Institutionel økonomi og social kapital teori
Forfattere: Gert Tinggꜳrd Svendsen, Esben Bergmann Schjødt
Tidsskrift: politica (2004-01-01)

Esben Bergmann Schjødt og Gert Tinggaard Svendsen

## Institutionel økonomi og social kapital teori: Et integreret perspektiv på økonomisk vækst 1

således, at der i Danmark er ca. tre gange mere social kapital  mellem aktørerne end Rusland. Med udgangspunkt i institutionel økonomi og social kapital teori argumenterer vi for, at social kapital vil kunne nedbringe transaktionsomkostningere og dermed øge den økonomiske vækst i et samfund. Fire centrale tillidsmål, som samlet benævnes social kapital, viser En mulig forklaring herpå er, at socialistisk diktatur og magtcentralisering ødelægger tilstedeværelsen af social kapital over tid, mens et langvarigt konstitutionelt demokrati opbygger den. Endvidere forklarer social kapital dele af indkomstens størrelse i begge lande. Derned tyder de foreløbige resultater på, at social kapital virkelig er en ny produktionsfaktor, som kan medvirke til at forklare, hvorfor nogle lande er rige, mens andre er fattige. Samtidig illustrerer de nuværende begivenheder i Rusland, at der eksisterer en fundamental mangel på

social kapital, som truer med at undergrave den langsigtede økonomiske vækst.

I det seneste årti er der sket en lille revolution inden for studiet af nationernes vel­ stand. Efter i mere end hundrede år at have fokuseret på de snævre økonomiske rationaler, som den neoklassiske teori tilbyder, har nye tværfaglige tilgange for alvor vundet indpas. Specielt to nye discipliner er interessante. For det første har den institutionelle økonomiske teori opnået bred anerkendelse inden for den øko­ nomiske videnskab, hvilket særligt Douglass C. Norths nobelpris i 1993 indike­ rer. For det andet er social kapital teorien blevet anerkendt som værende et seriøst bud på årsagerne til omstillingsproblememe i ikke-vestlige samfund, blandt andet de post-kommunistiske stater.

Den hastige udvikling  inden for disse  discipliner er ikke  sket  uden omkost­ ninger. Et væsentligt problem er, at man i vidt omfang har overset fællestræk og mulighederne for interdisciplinær læring. Ved nærmere eftersyn erfarer man nem­ lig, at disciplinerne beskæftiger sig med samme problem, nemlig hvordan tillid mellem økonomiske agenter opstår, og hvad tillid betyder for økonomisk vækst. På den baggrund er det paradoksalt, at social kapital teorien hverken implicit eller eksplicit trækker på arbejdet inden for den institutionelle økonomi, og omvendt.

Vort bidrag er at vise, hvordan de to discipliner vil kunne vinde ved et nærmere kendskab til hinandens arbejde. Social kapital teorien er særlig stærk, hvad angår definitionen og operationaliseringen af tillid,  men har en tilbøjelighed til at be­ tragte uformelle strukturer som en både nødvendig og tilstrækkelig forudsætning for økonomisk vækst. Den institutionelle økonomi er omvendt stærk, hvad angår analysen af, hvorledes tillid og økonomisk samarbejde kan opstå. Ved en nær­ mere integration af de to discipliner vil vi derfor kunne opnå et bedre billede af

, , samspillet mellem formelle og uformelle. strukturer, samt hvordan social kapital kan gøres operationelt og målbart. Dette vil helt konkret hjælpe vores studie af økonomisk transformation i nye markedsøkonomier.

Formålet med nærværende artikel er således at integrere de to discipliners ana­ lyse af velstandens determinanter og anvende den nye indsigt på opbygningen af nye markedsinstitutioner i post-kommunistiske samfund.  Strukturen er som følger. Først foretages en præsentation af de to discipliners tilgang til økonomisk vækst.  Efterfølgende  sammenfattes disciplinernes tilgang til økonomisk vækst, og der opstilles en samlet model for sammenhængen mellem formelle institutio­ ner, social kapital og økonomisk vækst. På  baggrund af modellen udledes herefter fire hypoteser om niveauet for social kapital i Rusland og Danmark. De opstil­ lede hypoteser tester vi empirisk ved hjælp af nye data fra Paldam og Svendsen (2004). Denne test efterfølges af en diskussion af forholdet mellem social kapital og økonomisk vækst. Slutteligt foretages en konklusion.

## Det teoretiske problem: Hvordan opstår økonomisk samarbejde?

Grundlæggende har studiet af nationernes velstand fokuseret på følgende spørgs­ mål: Under hvilke omstændigheder kan agenterne samarbejde, så den produktion og udveksling, der er udgangspunktet for vækst, kan realiseres?

Traditionelt har neoklassisk teori »besvaret« spørgsmålet ved at opstille meget kontante  forudsætninger  om  agenternes kognitive  kapacitet  og  interaktionens karakter.  For det første er det  en  eksplicit neoklassisk antagelse,  at agenterne har fuldkommen information om alle relevante markedsforhold, heriblandt go­ dernes nøjagtige specifikationer og de andre agenters normale adfærd. Envidere antages det, at menneskelig interaktion er præget af gentagne spil. Udfra disse grundforudsætninger følger, at agenterne automatisk vil realisere fordelene ved en samarbejdsstrategi. Agenterne vil kort sagt vælge en tit-for-tat strategi, hvor man indleder med at respektere andres ejendomsret, og efterfølgende korrigerer for andre agenters handlinger,  jf.  Robert Axelrods berømte argument om den fortrukne strategi under antagelse om fuld information og gentagen interaktion (Axelrod, 1984). Herved opstår et selvudøvende samarbejde, hvor agenterne ikke behøver adfærdsregler eller tredje-parts sanktionering for at opnå en effektiv al­ lokering af de knappe ressourcer.

## Den institutionelle økonomis kritik: »institutions matter«

Som reaktion på den neoklassiske teori er institutionel økonomisk teori grund­ læggende studiet af økonomisk interaktion i en verden, hvor de rationelle økono­ miske agenter ikke har perfekt information, og hvor interaktionen ikke nødven­

digvis er præget af gentagelser. Fordi agenterne mangler information, vil der altid opstå omkostninger, når retten til knappe goder skal udveksles. For eksempel skal agenterne afsætte ressourcer til at sikre sig mod ufrivillige transaktioner såsom tyveri; der skal afsættes ressourcer til at screene markedets potentielle købere og sælgere; der skal afsættes ressourcer til at kontrollere deres finansielle formåen; der skal afsættes ressourcer til at udforme en kontrakt; ligesom der slutteligt skal afsættes ressourcer til at håndhæve, at kontrakten respekteres over tid (Coase,

1960)..  Disse omkostninger - også kaldet transaktionsomkostninger - vil altid være positive, når aktørerne ikke besidder fuldstændig information.

For at understøtte udvekslingen af goder i en verden med ukomplet infonnation konstruerer agenterne faste regler for adfærd (institutioner).  Disse institutioner kan både være af formel og uformel karakter, og begge fonner kan have betyd­ ning for økonomisk pe,formance. Således kan adfærdsnonner, som håndhæves decentralt af agenterne selv, principielt være lige så vigtige som formelle kom­ mercielle lovtekster,  der udstedes  og  håndhæves  af  staten.  Problemet  er  dog, at moderne økonomiske systemer ikke udelukkende kan baseres på uformelle institutioner.  Derfor  er  formelle  institutioner,  der  håndhæves  af  statsmagten, afgørende for  om  et  samfund  kan realisere  langsigtet  vækst.  Med  andre ord: Intet samfund vil kunne komme ud over det naturalieøkonomiske stadie, hvis ikke staten udsteder og håndhæver formelle institutioner (Schjødt og Svendsen, 2002). Den konklusion bliver understøttet ved en hurtig gennemgang af moderne økonomisk historie.

I  senmiddelalderen,  hvor den økonomiske  samhandel for alvor begyndte  at krydse landegrænser, var der allerede behov for  mere komplekse institutioner end blot normer for samarbejde. Som et eksempel på nye institutioner, der blev etableret for at sikre grænseoverskridende økonomisk aktivitet, nævner Milgrom, North og Weingast (1990) oprettelsen af law merchants og Champagne fairs. Disse var halvoffentlige foranstaltninger, der gav de handlende information om forholdene i fremmede økonomiske systemer. Når handlende ikke levede op til deres kontrakter, blev de sort-listet og udelukket fra handelsaktiviteter. Sådanne formelle  regler  muliggjorde  langsomt,  at  fordelene  ved  grænseoverskridende

handel kunne realiseres.

Det næste store spring i den økonomiske udvikling er etableringen af kapital­ markeder, der gjorde avanceret økonomisk aktivitet mulig. Det engelske kapital­ marked, der udvikledes efter The G/orious Revolution i  1689, var helt afuængigt af de fonnelle regler for långivning, som staten udstedte og håndhævede. Således kunne udveksling af store beløb ikke baseres på fælles nonner for adfærd. For at en kreditor ville indvolvere sig i sådanne aktiviteter, måtte han have et mere troværdigt regelsæt at handle ud fra.  Her blev statens evne til at formulere og håndhæve f  onnelle institutioner afgørende.

Det store spørgsmål bliver selvfølgelig, hvilke faktorer der afgør, om staten kan udfylde den rolle. På den ene side kræver det, at staten er stærk nok til at formu­ lere og håndhæve komplekse fonnelle regler, mens den på den anden side ikke udnytter sin styrke til arbitrært at konfiskere agenternes formuer.

Som North og Weingast (1989) fastslår, skyldtes Englands succes med at ud­ vikle et effektivt kapitalmarked især indførelsen af et parlamentarisk styre, hvor kongen blev frataget mange af  sine  rettigheder til at  bestemme  i økonomiske anliggender. Ved at indføre »fragmenterede« politiske institutioner, hvor magten blev delt mellem mange aktører (parlamentsfraktioner, konge, uafhængige dom­ stole), blev statsmagten en langt mere troværdig aktør end hidtil, da der var flere veto-aktører til at forhindre de arbitrære løftebrud, som kongen traditionelt havde begået. Samtidig betød introduktionen af flere medbestemmende politiske aktø- rent-seeking rer, at det blev langt vanskeligere for privilegerede grupper at bestemme udformningen af de økonomiske regelsæt, som definerede ejendomsretten. Det skyldtes, begyndte at overholde sine finansielle forpligtelser, og i løbet af få år opstod sideløbende et privat kapitalmarked. På få årtier lykkedes det England at få allokeret kapital, der gjorde det muligt både at etablere et klart søherredømme, samtidig med at private entreprenører kunne skaffe penge til at udvikle den spirende industri.

Ud fra denne gennemgang kan følgende konkluderes angående den institutionelle økonomis tilgang til økonomisk vækst: Alle moderne økonomier har været afhængige af at udvikle en statsmagt, der både har været i stand til at udstede og håndhæve formelle økonomiske institutioner. De uformelle strukturer har været et vigtigt fundament for udviklingen af moderne formelle institutioner, men har ikke kunnet sørge for udviklingen alene. Projektet må støttes af etableringen af en

stærk stat, der kan formulere og håndhæve formelle regler over tid.

## Social kapital teoriens kritik: »trust matters«

Social kapital kan bredt defineres som frivilligt samarbejde. Således er der tale om en selvhåndhævende og uformel institution i modsætning til tvungen samar-

Evnen til at samarbejde og tilvejebringe kollektive goder afhænger af, i hvor stor udstrækning forskellige samfund har fælles normer og værdier, og er i stand til at indordne individuelle interesser under større gruppers interesser. Sådanne sociale normer kan være baseret på religiøse værdier eller rettærdighed, men de dækker også verdslige normer som professionelle standarder og adfærdskodeks. Disse normer skabes og videreføres via kulturelle mekanismer. Selve ordet »kultur« antyder, at de etiske regler, som mennesker lever efter, fostres gennem gentagelse, tradition og eksempler. Fælles sociale normer eller »social lim« forbinder mennesker, og skaber forudsigelige adfærdmønstre og sociale netværk. Når mennesker frivilligt slutter sig sammen i grupper vil »ansigt-til-ansigt« interaktion generere tillid (Svendsen og Svendsen, 2000, 2001, 2003a, 2003b, 2004).

bejde, der håndhæves af en tredie part (formel institution).

{free­ ride) eksempler på dannelsen af social kapital i Danmark er andelsbevægelsen samt iværksætterkulturen generelt i Danmark (Svendsen og Svendsen). På denne måde opnås, at flere transaktioner kan finde sted ved lavere omkostninger samt at forudsigeligheden og produktionen i samfundet vil øges, idet det ikke længere er nødvendigt formelt at måle og håndhæve alle transaktioner. Dette implicerer, at hvis en gruppe eller et samfunds medlemmer har tillid til hinanden, kan der opnås højere økonomisk vækst end i en tilsvarende gruppe uden gensidig tillid. Coleman (1988) antager dermed, at social kapital er en ny produktionsfaktor, som bør føjes til det konventionelle koncept om menneskelig og fysisk kapital.

Social kapital i »positiv&lt;&lt; forstand er, når en gruppedannelse er gunstig for øko­ nomisk vækst i samfundet som helhed. Modsat er social kapital »negativ«, når gruppedannelsen er skadelig for den samfundsøkonomiske vækst (men gunstig for gruppens indtjening). Når vi i det efterfølgende taler om social kapital, mener vi derfor positiv social kapital, noget, der kan vise sig at være af største betydning for  såvel  samfundsforskere som politiske beslutningstagere i forbindelse med opnåelsen af økonomisk vækst.

De teoretiske tilgange til måling af socal kapital kan inddeles i fire »social ka­ pital familier«, nemlig 1) frivilligt samarbejde, 2) tillid, 3) netværk samt 4) delta­ gelse i offentlige anliggender (civic  participation) (se Paldam, 2000 samt Paldam og Svendsen, 2000). Vi følger denne opdeling i nedenstående gennemgang.

Det første mål for social kapital omhandler tætheden af frivillige organisationer. Putnam (  1993) introducerede denne metode i forbindelse med en analyse af for­ skellene mellem effektiviteten af institutionerne i Nord- og Syditalien og dennes indflydelse på økonomisk udvikling. Det viste sig, at denne forskel stort set kunne forklares ved den historisk bestemte forskel i det gennemsnitlige antal medlem­ skaber af frivillige organisationer i henholdsvis nord og syd. Herved etablerede han en enkel og tilgængelig metode til at approksimere niveauet af social kapital, en tilgang der har dannet udgangspunkt for mange andre social kapital analyser siden da. Instrumentet - Putnams Instrument - er næsten altid inkluderet som en af de forklarende faktorer, når det drejer sig om at undersøge vækst på regionalt eller nationalt niveau. Se Bretzer (200  l) angående Putnams bidrag.

Det andet mål er det såkaldte »generelle tillidsmål«. Tillidsbegrebets betydning i  økonomiske sammenhænge blev introduceret af Fukuyama (  1995), som dog udelukkende har beskæftiget sig med begrebet ud fra et teoretisk perspektiv uden operationelle overvejelser. Dette gjorde derimod, blandt andre, Inglehart (1997), som simpelthen definerer social kapital ved tillid, akkurat som vi gør i denne arti­ kel. Den mest anvendte metode til måling af social kapital er det nævnte generelle tillidsmål fra World Value Survey. I disse undersøgelser spørges folk simpelthen, om de mener at »generelt set kan man stole på andre mennesker, eller at man ikke kan være for forsigtig, når man handler/beskæftiger sig med andre«, opnår man et godt mål for graden af social kapital i et samfund. Et eksempel på anvendelsen af tillidsmålet i en makroøkonomisk sammenhæng kan ses i Whiteley (2000), der inkorporerer et mål for social kapital som en forklarende variabel i en endogen vækstmodel.

Det tredje mål vedrører tilstedeværelsen af lokale netværk.  Tilgangen stam­ mer fra sociologisk forskning, hvor Krishna og Shrader (  1999) har udarbejdet et omfattende  spørgeskema.  Selv om forfatterne  ikke  selv foretager egentlige empiriske undersøgelse, er de dog konkrete i deres anvisninger af målemetoder. Rose (  1999) fokuserer på Rusland, og undersøger her effekterne af fonnelle og ufonnelle netværk med hensyn til »at fa tingene gjort«. Rose gennemførte således en spørgeskemaundersøgelse for husholdninger og kortlagde her relevante valg­ muligheder i forbindelse med hverdagssituationer, hvor de fonnelle institutioner svigter. Resultaterne indikerer, at russerne benytter sig af deres netværk for at »fa ting gjort«, om end udstrækningen varierer afhængigt af hvilken type situation, der er tale om (Rose,  1999).  Således kan ufonnelle netværk aktivt bidrage til fremstillingen af varer og serviceydelser.

Det fjerde og sidste mål angår deltagelse i offentlige anliggender, og udspringer af politologisk forskning. Herfra har social kapital litteraturen adopteret en fjerde metode til operationalisering af begrebet, nemlig anvendelse af et eller flere mål for civic participation. Knack og Keefer (  1997) har for eksempel brugt denne me­ tode i forhold til en række udviklingslande. Traditionelt har dette mål imidlertid været anvendt til undersøgelser af veletablerede demokratiske samfund, idet må­ let i mange tilfælde kan vises at være tæt korreleret med graden af analfabetisme og andre indikatorer. Derfor har det hovedsagligt været anvendt i studier af social kapital blandt etniske eller andre minoritetsgrupper i USA's storbyer (Portney og Berry, 1997; Schneider et al., 1997; Maloney, Smith og Stoker, 2000).

## Den  fælles kritik: Social kapital betinger økonomisk vækst

Ovenstående viser, at den institutionelle økonomi og social kapital teorien grund­ læggende beskæftiger sig med samme problem, nemlig at tillid mellem økonomi­ ske agenter er vigtigt for økonomisk vækst - og ikke mindst, at graden af tillid er variabel fra samfund til samfund.

Social kapital teorien betragter primært tillid som et gode, der skabes »fra ne­ den« af de økonomiske agenter selv. En nødvendig betingelse er, at staten ikke konstant forsøger at definere normerne i samfundet, men at agenterne har mulig­ hed for at skabe frivillige sociale netværk, som igen skaber interpersonel tillid. Derved får dannelsen af social kapital et uformelt og voluntaristisk skær.

Denne voluntarisme deles ikke af institutionelle økonomer. De økonomiske agenter er rationelle,  og det økonomiske samarbejde bryder sammen, hvis der ikke  skabes  klare  adfærdsregler,  der  håndhæves  af agenterne  selv  eller  af  en tredje part. En væsentlig styrke ved den institutionelle økonomi er erkendelsen af, at moderne økonomisk interaktion er afhængig af, at der fonnuleres formelle økonomiske regelsæt, der håndhæves af staten. Dette fordrer en stærk stat, der samtidig må »tæmmes&lt;&lt; via indførelsen af konstitution, magtdeling og politisk pluralisme. Således argumenterer institutionelle økonomer for, at social kapital i avancerede økonomier primært skabes »fra oven« via indretning af de politiske institutioner. Forholdet mellem politiske og økonomiske institutioner, social ka­ pital og økonomisk vækst kan sammenfattes som vist i figur 1.

Figur 1. Magtcentralisering, social kapital og økonomisk vækst

Modellens hovedargument er, at graden af magtcentralisering både direkte og indirekte påvirker graden af social kapital.  Således vil politiske systemer med stærk magtcentralisering, ligesom de, der eksisterede i Østeuropa før 1989, være tilbøjelige til at ødelægge graden af social kapital direkte via eliminering af øko­ nomisk initiativ. Borgerne vil simpelthen ikke turde involvere sig i økonomisk udveksling, da arbitrær statslig konfiskation er en evig trussel i et system, hvor der ikke er indbygget politiske vetoaktører til at lægge bånd på statens handlinger. Samtidig vil magtcentralisering indirekte påvirke graden af social kapital gen­ nem kvaliteten af de gældende økonomiske regler. Således vil magtcentralisering forøge muligheden for rent seeking og korruption, der nedsætter kvaliteten af de økonomiske institutioner, da eksisterende økonomiske regelsæt ikke håndhæves upartisk over tid.  I stedet »bøjes« reglerne efter udvalgte politiske gruppers og bureaukraters præferencer. Slutteligt vil graden af social kapital påvirke størrel­ sen af transaktionsomkostningeme og derved den økonomiske vækst.

Der kan naturligvis argumenteres for, at stærk magtcentralisering og en form for »superpræsidentialisme« kunne være nyttig i en startfase for overhovedet at få de rette institutioner på plads, som derefter kan danne rammen om social ka­ pital opbygning.  Modargumentet er, at også stærke diktaturer korrumperer over tid. For eksempel øgede Stalin måske indledningsvist russernes generelle social kapital i forhold til statsmagten via tvungen industrialisering og økonomisk frem­ gang.  Men herefter akkumuleredes efterhånden interessegrupper i det russiske samfund, som gennem priviligeret adgang til de få betydende politiske aktører forøgede den samfundsøkonomisk skadelige omfordeling af ressourcer, se Olson (2000, 1982) samt Svendsen (  1997).

Opsummerende er det påstanden, at institutionel økonomi er stærk, hvad angår etablering af social kapital, mens social kapital teorien har meget at byde på, hvad angår operationalisering og måling heraf. Ved at trække på begge teoriers stærke sider får vi derfor et bedre værktøj til at undersøge betydningen af tillid samt til at anvise, hvordan denne kan styrkes.

## Social kapital i Danmark og Rusland

Ifølge ovenstående er Danmark og Rusland formodentligt to ydertilfælde, hvad angår niveauet af social kapital. Selv om de tidligere østbloklande har påbegyndt (og for nogle lande afsluttet) implementeringen af en markedsbaseret økonomi, tydning, idet det kan tage op til årtier eller århundreder at opbygge (Paldam og Svendsen, 2000, 2002; Putnam,  1993).  Dette vil vi belyse i det efterfølgende,

har  beholdningen af  social  kapital  formodentlig  endnu ikke ændret  sig af  be­ hvor vi opstiller og tester en række hypoteser, som kan henføres til de fire måle­ metoder, der er udviklet inden for social kapital teorien.

## Putnams Instrument: medlemskab af frivillige organisationer.

Som allerede nævnt har Putnam (  1993) foreslået medlemskab af frivillige orga­ nisationer som en proxy for social kapital mellem borgerne og har gennemført undersøgelser heraf i Italien. Han fandt, at folk i Nord-Italien gennemsnitligt var medlemmer af langt flere frivillige organisationer end tilfældet var i Syd-Italien. Dette skyldtes historiske omstændigheder i forbindelse med Normannernes dik­ tatoriske herredømme tilbage fra  1100-tallet, se Svendsen (  1999).

Et lignende argument kan fre.msættes i forhold til Østeuropa og Rusland (Pal­ dam og Svendsen, 2000). Hovedfonnålet under 70 års Sovjetstyre var at skabe det nye socialistiske menneske og eliminere det kapitalistiske menneske. Derfor blev alle frivillige organisationer bragt under kommunistpartiets lederskab. Alle initiativer blev holdt nede, selv uformelle og frivillige spejderorganisationer blev erstattet  af formelle  partispejderorganisationer.  Efterhånden blev alle officielle aktiviteter indskrænket til at adlyde ordrer. Staten foretog stort set alle beslutnin­ ger, og gav ikke plads til entreprenører, eksperimenter og frivillig gruppeorgani­ sering. Vi venter derfor, at færre russere er medlem af en frivillig forening end danskerne.

## Generel tillid og tillid til statslige institutioner

Vort andet mål vedrører borgernes generelle tillid til henholdsvis andre borgere og statslige institutioner. Den massive statskontrol i Sovjetunionen medførte tun­ ge bureaukratiske godkendelsesprocedurer og omfattende korruption. Begrebet korruption stammer fra det latinske rumpere, og betyder »at bryde«, dvs. at bryde en regel. Alle er ikke lige for loven. Mere præcist kan korruption defineres som bevidst ikke-opfyldelse af det såkaldte »arms-længde-princip«, se Tanzi (  1996). Men dette er ikke tilfældet i planøkonomier. Her har udvalgte politiske gruper og bureaukrater diskretionære magtbeføjelser, således at de selv kan bestemme ud­ faldet i en given sag. Grundet den højere grad af magtkoncentration, rent-seeking og korruption i Sovjetunionen end i Danmark, er vores anden hypotese, at der må forudses mindre generel tillid blandt borgere og i forholdet mellem borgere og de statslige institutioner i Rusland.

## Lokale netværk

Hvis der eksisterer mange lokale netværk, er antagelsen, at det er  nemmere at organisere sig frivilligt i grupper og derigennem tilvejebringe kollektive goder for lokalsamfundet. Lokale netværk er vigtige i forbindelse med nødssituationer og. kan, som her, måles ved at spørge folk om, hvor de vil få hjælp, hvis de ud­ sættes for et økonomisk tab såsom tab af arbejde eller fejlslagen høst. I korrupte samfund, som for eksempel det russiske, hvor borgerne ikke har tillid til formelle institutioner og folk, de ikke kender, kan de til gengæld bruge deres nærmeste lokale netværk som »forsikring« mod nødssituationer. Derfor kan der på dette område ventes mindre variation mellem de to lande.

## Deltagelse i offentlige anliggender

I  vort spørgeskema indgår  13 spørgsmål vedrørende borgernes deltagelse i of­ fentlige anliggender, valgdeltagelse, kontakt til pressen angående samfundspro­ blemer og socialt hjælpearbejde. Her må vi, af samme grund som for deltagelsen frivillige organisationer, forvente mere deltagelse Danmark end Rusland.

## Resultater

Med henblik på undersøgelse og måling af social kapital niveauet i forskellige lande,  har Paldam og Svendsen (2004) sammensat et spørgeskema (se appen- diks  ), som ud over at måle tillid også er konstrueret således, at det er muligt at undersøge, hvilke af de ovenfor nævnte fire måleinstrumenter (frivillige organi­ sationer, generel tillid, netværk, deltagelse i offentlige anliggender), der er mest velegnet til at forklare  økonomisk vækst. Vi ser nærmere på de foreløbige og udvalgte empiriske resultater fra Danmark  ( 1206 respondenter)  og Rusland (2500 respondenter) i dette afsnit. I tabel 1  sammenfattes resultaterne af undersøgelsen af de opstillede hypoteser.

Tabel J. Oversigt over empiriske resultater

| Hypotese                                   | Danmark   | Rusland   |
|--------------------------------------------|-----------|-----------|
| 1. Medlemskab affrivillige organisationer: |           |           |
| 2. Generel tillid:                         |           |           |
|                                            |           | pct.      |
| 3. Tillid nærmiljøet:                      |           |           |
| 4. Deltagelse offentlige anliggender:      |           |           |
|                                            | pct.      |           |

Kilde: Paldam og Svendsen (2004).

Resultaterne i tabel l synes at bekræfte den første hypotese angående lavere tilbø­ jelighed til medlemskab af frivillige organisationer i Rusland. Således er den gen­ nemsnitlige dansker medlem af ca. fire gange så mange frivillige organisationer som den gennemsnitlige russer. Yderligere er kun en ud af fem danskere og hele to ud af tre russere medlem af nogen frivillige organisationer overhovedet. Se appendiks, spørgsmål 4.

Angående hypotesen om niveauet for generel tillid mellem borgerne og mellem borgerne og staten synes den opstillede hypotese også at blive bekræftet. Betragt først niveauet for generel tillid mellem borgerne. Folk blev spurgt: »Kan du el­ ler kan du ikke stole på andre mennesker generelt?« Her svarede ca. dobbelt så mange danskere, at de generelt stoler på andre sammenlignet med russerne. Se appendiks, spørgsmål 6.

Det  samme mønster  gør  sig gældende  for  graden  af  borgernes  tillid  til  de formelle institutioner  i samfundet.  Resultatet er vist som et gennemsnit af til­ lid til fire fonnelle institutionstyper, nemlig retsvæsen, politi, administration og regering. Atter finder vi markant forskel. Sammenlægges de positive kategorier (&gt;&gt;stor tillid« og »tillid«), stoler danskerne ca. tre gange så meget på de fire typer af formelle institutioner som russerne gør. Hypotesen bekræftes således. Borgere i Danmark stoler generelt mere på hinanden og de fonnelle institutioner end til­ fældet er i Rusland. Se appendiks, spørgsmål 7.

Vedrørende tillid til folk i lokalområdet fandt vi følgende resultat. Adspurgt om borgerne stoler på andre i deres lokale nærmiljø, viser det sig, at der her er en halvanden gang større lokal tillid i Danmark end i Rusland. Se appendiks, spørgsmålene 8, 9 og 10.

Rusland. Se appendiks, spørgsmål 12.

Endeligt, angående deltagelse i offentlige anliggender, aggregerede vi alle »ja« svarene til deltagelse i de inkluderede former for oftentlige aktıvıteter. Her tremkommer, at danskere deltager halvanden gang så meget 1 ottentlige anliggender som russerne gør. Igen en indikator for højere social kapital i Danmark end i

Dog er der atter, som tilfældet var for det tredje mål om lokal tillid, tale om relativt mindre variation mellem de to lande sammenlignet med de to førstnævnte mål ovenfor. Årsagen kan være, at Rusland har færre formelle institutioner til at afhjælpe nødsituationer. Her må lokale netværk såsom familie, venner og naboer træde hjælpende til i modsætning til Danmark, hvor det offentlige (herunder fagforeningerne og sociallovgivningen) træder til. Rusland har derimod ikke tilsvarende formelle institutioner, der kan afhjælpe nød, og russerne bruger derfor deres venner. Derfor er russere i højere grad afhængige af at opbygge og

vedligeholde deres lokale netværk som en slags privat forsikringsordning.

## Social kapital og økonomisk vækst

Ovenfor præsenterede vi empiriske resultater, der umiddelbart synes at bekræfte vore hypoteser angående social kapital. Sammenfattende finder vi, at Danmark ligger væsentligt højere end Rusland, hvad angår de fire valgte tillidsmål. Betragter man de forskellige tillidsmål under ét, finder vi, at niveauet for social kapital generelt er ca.tre gange så højt i Danmark som i Rusland.

man kapital, som vi har målt i form af respondentens uddannelse.

Baseret på de fire tillidsmål har vi endvidere beregnet et samlet estimat for, hvor meget social kapital mellem agenter kan forklare af folks indkomst. Dermed kan vi sige noget om social kapitals eventuelle betydning for økonomisk vækst i samfundet og dets potentiale som produktionsfaktor i vækstteoretiske sammenhænge. Resultaterne har vi sammenholdt med en klassisk produktionsfaktor, nemlig hu-

Her viser vore foreløbige resultater, at social kapital fremmer økonomisk vækst i begge lande, svarende til ca. 40 pct. af hvad human kapital forklarer i begge

Vore foreløbige resultater er derfor bemærkelsesværdige. Dog optræder to væsentlige måletekniske problemer, som skal takles, før vi præcist ved, hvad disse resultater betyder. For det første optræder det sædvanlige problem med modkausalitet. Således kan det være, at samfundet får meget social kapital, fordi folk tjener meget og ikke omvendt, som antaget i figur 1 ovenfor. For det andet er der en risiko for, at indkomstmålet rammer for lavt i Østeuropæiske lande, idet en

og social udvikling. Således forklarer social kapital ca. fire pct. af indkomsten lande. Angående human kapital er de fleste eksperter enige om, at human kapital forklarer ca. halvdelen af den økonomiske vækst i et land, mens fysisk kapital forklarer omtrent én fjerdedel (Svendsen og Svendsen, 2004). Med andre ord vil social kapital kunne vise sig at være en vigtig forklaringsfaktor angående den resterende fjerdedel.

blomstrende sort økonomi kan bevirke, at folk reelt tjener mere end de officielt opgiver. For eksempel har mange russere flere uofficielle jobs for at kunne klare sig, se Paldam (2002) for yderligere diskussion af disse måletekniske problemer. Overordnet søger Paldam og Svendsen (2004) derfor at foretage tilsvarende un­ dersøgelser i flere lande. Dette for at teste om vort foreløbige resultat er robust, herunder kausalitetsretning samt troværdigheden af de afgivne svar i forhold til reel indkomst.

## Konklusion

Baseret på institutionel økonomi og social kapital teori argumenterede vi over­ ordnet for, at tilstedeværelsen af tillid mellem økonomiske agenter vil øge den samfundsøkonomiske vækst. Dette skyldes, at mere tillid og samarbejde mellem borgere bevirker, at produktion og udveksling lettere kan gennemføres, når trans­ aktionsomkostningerne mindskes.

Ud fra den teoretiske litteratur udledte vi en model, som antog, at magtcentra­ lisering over tid medfører mindre social kapital i et samfund. Magtcentralisering vil for det første direkte føre til mindre tillid mellem borgerne indbyrdes og mel­ lem borgerne og staten.  Ligeledes fører magtcentralisering indirekte til mindre tillid via en højere grad af rent-seeking og korruption. Her forhindrer udvalgte politiske gruppers og bureaukraternes særstatus opbygning af social kapital mel­ lem agenterne, eftersom kontrakter ikke håndhæves neutralt.

På baggrund af de tradtionelle forskelle i den politiske og økonomiske struktur udledte vi hypoteser om et lavere niveau af social kapital i Rusland end i Dan­ mark. Generelt blev de opstillede hypoteser bekræftet. Fire centrale tillidsmål viser således, at Danmark har tre gange mere social kapital end Rusland. End­ videre forklarer social kapital samlet ca. fire pct. af indkomstens størrelse i både Danmark og Rusland. Dermed tyder de foreløbige resultater på, at social kapital er en ny produktionsfaktor, som kan medvirke til at forklare, hvorfor nogle lande er rige,  mens andre er fattige.  Samlet viser analysen,  at social kapital er vari­ erende på tværs af forskellige samfundstyper, og at social kapital har betydning for økonomisk vækst.

Hvis vi overfører analysens konklusioner til det post-sovjetiske Rusland, bliver anbefalingen,  at  Ruslands  bestræbelser  med  at  etablere  langvarig  økonomisk vækst påvirkes af, hvorvidt det lykkes at få skabt social kapital mellem de økono­ miske agenter. Social kapital påvirkes her af, hvor effektivt de demokratisk valgte politikere nedbringer rent-seeking og korruption, og sikrer formelle markedsøko­ nomiske institutioner, der håndhæves konsekvent og upartisk over tid. Trods den siddende præsidents ønsker om at skabe en ny markedsøkonomisk orden under­ streger de seneste begivenheder med fængslinger af økonomiske entreprenører og beslaglæggelse af deres formuer, at social kapital har trange kår i et centraliseret politisk  system  uden vetoaktører,  der  kan modvirke vilkårlighed og  arbitrære økonomiske beslutninger.

## Appendiks: Social kapital - Spørgeskema

- 18-24

- 25-34

- 35-44

- 45-59

- 60-

---

Spørgsmål 2. Køn (Noteres uden at spørge)

- Mand

- Kvinde

Spørgsmål 3. Hvordan vil De beskrive det område, de bor i? Jeg har følgende muligheder:

- Bor i København

- Bor i forstad eller større by

- Bor i en landsby

- Bor på landet

- Andet

Spørgsmål 4. Jeg nævner nu en række organisationer, og vil bede Dem oplyse, hvilke De er aktivt medlem af

- Fagforening

- Sportsklub

- Politisk parti

- Skoleudvalg

- Forældregruppe

- Ungdomsklub

- Beboer-/Grundejerforening

- Brancheorganisation

- Kulturel forening

- Miljøorganisation

- Investeringsforening

- Religiøs forening

- Borgergruppe (f.eks. Rotary)

- Kvindegruppe

- Andet

Spørgsmål 5. Hvor mange gange om året er De i kontakt med de enkelte organi- sationer? (De relevante organisationer nævnes)

- Ved ikke

Spørgsmål 6. Stoler De i almindelighed på andre mennesker, eller kan man ikke være for forsigtig over for andre mennesker?

- De fleste kan man stole på

- -Man kan ikke være for forsigtig
- -Ved ikke

Spørgsmål 7. Hvor meget tillid har De til de følgende institutioner? (Svarkategorier: Stor tillid, tillid, mistillid, stor mistillid, ved ikke)

- -Domstole
- -Politiet
- -Embedsmænd
- -Regeringen

Spørgsmål 8. Mener De at folk i Deres nabolag generelt stoler på hinanden når de låner ting af hinanden?

- -Folk stoler på hinanden
- -Folk stoler ikke på hinanden
- -Ved ikke

Spørgsmål 9. Forestil Dem, at Deres nabo led et økonomisk tab f.eks. ved arbejdsløs­ hed eller dårlig høst. Hvem tror De så vil støtte vedkommende økonomisk i denne situation. (Spørges uhjulpet -noter de tre  første svar).

- -Ingen ville hjælpe
- -Familie
- -Naboer
- -Venner
- -Det offentlige
- -Fagforening
- -Arbejdsgiver
- -Personer fra erhvervsliv
- -Politisk leder
- -Politiet
- -Hjælpegruppe som vedkommende er en del af
- -Religiøs leder eller gruppe
- -Andet
- -Ved ikke

Spørgsmål 10. Folk her er mere interesserede i deres egen og familiens velfærd end i nabolagets velfærd. Er De enig eller uenig i denne udtalelse?

- -Helt enig
- -Enig
- -Uenig
- -Helt uenig
- -Ved ikke

Spørgsmål 11. Fortæl mig venligst om De generelt er enig eller uenig i de følgende udtalelser: (Svarkategorier: Helt enig, enig, uenig, helt uenig, ved ikke).

- -De fleste folk i nabolaget er i bund og grund ærlige og man kan stole på dem
- -Folk er altid kun interesseret i deres egen velfærd
- -I nabolaget er man nødt til at være på vagt ellers vil nogen snyde en
- -Folk i nabolaget er altid mere til at stole på end andre

- -Hvis jeg har et problem, er der altid nogen, der kan hjælpe
- De fleste i nabolaget er villige til at hjælpe, hvis nødvendigt
- Jeg interesserer mig ikke for de andres meninger i nabolaget
- Dette nabolag har udviklet sig positivt inden for de sidste 5 år
- -Jeg føler mig accepteret som medlem af nabolaget
- -Hvis De taber Deres pung i Deres nabolag, er der nogen, der vil se det og give Dem den tilbage

Spørgsmål 12. Har De inden for de sidste tre år gjort nogle af de følgende ting:

- Afgivet min stemme ved valg
- Skabt personlig kontakt med en indflydelsesrig person
- Aktivt medvirket i en forening
- -Fået gjort aviser, radio og TV interesseret i et emne
- Aktivt deltaget i en informationskampagne
- -Aktivt deltaget i en valgkampagne
- Kontaktet en lokalpolitiker
- Taget del i en protestmarch eller demonstration
- Deltaget i en besættelse af offentlig ejendom eller afbrydelse af offentlige møder
- Kontaktet domstole eller politi angående et problem
- -Givet et pengebidrag eller lignende
- Arbejdet frivilligt for en hjælpeorganisation

Spørgmål 13. Hvad er Deres længste afsluttede erhvervsuddannelse eller videregående uddannelse?

- Videregående uddannelse af kort varighed
- Erhvervsuddannelse
- Videregående uddannelse af mellemlang varighed
- Ingen erhvervs-/ videregående uddannelse
- -Videregående uddannelse af lang varighed
- -Ved ikke/vil ikke svare

Spørgsmål 14. Hvilken beskæftigelse har De selv for tiden?

- -Lederstilling
- Selvstændig
- -Faglært arbejde
- -Ufaglært arbejde
- -Arbejdsløs
- -Studerende
- -Orlov
- -Pensionist/efterløn
- Hjemmegående ægtefælle
- Medhjælpende ægtefælle
- Ved ikke/vil ikke svare

Spørgsmål 15. I hvilken indtægtsgruppe - BRUTTO - er De placeret?

- -Under 100.000 kr.
- -100.000 - 199.999 kr.

- 200.000 - 299.999 kr.
- 300.000 - 399.999 kr.
- 400.000 - 499.999 kr.
- 500.000 - 599.999 kr.
- 600.000 kr. eller derover
- Ved ikke/vil ikke svare

## Note

1. Vi takker Statens Samfundsvidenskabelige forskningsråd. Rockwoolfonden og Det erhvervs­ økonomiske fakultet. Handelshøjskolen i Aarhus, for velvillig finansiering af  social kapital undersøgelserne i  blandt andet Danmark og Rusland.  Særlig tak til to anonyme referees og redaktøren for nyttige kommentarer samt Martin Paldam i særdeleshed (som har taget del i analysen til denne artikel).  Herudover takker vi Peter Nannestad, Christian Bjørnskov, Lene Hjøllund og  Ann-Marie Gabet. De endelige resultater fra vore dataindsamlinger i Vest- og Øst­ europa vil blive afrapporteret i bogform (Martin Paldam og Gert Tinggaard Svendsen (eds.), Trust,  Social  Capital and Economic  Growth: An International  Comparison, Edward Elgar, Cheltenham, UK). Bogen ventes at udkomme i efteråret 2004.

## Litteratur

Axelrod, Robert (  1984  ). The Evolution of Cooperation, New York: Basic Books.

Bretzer, Y.N. (2001). »Social kapital i tre akter«, Po/itica, 33. årgang, nr. 4, pp. 436-447.

- Coase, Ronald (  1960). »  The Problem of  Social Cost«, Journal of Law and Economics, Vol. 3, pp. 1-44.
- Coleman, J.S. (  1988).  »Social Capital in the Creation of  Human Capital«, American Journal of Sociolog;·, 94, pp. 95-120.
- Fukuyama, Francis (  1995). Trust.  The Social  Virtues  and  the  Creation of Prosperity, London: Hamish Hamilton.
- lnglehart, Ronald (  1997). Modernization and Postmodernization: Cultural, Economic and Politi­ ca/ Change in 41 Societies, Princeton: Princeton University Press.
- Knack, S. and P. Keefer (  1997). Does Social Capital have an Economic Payoff? A Cross·Country Investigation, Quarterly Journal of Economics, 112 (4), pp. 1251-1288.
- Krishna, A. and E. Shrader (  1999). »Social Capital Assessment Tool«, Conference Paper for Con­ ference on Social Capital and Poverty Reduction, The World Bank, June 1999.
- Maloney, W., G. Smith and G. Stoker (2000). »Social Capital and Urban Govemance: Adding a More Contextualized Top-down Perspective«, Political Studies, Vol. 48, pp. 802-820.
- Milgrom, Paul R., Douglass C. North og Barry R. Weingast (  1990). »  The Role oflnstitutions in the Revival ofTrade: The Law Merchant, Private Judges and the Champagne Fairs«, Economics and Politics, Vol. 2, pp. 1-23.
- North, Douglass C. and Barry R. Weingast (  1989). »Constitutions and Commitment: The Evolu­ tion og Institutions  Goveming Public Choice in Seventeenth Century England«, Journal of Economic History, Vol. 49, pp. 803-832.
- Olson, Mancur (  1982). The Rise and Decline of Nations, New Haven, CT: Yale University Press.
- Olson, Mancur (2000). Power and Prosperity: Outgrowing Communist and Capitalist Dictators­ hips, New York: Basic Books.
- Paldam, Martin (2000). »Social Capital: One or Many? Definition and Measurement«, Journal of Economic Surveys, Vol. 14, No. 5, pp. 629-653. Special Issue on Political Economy.

- Udviklingen i Rusland. Polen og Baltikum -Lys Forude efter Ændringen af  det Økonomiske System,
- European Journal of  Political Economy, Vol.
- Paldam, Martin and Gert Tinggaard Svendsen (2002). Missing Social Capital and the Transition in Eastem Europe, Journal of  Institutional Innovation,  Development and  Transition, Vol. 5, pp.
- Paldam, Martin and Gert Tinggaard Svendsen (eds.) Trust, Social Capital and Eco­ nomic Growth.� An International Comparison, Cheltenham, UK: Edward Elgar. Fort­ hcoming.
- Portney, K.E. and J.M. Berry (  1997). »Mobilizing Minority Communities - social capital and participation in urban neighborhoods«, American Behavioral Scientist, Vol. 40, No. 5, pp. 632-644.
- Putnam, Robert D. (1993). Making Democracy Work, Civic Traditions in Modem Ita(v, Prin­ ceton: Princeton University Press.
- Rose, Richard (  1999). &gt;►Getting Things Done in an  Anti-modem Society: Social Capital Net­ works in Russia«, in P. Dasgupta and I. Serageldin (eds.), Social Capital, A Multifaceted Perspective, Washington, DC: The World Bank.
- Schjødt, Esben B. and Gert Tinggaard Svendsen (2002). »Transition to Market Economy in Eastem Europe: Interest groups and political institutions in Russia«, Nordic Journal of Politica/ Economy, Vol. 28, lssue 2, pp. 181-194.
- Schneider, M., P. Teske, M. Marschall, M. Mintrom and C. Roch (1997). ,,Institutional Ar­ rangements and the Creation of  Social Capital: The Effects of Public School Choice«, American Political Science Review, Vol. 91, No. 1, pp  .. 82-93.
- Svendsen, Gert Tinggaard (  1997). »Stationære banditter i Østeuropa- blokerer overgangen til markedsøkonomi!« Økonomi &amp; Politik, nr. 2, pp. 43-46.
- Svendsen, Gert Tinggaard (1999). »Socialkapital - en ny  produktionsfaktor?« Økonomi &amp; Politik, nr. 1, pp. 35-40.
- Svendsen, Gert Tinggaard (2003). The Political Economy of  the European Union: Institu­ tions, Policy and Economic Growth, Edward Elgar, Cheltenham, UK.
- Svendsen, G.L. and Gert Tinggaard Svendsen (2000). &gt;&gt;Measuring Social Capital: The Danish Cooperative Dai ry Movement«, Sociologia Ruralis, Vol. 40, No. l, pp. 72-86.
- Svendsen, G.L. and Gert Tinggaard Svendsen (2001  ). »Alleviating Poverty: Entrepreneurship and Social Capital in Rural Denmark 1800-1914«, Belgeo: Poverty and rural space, Vol. 3, pp. 231-246.
- Svendsen, G.L.H. and Gert Tinggaard Svendsen (2003a). »Tue Wealth ofNations: Bourdieu­ conomics and Social Capital«, Theory and Society, 32, pp. 607-631.
- Svendsen, G.L.H. og Gert  Tinggaard Svendsen (2003b). »Social kapital og økonomisk socio­ logi«, Distinktion, 7, pp. 105-118.
- Svendsen, and Gert Tinggaard Svendsen The Creation and Destruction of  Social Capita/: Entrepreneurship,  Co-operative Movements and Institutions, Cheltenham, UK: Ed­ ward Elgar. Forthcoming.
- Tanzi,  V. (1996). »Corruption:  ann's-length relationships and markets« pp. 161-182 in G. Fiorentini and S. Peltzman (eds.), The Economics of  Organised Crime. Cambridge: Cam­ bridge University Press.
- Whiteley, P.F. (2000). »Economic Growth and Social Capital«, Political Studies, Vol. 48,  No. 3, pp. 443-466.