligheder  i  langt højere grad end højreorienterede vælgere.

Temanummeret afsluttes  af  Michael  Bang  Petersen og Lene Aarøe (Institut for Statskundskab, Aarhus Uni- versitet),  som  i  artiklen 'Politisk  Psykologi  -  De  Næste Skridt' beskriver, hvordan al politologi essentielt har sin rod i psykologien. Selvom politisk psykologi efterhånden er blevet en etableret gren inden for politologien, står den dog på ingen måde i stilstand. I temanummerets afsluttende artikel fremhæver Michael Bang Petersen og Lene Aarøe den rivende udvikling i politisk psykologi i disse år. I  deres artikel behandler de tre overordnede spørgsmål, som hvert især peger os i retning af, hvad vi kan forvente os af studiet af politisk psykologi i fremtiden: (1) Hvad er politisk psykologi, (2) Hvorfor bør man bedrive forskning inden for politisk psykologi og (3) Hvordan bedrives forskning inden for politisk psykologi bedst? De betoner vigtigheden af  at  tage  psykologien  alvorligt  i  politologisk  forskning - og understreger, at politologer må indarbejde de psykologiske indre dynamikker i deres aktørmodeller, ligesom de særlige kontekstuelle og metodiske forhold, som gør sig  gældende inden for politologisk forskning altid skal tages i betragtning.

Uden for tema bringes to artikler. Den første 'Er friheden taget ud af friskolen ?' er forfattet af Tore Vincents Olsen  (Institut  for  Statskundskab,  Aarhus  Universitet). Her  undersøger  han,  hvorvidt  de  seneste  15  års  lovbestemmelser om friskolernes ideologiske og pædagogiske frihed har betydet en indskrænkning af friskolernes selvbestemmelse.  Den  anden  artikel 'Resultatmåling  i  nyt terræn. En undersøgelse af måleusikkerheder på det specialiserede ungeområde' af Jeppe Agger Nielsen (Institut for Statskundskab, Aalborg Universitet) og Britt Søvsø Mikkelsen (Aarhus Kommune) undersøger måleusikkerheder på det specialiserede ungeområde gennem et casestudie af Aarhus Kommunes anvendelse af resultatdokumentation. Temanummeret rundes af med en boganmeldelse af Carsten Greves bog 'Reformanalyse - Hvordan den off  entlige sektor grundlæggende er blevet forandret i 00'erne'.

Julie Hassing Nielsen, Temaredaktør