Ændrede stuegangsrutiner på de akutte sengeafsnit på Aalborg Universitetshospital har medført hurtigere afvikling af stuegangen og reduceret crowding trods samme antal læger - Et organisatorisk studie
Tidsskrift: akut ()

## 2023 Vol. 6 Original-, udviklings-, og kvalitets artikler

Forfatter: Michelle Werenberg

Ginnerup 1

## Medforfattere:

- Anne Lund Krarup 1,2 - Hanne Skaarup Pedersen 1 - Christina Rytter Rasmussen - Mette Emerek 1 - Jørn Munkhoff Møller 1,2 - Dorte Melgaard 2,3

Kontaktinformation: 1) Akut- og Traumecenter, Aalborg Universitets Hospital, Aalborg, Danmark 2) Klinisk Institut, Aalborg Universitet, Aalborg, Danmark 3) Regionshospital Nordjylland, Hjørring,

Denmark

M.werenberg@rn.dk Apslk@rn.dk Hanne.skaarup.pedersen@rn. dk Crr@rn.dk Me@rn.dk Jmm@rn.dk Dmk@rn.dk

Nøgleord: Organisation, Stuegang, Crowding

## Ændrede stuegangsrutiner  på  de  akutte  sengeafsnit  på Aalborg Universitetshospital har medført hurtigere afvikling  af  stuegangen  og  reduceret  crowding  trods samme antal læger - Et organisatorisk studie

Ginnerup et al.

## Abstrakt

BAGGRUND    Det  stigende  antal akutte patienter i Danmark  har  medført vanskeligheder med at få afviklet stuegang i Akutafdelingerne. På Kolding Sygehus har man  med  succes  ændret  stuegangsorganiseringen,  så  stuegangen  afvikles hurtigere og lægerne derefter kan hjælpe med modtagelse af nye patienter.

FORMÅL    at  undersøge,  om  erfaringerne  fra  Kolding  kan  overføres  til  andre akutmodtagelser.

METODE  I to uger blev næsten alle læger i Akutafdelingen sat til at gå stuegang. Efterhånden som nye patienter ankom i Modtagelsen op ad dagen, blev lægerne kaldt fra stuegang ned til Modtagelsen en ad gangen. Der blev sendt spørgeskemaer ud til alle  sygeplejersker  i  de  to  akutmedicinske  sengeafsnit  og  alle  læger  mhp.  at  måle effekten.

RESULTATER Ud  af  51  besvarelser  svarede  84  %  'Ja'  (43,  heraf  25  læge r)  til  at arbejdsgangene fra projektugerne skulle indføres permanent. Andelen af dage, hvor sengeafsnittene var afviklet før kl. 13, steg fra 48% til 79 % (p=0.03). Andelen af læger, der 'ofte' eller 'altid' kunne nå stuegang inden lægekonference øgedes fr a 14% til 82 % selvom konferencen blev rykket fra kl. 12 til kl. 11 (p&lt; 0.001). Andelen af læger, der efter stuegang kunne hjælpe med i Modtagelsen med nye patienter øgedes fra 38 %  til  77  %  (p&lt;0.001).  Af  koordinerende  læger  i  Modtagelsen  vurderede  64  %  at varigheden af crowding blev nedsat.

KONKLUSION   Selvom projektugerne medførte en stor organisatorisk forandring, viste det sig at være en fordel for både læger og sygeplejersker. Forbedring sås både ved hurtig afvikling af stuegang og flere læger i Modtagelsen i crowding perioder. Metoden  har  potentiale  og  kan  med  fordel  afprøves  i  andre  Akutafdelinger  med tilsvarende organisation.

Forkortelser

TSM: Tværsektorielle meddelelser mellem kommune og sygehus

Ginnerup  et  al:  Ændrede  stuegangsrutiner  på  de  akutte  sengeafsnit  på  Aalborg  Universitetshospital  har  medført  hurtigere afvikling af stuegangen og reduceret crowding trods samme antal læger - Et organisatorisk studie Dansk Tidsskrift for Akutmedicin, 2023, Vol. 6, s. 39-49 PUBLICERET AF DET KGL. BIBLIOTEK FOR DANSK TIDSSKRIFT FOR AKUTMEDICIN

## Introduktion

De  seneste  år  er  der  kommet  flere  akutte  patienter  i akutafdelingerne på hospitalerne i Danmark. Det presser hospitalerne og giver længere ventetider i akutafdelingerne til stor gene for patienterne, men det er med til  at  give  et  stærkt,  øget  arbejdspres  på  personalet. Udover at der generelt er for få akutlæger uddannet, er der  også  for  få  sygeplejersker  i  akutområdet  og  det  er svært  at  fastholde  hospitalsansatte  sygeplejersker,  idet mange søger ud af sundhedsvæsnet inden for de første ti år  efter  endt  uddannelse  (1).  Politikerne  har  forsøgt  at afhjælpe travlheden ved at skaffe flere sygeplejersker til hospitalerne uden held pga. rekrutteringsproblemer (2). Det øgede arbejdspres kombineret med risikoen for fejl pga. travlhed giver ansatte i hospitalerne en frygt for at overse alvorlig sygdom, hvilket giver nedsat arbejdstilfredshed  (3,4).  Derudover  giver  psykologisk stress  høj  risiko  for  udvikling  af  depression  (5).  En spørgeskemaundersøgelse  blandt  sygeplejersker  ansat  i sundhedsvæsnet viser (1), at jobtilfredshed bl.a. hænger sammen med arbejdstempo, arbejdsmængde og ledelseskvalitet  (6 -9).  Studier  har  vist,  at  det  øgede arbejdspres medfører en ond cirkel, da sygeplejerskerne oftere  har  planer  om  at  skifte  job,  når  de  oplever,  at arbejdstempoet  er  så  højt,  at  det  påvirker  kvaliteten  af deres arbejde (10 -12). Ubesatte stillinger i akutmodtagelserne giver igen øget arbejdspres og det har ofte medført, at varigheden af stuegang i vores akutafdelingen er forlænget, så den ofte først er færdig efter kl. 15. Dette giver betydelige logistiske udfordringer  med  senere udflytning af patienter til andre afdelinger i vagttid, sene Tværsektorielle Meddelelser (TSM) mellem kommune og sygehus, så patienterne ikke kan udskrives, et højt stress niveau blandt personalet -og igen en dårligere kvalitet ift. patientbehandlingen.

På Kolding Akutafdeling har man indført en ny arbejdsgang og med succes fået stuegang afviklet hurtigere  (13).  Arbejdsgangen  var  at  trække  læger  fra Modtagelsen  op  til  stuegang  indtil  der  begyndte  at komme nye patienter. Når stuegangen var færdig, gik alle læger  i  Modtagelsen.  Da  vores  afd.  strukturelt  ligner Koldings  organisation,  besluttede  vi  at  afprøve  deres løsning hos os.

Formålet med  studiet var at måle om  en ændret organisation af stuegangen ad modum Kolding på de to akutmedicinske sengeafsnit: 1) ville være en arbejdsgang, som de ansatte ønskede at beholde, 2) ville medføre at den oplevede afvikling af stuegangen var hurtigere uden afledte  negative  konsekvenser  og  3)  ville  reducere  den oplevede længde af crowding problemet i Modtagelsen.

## Hvad ved vi?

- Kolding Akutafdeling har ændret stuegangsorganiseringen, så de har fået en hurtigere afvikling af stuegang i Akutafdelingen ved at omorganisere uændrede læge ressourcer

## Metode

Projektet blev gennemført i perioden fra 9. til 21. januar 2023 på Aalborg Universitetshospital. Før projektstart i december  2022  og  igen  efter  projektugerne  blev  det samme spørgeskema sendt ud til læger og sygeplejersker på de to afsnit. Efter projektets gennemførelse blev der sendt  et  særligt  spørgeskema  ud  til  de  koordinerende læger  i  Modtagelsen  angående  crowding,  og  slutteligt blev der opsat skemaer på alle afsnit, hvor der anonymt Før Pilotugerne

8.45-12.00

Under Pilotugerne

12.30-15.30

8.45-12.00

kunne svares på, om  man  ønskede projektugernes organisering indført permanent.

## Udvikling af konceptet

En gruppe bestående af tre læger (cheflæge, overlæge og HU læge), tre sygeplejersker (ledende sygeplejerske og to andre) samt en sekretær havde før projektstart afdækket hvilke  udfordringer  der  var  ift.  stuegangene  på  de  to akutte  sengeafsnit.  Der  blev  defineret  6  punkter,  som med fordel kunne forbedres: 1) stuegang afsluttet tidligere  på  dagen  (logistikhensyn),  2)  fastholde  eller optimere kvaliteten i patientbehandlingen (patienthensyn), 3) dokumentere tidligere (sekretær hensyn), 4) frigøre  lægeressourcer  til  at  hjælpe  i  Modtagelsen  efter stuegang  (reducere  Crowding/patienthensyn),  5)  flytte patienter ud i huset tidligere (hensyn til andre afdelinger i huset) og 6) kunne udskrive patienter tidligere på dagen

12.30-15.30

(hensyn  til  hjemmepleje  og  transport).  Før  og  under projektet  var  der  skemalagt  13-23  læger  i  dagstid  i afdelingen mandag-fredag til bemanding af både stuegang og modtagelse af nye patienter. Før projektstart var  der  afsat  7-8  yngre  læger  og  1-3  Akutlæger  til  at dække  akutmedicin  i  modtagelsen.  Til  stuegang  og opgavelisten (ikke-godkendt prøvesvar/røntgensvar) var der  skemalagt  5-12  yngre  læger  og  en  akutlæge.  De  to akutmedicinske sengeafsnit  var tilsammen normeret til 32 senge med en reel belægning på op til 42 patienter.  I Kolding Akutafdelingen var den organisatoriske ændring at man i stedet for 1) at have et hold stuegangslæger og et andet hold modtagende læge, gik over til at 2) bruge alle læger  til  stuegang  først  og  derefter  alle  læger  til  at modtage nye patienter.

FIGUR 1 - Viser placeringen af lægerne i X i dagstid før og under projektugerne. Under projektugerne startede næsten alle læger med at gå mindst én stuegang på de akutte sengeafsnit (AMAerne). Lægerne blev trukket ned i Modtagelsen enten ved behov (pile), eller fordi stuegangen var færdig, så de var fri til at gå derned.

PILOT UGE

STUEGANG PA DEN FEDE MÅDE

Sadan gør vi:

## Organisering under projektugerne

Ud fra Koldings forbillede lavede vi en ny organisering som er illustreret i figur 1. Nu skulle alle læger gå mindst én stuegang kl. 8.45 i et akut modtageafsnit på nær én Akutlæge og én forvagt som 'holdt skansen' i Modtagelsen. Læger skemasat til Modtagelsen blev sat på én kort stuegang/udskrivelse, så de var hurtigt færdige. Resten fik fordelt resterende stuegange mellem sig. Når der op ad dagen blev brug for flere læger i Modtagelsen, blev der gradvist tilkaldt læger fra de akutte sengeafsnit. Ved afslutning af stuegang (typisk mellem kl. 10 og 14), gik lægerne i Modtagelsen og hjalp til. Var der ikke noget at lave endnu, gik de i gang med opgavelisten (liste med svar på biokemi, røntgenundersøgelser og mikrobiologi, der ikke er godkendt elektronisk endnu) indtil der var en patient  til  dem.  På  den  måde  blev  afdelingens  samlede lægeressourcer koncentreret på akutte sengeafsnit kl. 912  og  i  Modtagelsen  efter  kl.  12.  Koordination  af  de akutmedicinske  stuegangene  om  morgenen  viste  sig  at være udfordrende og i løbet af uge 1 blev der udviklet et koordinationsredskab til det. Dette bestod af en prioriteret liste med koordineringsopgaverne, forudfyldt af  akutlægen  og  rettet  til  under  morgenkonference (eksempelvis ved sygemeldinger). Skemaet blev brugt til at fordele patienter til læger efter morgenkonference.

## Implementering og fokus under projektugerne

Stuegangsgruppen havde udover ny organiseringsstruktur også forslag til forbedring  af kvaliteten af stuegangen. Begge dele blev formidlet både via opsatte postere på begge akutte sengeafsnit to uger før projektugerne  startede  (figur  2)  og  mailet  ud  til  alle ansatte læger og sygeplejersker. Derudover underviste en Akutlæge  sygeplejerskerne  i  de  to  akutte  sengeafsnit ugerne  op  til  projektstart  samt  lægerne  hver  morgen  i projektuge 1. Vi valgte at forsøge at fremrykke middagskonferencen fra kl. 12 til kl. 11 for at styrke flowet, da sygeplejerskernes kapacitetskonference lå kl. 12 og her var brug for viden om patienterne.

FIGUR 2 - Opslag på de akutte sengeafsnit forud for og under projektugerne

## Spørgeskemaer

Et spørgeskema blev udviklet til at afdække effekten af den nye organisering. Spørgeskemaet bestod af 20 spørgsmål omkring afviklingen af stuegangen og oplevelsen  af  stuegangsfunktionen  (se  Tabel  1).  Disse besvaredes  med  VAS  skalaer,  5  point  Likert  skalaer  og

A

%

90

80

70

60

50

40

30

20

10

C

%

80

70

60

50

40

30

20

10

0

Ønsker du pilot stuegangsrutinerne gennemført

permanent i afdelingen?

B

90

80

70

'Ja'/'Nej'  spørgsmål.  Et  særligt  spørgeskema  med  6 spørgsmål  blev  udviklet  til  de  lægelige  koordinatorer  i Modtagelsen  (se  Tabel  2).  Besvarelserne  var  på  en  5 Likert  skala  og  et  'Ja'/'Nej'  spørgsmål.  Alle  ansatte modtog i en mail et link til REDCap, hvor de kunne tilgå spørgeskemaerne. Link til spørgeskemaet efter projektugerne blev igen udsendt til alle på afdelingen via mail. Udsendelsen af mails foregik via afdelingens mailingliste. Da mail listen ikke var helt opdateret, indeholdt den også tidligere  ansatte,  vikarer,  sygemeldte,  folk  på  orlov  og folk  på  barsel  derfor  kunne  en  reel  svarprocent  ikke 50 30 10 40

· Forlænget

· Uændret

· Forkortet Stuegangslæger, der havde tid til at hjælpe med modtagelse af nye patienter efter stuegang

*

udregnes.  Efter  projektugerne  blev  der  lagt  sedler  på afdelingerne og i kontorerne: 'Anonym afstemning om projektstuegang  skal  indføres  permanent,  der  må  kun stemmes  én  gang  per  person'.  Svar  mulighederne  var 'Ja', 'Nej', og 'Ved ikke'. Disse blev lagt på de kontorer og kaffestuer som personalet brugte og indsamlet efter 5 dage.

Udover spørgeskemaerne blev der dagligt nedskrevet de spontane  kommentarer,  der  kom  fra  sygeplejersker  og læger. Disse blev efter pilotperioden organiseret i emner.

FIGUR 3 - Viser spørgeskemabesvarelserne. Der var stor enighed om at indføre de nye stuegangsrutiner permanent (A). En af årsagerne var, at stuegangsgående læger nu havde fået tid til at tage imod nye patienter i Modtagelsen efter endt stuegang (B). Ventetiden på at se en læge blev forlænget før kl. 12, men forkortet i tidsrummet 13-18, hvor der oftest var crowding (D). Dette var formentligt årsagen til at 64 % af de lægelige koordinatorer vurderede at der var blevet en forbedring af crowding problemet (D).

TABEL 1 - Besvarelse af spørgeskema hos alle læger og sygeplejersker før og efter projektugerne

Før projektugerne

13,8

43,57

48

63 (50;75)

Under projektugerne

25,14

79*

31, 79 (missing 16)

## Projektugerne medførte hurtigere stuegangsafviklingen målt i spørgeskemaerne

Resultaterne  af  spørgeskemaundersøgelsen  før  og  efter projektugerne ses i Tabel 1 og Figur 3B. Før projektugerne  svarede  13  læger  og  8  sygeplejersker  på spørgeskemaerne,  mens  25  læger  og  14  sygeplejersker svarede efter. Andelen af dage, hvor stuegangene på de to akutte sengeafsnit var afviklet før kl. 13, steg fra 48 % til 79 % (p=0.03). Andelen af læger, de r 'ofte' eller 'altid' kunne nå stuegang inden konference øgedes fra 14 % til 82 % selvom konferencen blev rykket fra kl. 12 til kl. 11

Deltagere, antal læger, antal sygeplejersker

Erfaring efter endt uddannelse, % 0-1år, % &gt;1 år

Tidspunkt for journalføring af plan af hele dagens stuegang,

% i tidsrummet 9 til senest kl. 13

## Resultat

stuegange

## Både læger og sygeplejersker ønskede at beholde de nye stuegangsrutiner 50 (2;65)

Arbejdsglæde oplevet ved stuegangsarbejdet, median VAS,

cm

"alle"

På spørgsmålet: Synes du arbejdsgangene fra projektugerne skal indføres permanent svarede 51 ansatte i ATC: 84 % svarede 'Ja' (43, heraf 25 læger), 3,9 % svarede 'Nej (2, heraf 1 læge) og 'Ved ikke' blev svaret af 12 % (6, heraf 4 læger), se figur 3A. I den undergruppe af  læger,  der  også  havde  funktion  af  koordinator  i Modtagelsen svarede 93 % (14/15) 'Ja' til at de ønskede de nye arbejdsgange indført permanent. 16 (13;27)

TABEL 1 - Besvarelse af spørgeskema hos alle læger og sygeplejersker før og efter projektugerne

frokost, % af alle pt gået på

Hvor tit har du tid til at hjælpe med patienter i Modtagelsen

efter en stuegang?, %

Er det blevet muligt at flytte pt ud af de akutte sengeafsnit

tidligere på dagen?, % "lidt" eller "meget"

Kommentarer

*P-værdi &lt; 0.05, **P-værdi &lt; 0.01

| 38 (19;61)   |
|--------------|
| NA           |

Accepteret til publikation: 11.08.2023

(p&lt; 0.001). Andelen af læger, der efter stuegang kunne hjælpe med i Modtagelsen med nye patienter øgedes fra 38 % til 77 % (p&lt;0.001).

## I Modtagelsen mindskedes den oplevede længde af Crowding mellem kl. 12 og 18

Koordinator spørgeskemaet blev besvaret af 15 læger. Før gennemførelsen af projektugen var der blandt personalet bekymring for, at ventetiden på at se en læge i Modtagelsen  kunne  blive  forlænget.  Resultater  fra  det separate spørgeskema til koordinerende læger i Modtagelsen viste at dette skete kl. 8-12, som generelt er et tidspunkt uden Crowding i afdelingen (Figur 3C). Til gengæld betød organiseringen, at de læger, der før ikke havde haft meget at lave om formiddagen nu hjalp til med stuegang og dermed kunne alle lægeressourcer allokeres til Modtagelsen over middag. Hermed blev varigheden af dagens Crowding nedsat (Figur 3D). En anden bekymring var, at opgavelisten ville vokse sig meget lang. Det gjorde den ikke, den var i bund både før og efter projektugerne.

## Emner, der ikke var indgik i spørgeskemaerne

Flere temaer blev bragt op undervejs i drøftelser og efter projektugerne i afdelingerne, fordi personalet syntes, der var positive og  negative  perspektiver,  der ikke  var afdækket i spørgeskemaerne.

## Hvad tilføjer denne artikel til vores viden?

- På X Universitetshospital har en tilsvarende organisationsændring medført at flere læger var til stede ved stuegang 8-11 i de akut sengeafsnit og derefter kunne fortsatte arbejdsdagen i Modtagelsen fra kl. 12-15.30, hvorved stuegang brev afviklet hurtigere og crowding reduceredes.

Ginnerup  et  al:  Ændrede  stuegangsrutiner  på  de  akutte  sengeafsnit  på  Aalborg  Universitetshospital  har  medført  hurtigere

afvikling af stuegangen og reduceret crowding trods samme antal læger - Et organisatorisk studie

Dansk Tidsskrift for Akutmedicin, 2023, Vol. 6, s. 39-49

Der var 5 positive temaer og 3 negative temaer, som kan ses i tabel 2.

## Diskussion

Dette projekt afdækkede om en ændret arbejdsgang med samme læge- og sygeplejerskeressourcer kunne forbedre stuegang  på  en  akutafdeling  på  et  dansk  universitetshospital.  Vi  fandt,  at  84  %  af  sygeplejersker  og  læger ønskede at indføre arbejdsgangen permanent. Derudover steg andelen af dage hvor stuegangen var afviklet før kl. 13  til  79  %.  Andelen  af  læger,  der  'ofte'  eller  'altid' kunne  nå  stuegang  inden  konference  øgedes  til  82  %, selvom  konferencen  blev  rykket  fra  kl.  12  til  kl.  11. Tilslut svarede 77 % af lægerne, at de kunne hjælpe med modtagelse af  nye  patienter  og  64  %  af  koordinerende læger vurderede, at varigheden af crowding blev nedsat.

Projektet havde den fordel, at udskiftningen i læge- og sygeplejegruppen mellem udsendelsen af de to spørgeskemaer var meget begrænset. Derudover valgte vi at gennemføre projektet om vinteren, hvor vores afdeling er under pres med mange sygemeldinger, så vi var sikre på at modellen også kunne fungere under de forhold. En varighed over to uger hjalp med at udligne de naturlige forskelle, der normalt er i travlhed over ugen. Gennemførelsen af projektet og ændringen af organiseringen var yderst omkostningssvag, da det krævede få timers planlægning og data blev indhentet via REDCap. Der var en enorm velvilje blandt alt personale til at prøve noget nyt  af,  så  alle  prøvede  at  følge  protokollen  fuldt  ud. Imidlertid havde studiet også flere svagheder. Spørgeskemaerne var ikke validerede, fordi de blev lavet specifikt til at skulle passe til vores afdeling. Der var langt TABEL 2 - Temaer ved projektstuegangen, som ikke dækkedes af spørgeskemaerne Positive temaer Tema 1: var en følelse af mindre travlhed selvom der Negative temaer Tema 1: handlede om at sygeplejerskerne nu skulle var samme antal patienter. Dette skyldtes formentligt samarbejde med næsten dobbelt så mange læger som flere besvarelser af spørgeskemaerne efter ugerne, og vi ved ikke om dem, der kun valgte at svare til sidst generelt, svarede anderledes end dem der besvarede begge skemaer, så data er påvirket af dette. Men det primære patienter uden samtidig at skulle gå stuegang færdig.

endepunkt var ikke afhængigt af det første spørgeskema og havde en meget høj svarprocent. Så det resultat at 84 % ønskede at fortsætte stuegangen som i projektugerne forventes at have en høj validitet. Spørgeskemaet

(ekstra stående arbejdsstationer). Kommunikation

TABEL 2 - Temaer ved projektstuegangen, som ikke dækkedes af spørgeskemaerne

begge faggrupper.

til frokostpause.

dialog omkring patienten.

kompetencer indenfor.

|                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                       | kunne gives beskeder på Cetreatavlerne. Hvis de ikke                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                           |
|---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| patient blev ustabil kunne der komme en akutlæge med på stuen med det samme, hvilket tog stresset af Tema 3: var at den tidlige konference kl. 11 sparede senere alle rigtig meget tid, da det gav akutlæger og sygeplejersker overblik over alle indlagte ved sengekapacitets-konferencen kl. 12, Dermed blev der mere tid til dokumentation, klargøring af medicin, oprydning af stuer og alt i alt medførte det et bedre arbejdsmiljø. Desuden kunne der laves planer for de sidste patienter, som manglede konferering, som kunne overleveres til sygeplejerskerne før lægerne gik Tema 4: De Elare aftaler for samarbejdet omkring stuegang, som stod på postere i alle forberedelsesrum, gav et bedre og mere transparent tværprofessionelt starte før kl. 8. samarbejde omkring patienten. Der blev en optimeret Tema 5 var at lægegruppen udover at være glade for at kunne nå stuegangen inden for normal arbejdstid, var glade for at have varierede opgaver over dagen i stedet for enten opgaveliste en hel dag, stuegang en hel dag eller modtagelse en hel dag. Det gav desuden lidt uventet bedre mulighed i hverdagen for at opstøve den type patienter, man manglede | blev opdateret løbende, blev udflytningerne til hjemmet eller ud i resten af huset påvirket. Tema 2: Da stuegang blev komprimeret til tre timer om formiddagen, måtte andre opgaver udsættes til f.eks. udførelse af patienternes personlig hygiejne, men dette blev accepteret af både patienter og personale, da alle ønskede at kende planen tidligst muligt på dagen. Tema 3: var at fordelingen af personaleressourcer til patienter viste sig at være en større opgave, som på lægesiden tog ca. 30 minutter med særligt udviklet skema, og for sygeplejerskerne krævede det en større omhyggelighed i forhold til fordeling af tyngde i plejen, ustabile patienter og udskrivelser. For begge faggrupper udgjorde sygemeldinger en større logistisk udfordring, da planlægning af stuegangen ikke kunne |

omkring crowding var heller ikke afhængig af præbesvarelserne og derfor også valide.  Vi valgte at have spørgeskemabesvarelser i stedet for elektroniske træk af stuegangsafslutningerne, ventetiden på at se en læge ved indlæggelse og crowding. Årsagen var, at det ville være vanskeligt at få trukket tallene pga. den opbygning som vores elektroniske tavler har i modtagelsen og på sengeafsnittene og fordi dette afhænger af, at hver enkelt husker at markere dette manuelt dagligt, hvilket sjældent sker.  Det  vi  måler  er  dermed  personalets  subjektive oplevelse  af  forholdene.  At  der  var  så  overvældende enighed  om  at  fortsætte  den  nye  organiseringer,  var overraskende, idet det er velbeskrevet at organisatoriske ændringer  ofte  mødes  af  modstand  af  mangeartede årsager.  En  af  årsagerne  til  projektets  medvind  kunne være den medinddragelse, som blev gjort i alle faggrupper via stuegangsgruppen. Samtidig blev det også gjort klart, at projektet skulle undersøge, om det havde nogen fordel for afdelingen (14).

Ideen med at fordele lægeressourcerne i løbet af dagen i forhold til belastningerne i de forskellige afsnit kom fra Kolding. Om det kunne fungere på vores afdeling, selvom størrelsen og kompleksiteten af opgaverne var anderledes end Kolding, var noget vi drøftede en del. Inspireret af Kolding sygehus flyttede vi lægeressourcer til de akutte sengeafsnit  i  formiddagstimerne,  hvor  arbejdspresset  er højt  der,  og  dermed  blev  der  frigivet  ressourcer  til Modtagelsen  om  eftermiddagen  hvor  arbejdspresset  er højt  der.  Selv  om  viden  om  at  belastningen  på  de forskellige  afsnit  varierer  i  løbet  af  dagen  har  været  til stede i flere år, er der ikke blevet handlet, fordi afdelingen  har  været  blind  af  vanen  'sådan  her  har  vi altid gjort'. Den type blindhed er et velkendt fænomen

(15 -17).  Der  er  mulighed  for  at  andre  akutafdelinger kunne  have  brug  for  samme  type  forandring  og  også kunne have glæde af en ny organisering.

På vores afdeling er der crowding om eftermiddagen til tidlig  aften  de  fleste  hverdage.  Det  er  velbeskrevet  at crowding  er  associeret  med  øget  mortalitet,  dårligere smertebehandling,  længere  tid  til  antibiotikagivning, længere total indlæggelsestid og flere medicinske fejl (18 -26). Vi var ikke så overraskede over at der blev mindre crowding af tiltaget, da der kunne tilføres lægeressourcer til  modtagelsen  alle  dage  efter  kl.  12.  Men,  hvor  stor effekten var, og om det er vedvarende over de to uger projektet forløb, har vi ikke målt. Vi har heller ikke målt, om det gjorde nogen  forskel  for  de  patienter,  der  blev modtaget  i  perioden.  Da  crowding  også  i  høj  grad afhænger af om afdelinger i resten af hospitalet kan aftage patienter  fra  modtagelsen,  kan  vores  omorganisering aldrig løse hele problemet (27).

## Hvordan kan det bruges i danske akutmodtagelser/perspektivering?

- Organisatoriske ændringer uden at tilføje flere lægeressourcer har potentiale til at øge effektiviteten på akutafdelinger og forbedre det tværfaglige samarbejde.

## Konklusion

Selvom projektugerne var en stor organisatorisk forandring, viste det sig at være en selv-vurderet fordel for både læger og sygeplejersker. Forbedring sås både ved hurtig afvikling af stuegang og flere læger i Modtagelsen i crowdingperioder og ønske om  at implementere arbejdsgangene  fra  projektet  permanent.  Metoden  har

Ginnerup  et  al:  Ændrede  stuegangsrutiner  på  de  akutte  sengeafsnit  på  Aalborg  Universitetshospital  har  medført  hurtigere

afvikling af stuegangen og reduceret crowding trods samme antal læger - Et organisatorisk studie

Dansk Tidsskrift for Akutmedicin, 2023, Vol. 6, s. 39-49

potentiale og kunne afprøves i flere akutafdelinger med lignende organisatorisk struktur.

Stor  tak  til  stuegangsgruppen, for det store arbejde der blev lavet op til udfoldelsen af projektstuegangen. Udover  forfatterne  er det: Line  Brix Jensen,  Trine Ottosen, Anna Østergaard Jensen.

## Referencer

1. Larsen M, Jakobsen V. Arbejdskraftmangel og rekrutteringsudfordringer på de store velfærdsområder. Vive; 2022. 41 p.
2. Dansk Sygeplejeråd. Målet om de 1.000 ekstra sygeplejersker er opgivet | Sygeplejersken, DSR | Sygeplejersken 2023, nr. 2 [Internet]. Sygeplejersken. 2023 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/sygeplejersken/arkiv/sy-nr-20232/maalet-om-de-1000-ekstra-sygeplejersker-eropgivet
3. Tv2. Krise på Gødstrups akutafdeling: Læger er dødeligt bekymrede for patienters sikkerhed - TV 2. Tv2 Nyhederne [Internet]. 2023 [cited 2023 Mar 28]; Available from: https://nyheder.tv2.dk/lokalt/202301-13-krise-paa-goedstrups-akutafdeling-laeger-erdoedeligt-bekymrede-for-patienters
4. Sygeplejeråd D. Bekymringsbrev fra 95 sygeplejersker: Vi går rundt med en knude i maven, er det i dag jeg overser noget? | Kreds Midtjylland, DSR [Internet]. 2023 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/kredse/midtjylland/nyhed/bekymringsb rev-fra-95-sygeplejersker-vi-gaar-rundt-med-enknude-i-maven-er
5. Mausner-Dorsch H, Eaton WW. Psychosocial work environment and depression: epidemiologic assessment of the demand-control model. Am J Public Health [Internet]. 2000 [cited 2023 Mar 28];90(11):1765. Available from: /pmc/articles/PMC1446399/?report=abstractDOI:10.2 105/AJPH.90.11.1765
6. Dansk Sygeplejeråd. NOTAT Stress blandt sygeplejersker, 2018 [Internet]. 2018 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/sites/default/files/24/notat\_stress\_blan dt\_sygeplejersker\_sath\_2018.pdf

Dansk Tidsskrift for Akutmedicin, 2023, Vol. 6, s. 39-49

7. Dansk Sygeplejeråd. Faglig forsvarlig sygepleje [Internet]. 2018 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/sites/default/files/24/faglig\_forsvarligh ed\_og\_kvalitet\_2018.pdf
8. Dansk Sygeplejeråd. Sygeplejerskernes oplevelser af arbejdspres [Internet]. 2018 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/sites/default/files/24/notat\_sygeplejers kers\_oplevelse\_af\_arbejdspres\_sath\_2018.pdf
9. Blaabjerg M, Lisby M. Jobtilfredshed og arbejdsmiljø blandtdanske akutsygeplejersker. Klin Sygepleje. 2019 Dec 3;33(4):263 -83. DOI:10.18261/ISSN.1903-22852019-04-02
10. Dansk Sygeplejeråd. Seks ud af ti sygeplejersker overvejer at skifte job | Politik og nyheder, DSR [Internet]. 2020 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/politik-og-nyheder/nyhed/seks-ud-af-tisygeplejersker-overvejer-at-skifte-job
11. DR nyhederne. Sygeplejersken Charlotte sagde op, da hun for anden gang blev udpeget til coronaber edskabet: 'Mine børn er vigtigere' | Midt -og Vestjylland | DR. 2020 [cited 2023 Mar 28]; Available from:
6. https://www.dr.dk/nyheder/regionale/midtvest/sygep lejersken-charlotte-sagde-op-da-hun-anden-gangblev-udpeget-til
12. Dansk Sygeplejeråd. Mange sygeplejersker overvejer nyt job | Kreds Midtjylland, DSR [Internet]. 2020 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/kredse/midtjylland/nyhed/mangesygeplejersker-overvejer-nyt-job
13. Sundhedsstyrelsen. Inspektorrapport. 2022.
14. Veenstra GL, Dabekaussen KFAA, Molleman E, Heineman E, Welker GA. Health care professionals' motivation, their behaviors, and the quality of hospital care: A mixed-methods systematic review. Health Care Manage Rev [Internet]. 2022 [cited 2023 Mar 29];47(2):155. Available from: /pmc/articles/PMC8876425/DOI:10.1097/HMR.00000 00000000284
15. Khimani S. Comparative Study: The Kurt Lewin of Change Management. Academia [Internet]. [cited 2023 Mar 28]; Available from: https://www.academia.edu/6519393/Comparative\_St udy\_The\_Kurt\_Lewin\_of\_Change\_Management

16. Šuc J, Prokosch HU, Ganslandt T. Applicability of lewiń s change management model in a hospital setting. Methods Inf Med [Internet]. 2009 [cited 2023 Mar 28];48(5):419 -28. Available from: http://www.thiemeconnect.com/products/ejournals/html/10.3414/ME92 35DOI:10.3414/ME9235/ID/JR9235-23
17. Zimmerman B. The Most Dangerous Phrase In Business: We've Always Done It This Way [Internet]. Forbes.com. 2019 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://www.forbes.com/sites/forbeslacouncil/2019/0 1/28/the-most-dangerous-phrase-in-business-wevealways-done-it-this-way/?sh=7a7bc89940f7
18. Pines JM, Hollander JE. Emergency department crowding is associated with poor care for patients with severe pain. Ann Emerg Med [Internet]. 2008 Jan [cited 2023 Mar 28];51(1):1 -5. Available from: https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/17913299/DOI:10.1 016/J.ANNEMERGMED.2007.07.008
19. Pines JM, Localio AR, Hollander JE, Baxt WG, Lee H, Phillips C, et al. The Impact of Emergency Department Crowding Measures on Time to Antibiotics for Patients With Community-Acquired Pneumonia. Ann Emerg Med [Internet]. 2007 Nov 1 [cited 2023 Mar 28];50(5):510 -6. Available from: http://www.annemergmed.com/article/S0196064407 013327/fulltextDOI:10.1016/j.annemergmed.2007.07. 021
20. Bernstein SL, Aronsky D, Duseja R, Epstein S, Handel D, Hwang U, et al. The effect of emergency department crowding on clinically oriented outcomes. Acad Emerg Med [Internet]. 2009 Jan [cited 2023 Mar 28];16(1):1 -10. Available from:

https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/19007346/DOI:10.1 111/J.1553-2712.2008.00295.X

21. Kulstad EB, Sikka R, Sweis RT, Kelley KM, Rzechula KH. ED overcrowding is associated with an increased frequency of medication errors. Am J Emerg Med. 2010 Mar 1;28(3):304 -9. DOI:10.1016/J.AJEM.2008.12.014
22. Pines JM, Pollack C V., Diercks DB, Chang AM, Shofer FS, Hollander JE. The Association Between Emergency

Department Crowding and Adverse Cardiovascular Outcomes in Patients with Chest Pain. Acad Emerg Med [Internet]. 2009 Jul 1 [cited 2023 Mar 28];16(7):617 -25. Available from: https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/j.155 3-2712.2009.00456.xDOI:10.1111/J.15532712.2009.00456.X

23. Salehi L, Phalpher P, Valani R, Meaney C, Amin Q, Ferrari K, et al. Emergency department boarding: a descriptive analysis and measurement of impact on outcomes. CJEM [Internet]. 2018 [cited 2023 Mar 28];20(6):929 -37. Available from:
2. https://www.academia.edu/en/57039738/Emergency \_department\_boarding\_a\_descriptive\_analysis\_and\_ measurement\_of\_impact\_on\_outcomes
24. Sun BC, Hsia RY, Weiss RE, Zingmond D, Liang LJ, Han W, et al. Effect of emergency department crowding on outcomes of admitted patients. Ann Emerg Med [Internet]. 2013 Jun 1 [cited 2023 Mar 28];61(6):605-
4. 611.e6. Available from: http://www.annemergmed.com/article/S0196064412 01699X/fulltextDOI:10.1016/j.annemergmed.2012.10. 026
25. Jo S, Jeong T, Jin YH, Lee JB, Yoon J, Park B. ED crowding is associated with inpatient mortality among critically ill patients admitted via the ED: post hoc analysis from a retrospective study. Am J Emerg Med. 2015 Dec 1;33(12):1725 -31. DOI:10.1016/J.AJEM.2015.08.004
26. Mataloni F, Pinnarelli L, Perucci CA, Davoli M, Fusco D. Characteristics of ED crowding in the Lazio Region (Italy) and short-term health outcomes. Intern Emerg Med [Internet]. 2019 Jan 24 [cited 2023 Mar 28];14(1):109. Available from: /pmc/articles/PMC6329731/DOI:10.1007/S11739-0181881-3
27. Asplin BR, Magid DJ, Rhodes KV, Solberg LI, Lurie N, Camargo Ca Jr. A conceptual model of emergency department crowding. Ann Emerg Med 42(2):173-180