Flowkulturs betydning for sygeplejerskers brug af evidensbaseret viden
Tidsskrift: akut ()

mening

## DANSK TIDSSKRİFT - FOR AKUTMEDICIN Tools and signs Subject Mediating Object artifacts Sense. Outcome

Rules

Kirk

University

Professor

Nøgleord

Sygepleje

Flow kultur

Implementering

e-mail:

## The influence of flow culture on nurses' use of research in emergency care: An ethnographic study

Dansk resume af originalartiklen: The influence of flow culture on nurses' use of research in emergency care: An ethnographic study. Klinisk Sygepleje. 2015; 29(2): 16-34.

## Introduktion

## 2018 Vol. 1 Danske resumeer

Jeanette Wassar Kirk

Klinisk Forskningscenter, Amager-Hvidovre Hospital cand. cur., ph.d., post doc.

## Per Nilsen

Division of Community Medicine, Department of Medical and Health Sciences, Linköping University Professor

## Nøgleord

Akutmodtagelser

Sygepleje Flow kultur Implementering

Kontaktinformation e-mail: jeanette.wassar.kirk@regionh.dk

Evidensbaseret sygepleje er afgørende  for  kvaliteten  af  behandlingen til patienterne, men det  kan  være  svært  at  implementere evidensbaseret viden i den kliniske praksis. Forskning viser, at op til 40 % af patienterne ikke modtager den eksimentere evidensbaseret vide

sterende  evidensbaseret  behandling,  og  15-20  % modtager behandling, som ikke virker eller har skadelig effekt. Litteraturen peger på, at organisationskulturen har en central betydning for implementeringen af evidensbaseret viden, men forskningen på området er begrænset. Studiet anlægger et kulturhistorisk virksomhedsteoretisk perspektiv på, hvordan organisationskulturen  i  en  akutmodtagelse  former  sygeplejerskers brug og implementering af evidensbaseret viden.

Formålet er at undersøge, hvordan organisationskultur i en akutmodtagelse påvirker sygeplejerskers prioriteringer med hensyn til implementering af evidensbaseret viden, i form af screeninger og retningslinjer. Eksempler  på  screeninger  er:  ernærings-,  fald-,  og tryksårsscreening samt Early Warning Score (EWS). Studiet bidrager til en forståelse af de muligheder og vanskeligheder, der er involveret i implementering af evidensbaseret viden.

## Metode

Et tre måneders feltstudie blev udført i 2011 i en akutmodtagelse  i  Region  Hovedstaden.  Førsteforfatter var til stede ca. 400 timer, fordelt mellem dag- og aftenvagt.  34  forskellige  sundhedsprofessionelle  blev fulgt,  repræsenteret  ved  læger,  lægesekretærer  og sygeplejersker.  Efterfølgende  blev  der  afholdt  14 semi-struktureret enkel interviews med læger, sygeplejersker  og  lægesekretærer,  der  blev  optaget  og transskriberet. Herefter blev udført en tematisk indholdsanalyse og en kulturanalyse.

Via  det  kulturhistoriske  virksomhedsteoretiske  perspektiv forstås akutmodtagelsen som et menneskeligt virksomhedssystem, hvor de sundhedsprofessionelle  kollektivt  arbejder  mod  et  objekt  og  indlejret  i regler, rutiner og samarbejde med øvrige afdelinger, men også er påvirket af positioner, magt og hierarkier (figur 1)

## Resultat

På baggrund af analyserne blev begreberne flow-kultur  og  flow-stoppere  defineret.  Flowkultur  forstås som et system af kollektive handlinger, som de sundhedsprofessionelle udfører i akutmodtagelsen. Disse handlinger er prioriteret i forhold til at indfri samfundsmæssige krav og behov, om at sikre ledige senge til et  konstant  flow  af  patienter  igennem  afdelingen. Flowkulturen  bliver  styrende  for,  hvordan  de  sundhedsprofessionelle handler, men også for brugen og implementeringen  af  screeninger  og  retningslinjer. Mange screeninger og retningslinjer blev ikke benyttet, da de blev opfattet som flow-stoppere. En flowstopper er en handling, der ikke har nogen indflydelse på,  hvor  hurtigt  patienten  kommer  gennem  afdelingen. Handlingen bliver en flow-stopper, fordi sygeplejerskerne bruger tid på at udfører den på bekostning af overblik og det at sikre ledige senge.

Figur 1: En kompleks model af et virksomhedssystem (Engeström et al., 1987).

## Diskussion

Akutmodtagelsernes opgave er at sikre modtagelsen af akutte patienter døgnet rundt og hurtigt igangsætte udredning og behandling samt sende patienterne videre til specialister eller sørge for udskrivelse. Denne målsætning viser sig i resultaterne ved, at det kollektive objekt var sikring af ledige senge for at opnå et konstant flow  af  patienter,  hvilket  blev  prioriteret  af sygeplejerskerne.  Når  de  mestrede  at  sikre  ledige senge, blev de opfattet som professionelle af både ledelsen og deres kollegaer. Når det ikke lykkedes, blev særligt sygeplejerskerne følelsesmæssigt påvirkede. Omvendt viser resultaterne også, at et for entydigt fokus på flow ikke giver meget plads til prioriteringen af den grundlæggende sygepleje i form af fx personlig hygiejne,  ernæring  og  tryksår.  Både  ernærings-  og The influence of flow culture on nurses' use of research in emergency care: An ethnographic study tryksårsscreeningerne ekskluderedes,  mens  EWS blev  udført,  da  resultaterne  af  denne  screening  var central for lægens samlede kliniske vurdering og patientens videre forløb gennem afdelingen. Når objektet  for  sygeplejersker  både  er  at  sikre  ledige  senge samt at udføre grundlæggende sygepleje, skabes der modsætninger, der kan have konsekvenser for kvaliteten af behandlingen. Begreberne flowkultur og flowstoppere giver en forståelse for, hvordan den lokale organisationskultur  er  med  til  at  forme  sygeplejerskernes adfærd i forhold til implementering og brug af den evidensbaserede viden.

## Konklusion

Flowkultur  arbejder  med  og  mod  implementeringen og brugen af screeninger og retningslinjer, afhængigt af om de sundhedsprofessionelle opfatter denne viden som en fordel eller en flow-stopper.

## Reference

1. Kirk J &amp; Nilsen P. The influence of flow culture on nurses' use of research in emergency care: An ethnographic study. Klinisk Sygepleje. 2015; 29(2): 1634.
2. Engeström Y. Learning-by-Expanding. An Activity-Theoretical Approach To Developmental Research. Helsinki: Orienta-Konsultit.; 1987. ISBN-10: 9519593322;