George Sands feministiske utopi
Forfattere: Brynja Svane
Tidsskrift: kok (1982-12-16)

## Brynja Svane

## George Sands feministiske utopi

Lise Busk-Jensen: Frig~relse  ller selvrealisering. A  nalyser i George Sands feministiske  forfatterskab 1832-44.

SIL,  C.A. Reitzel,  Kbh.  1981, kr. 61,-

Titlen  på  denne bog  kan  i  farste omgang  forekomme modsxtningsfyldt, d a  man i dagligsproget almindeligvis opfatter frigarelse  og  selvrealisering  som  t o   sider  af  samme  sag.  Men  Lise Busk-Jensen  argumenterer  overbevisende  for  sin  teori  om,  at mods~tningen mellem en vellykket frigarelse på det sociale område og selvrealiseringen inden  for intimsfzren (lykken  i forholdet til en mand) er t o  vanskeligt  forenelige starrelser, som spillede en overordnet rolle både i George Sands liv og i hendes forfatterskab, og som stadig i vore dage er et af kvindebevzgelsens store problemer.  I en meget velskrevet og inspirerende indledning 'om at læse George Sand' lægges problematikken frem, og der redegares for, hvilke  metodiske  synsvinkler  der  kan  anlcegges  på  lzsningen  af dette forfatterskab. Man mcerker hurtigt, at Lise Busk-Jensen selv er meget engageret i sit arbejde med George Sand, og hendes engagement  smitter  af  på læseren, så man glzder sig  til  at  komme i gang med de falgende afsnit. Disse forventninger til bogen indfries for en stor del under den videre læsning, selv om der selvfalgelig også er visse skanhedspletter: Som bekendt er det meget få  træer,  der  vokser  helt  ind i  himlen.

Bogen er skrevet ud fra et sociologisk-feministisk  synspunkt, og den  beskzftiger  sig  både med  de historiske  forudsztninger  for George Sands forfatterskab og med vigtige psykoanalytiske begreber, der kan forklare hendes individualitet som kvinde og som forfatter.  En saxdeles fremragende samlzsning af George Sands liv og forfatterskab danner kernen  i bogen, og herigennem  fares vi gradvist frem til en afsluttende diskussion af de feministiske uto-

pier,  som George Sand har  skrevet i sine farste romaner.

Det svageste kapitel i bogen er uden tvivl det historisk-litteraturhistoriske,  som  behandler  baggrunden  for  forfatterskabet,  (s. 15-41).  Det  ligger i den valgte  sociologisk-feministiske tilgang til stoffet, at forfatterskabet  skal  forankres  i en historisk  kontekst for at blive gennemskueligt. Men da det som iszr interesserer, er

de ideologiske forudsaetninger  og muligheder for forfatterens fri- gorelse og selvrealisering,  kunne man godt have onsket sig at undvcere  f.eks.  oplysninger  om,  at  'fra  1835-44 investeredes  der  34 mill. i jernbanesektoren'  og at 'sporlcengderne kom op pa 560 km' (s.  16)  til fordel for en udforligere behandling af de ideologiske og politiske  modscetninger  i  1830'ernes Frankrig.  Således kunne afsnittene om Fourier og Saint-Simon godt have vceret mere dybtgående,  da de tanker,  som optog dem  og mange  andre i samtiden havde en stor betydning for George Sand, og da analysen af Sands forfatterskab netop munder  ud i en diskussion om utopier. Gennemgangen  af  romantikken  og  de littercere  forudscetninger  for George  Sands  forfatterskab  forekommer  også  utilstrcekkelige. Selv om dette afsnit sådan set er spcendende at lcese, sidder man tilbage med en fornemmelse af at vcere blevet snydt for vcesentlige oplysninger.  Saledes er der vistnok andre lige så vigtige forudscetninger for romantikken som de tre der ncevnes side 30: Dannelsen af den borgerlige familie, af småborgerskabet, og af de intellektu- elle  mellemlag.

Jeg synes heller ikke, at den feministisk orienterede synsvinkel anvendes med lige stort held  i alle sammenhcenge. Således er det f.eks.  ikke  helt  indlysende,  at de store modscetninger  i Frankenstein 'mellem de engleagtige kvinder (Elisabeth) og det daemoniske driftsliv'  lettere kan  fortolkes,  'når  man ved,  at bogen er skrevet af en  kvinde', nemlig  Mary Shelley, 1817 (s.  40).  Det  virker  som om  denne  forklaring  er  opstået  af  nod,  fordi  udspaltningen  af driftslivet  er  uforklarlig  inden  for  romanens  univers.  Det  er  sikkert  rigtigt,  hvis man binder sig til en psykoanalytisk  forklaringsmodel, men derfor behover årsagen alligevel ikke nodvendigvis at ligge i  forfatterens  kon.  Udspaltningen  af  driftslivet  i Frankenstein (og i mange af  George Sands romaner) kan lige sa vel  have sin  rod  i  samme ideologiske  fcenomener  som  utallige  mandlige forfatteres  vcerker,  hvor  man  kan  påvise  en  tydelig  opsplitning mellem åndelig og sanselig kcerlighed, og hvor denne opsplitning meget ofte er ledsaget af  sado-masochistiske overtoner og knytter an til en kraftig undertrykkelse af kvinden som konsvcesen. Tcenk f.eks.  på  den  velkendte  tre-enighed  madonna-luder-moder,  som da også ncevnes flere andre steder i bogen. At kvinder også gengiver dele af denne tankegang i deres romaner kan ikke undre, eftersom også kvinder er ofre for den dominerende ideologi -men såvidt jeg  kan se, bliver fcenomenet  da ikke mere klarlagt  fordi det optrzder hos en kvindelig  forfatter end hos en mandlig.

Efter den historiske indledning folger dels nogle syntesedannende analytiske afsnit, og dels enkeltanalyser af George Sands forste otte romaner: Indiana (1 832), Valentine (1 832), Lelia (1  833), Le Secrétaire intime (1833), Leone  Leoni (1834), Jacques (1834), Mauprat (1837), og ConsueIo/La Comtesse de Rudolstodt (184344).  Enkeltanalyserne  holder sig ret  nzrt til forl~bet i romanerne og har mange steder nzrmest karakter af et udvidet, kommenteret handlingsreferat.  Dette g0r, at de visse steder bliver lidt  kedsommelige, og man kan s p ~ r g e sig selv, om det nu også er nodvendigt at gå så tæt på de enkelte romaner, når man alligevel ikke foretager en detaljeret analyse af hver enkelt (de otte analyser fylder tilsammen kun 30 sider). Til gengzld er de syntesedannende analyser  i  resten  af  bogen  overordentlig  interessante.  I  Lise  BuskJensens samlzsning af liv og forfatterskab afdzkkes de forskellige  facetter  af  George  Sands  mangetydige  kzrlighedsbegreb,  og det  phvises,  hvorledes  hendes  egen  problematiske  k0nsrolle  har haft  stor indflydelse på den måde seksualiteten udfolder  sig på i de enkelte  romaner.

Problematikken  indkredses  meget  przcist  gennem  en  freudiansk fortolkning og gennem en opstilling af tre tekstlige paradigmer, der bestemmer udfoldelsesmulighederne inden for romanerne:  Fornuft / f~lelse, åndelig kzrlighed / sensualitet  og herre / slave. Man far i disse afsnit et levende indtryk bade af romanernes univers og af  George Sand som den kontroversielle personlighed, hun  ganske givet var:  en szrdeles aktiv  og forforende kvindelig skabning, der yndede at ifore sig mandsklzder og stor cigar, men som til  trods  for  at  hun  havde  utallige  kzrlighedseventyr  med fremtrzdende  kunstnere  (Merimee,  Musset  og  Chopin,  for  at nzvne nogle  enkelte)  var  en  myreflittig og arbejdsom  forfatter, der efterlod sig  84 romaner,  ca.  2500 sider  selvbiografi,  samt en hel  del  noveller,  artikler  og  breve!

I den afsluttende indkredsning af utopiforestillingerne  udskilles to utopiske lag. Det ene har George Sand tilfzlles  med  romantikerne, der tog deres udgangspunkt i Rousseaus civilisationskritik. Det andet bestar i en feministisk utopi, som George Sand udvikler med baggrund i egne erfaringer med den sociale frig~relse og den vanskelige  selvrealisation.  Denne  feministiske  utopi  har  sit  udspring i en forestillingsmodel, hvor det mandlige og det kvindelige smelter sammen ved at manden bliver mere folsomt selvrealiserende og  kvinden  mere  aktivt  frigjort.  Heri  ligger en del af  George Sands modernitet. Netop hendes forssg på både at forlange frigorelse og selvrealisation g0r hendes b ~ g e r vzsentlige, ogsA i dag, og det er  Lise Busk-Jensens  fortjeneste, at hun med sin bog g0r opmzrksom p&amp; det.