Betyder ændringen i skatteprocenten noget for tilslutningen til borgmesterpartiet?
Forfattere: Yosef Bhatti, Kasper M. Hansen, Asmus Leth Olsen
Tidsskrift: politica (2012-01-01)

## Yosef Bhatti, Kasper M. Hansen og Asmus Leth Olsen Betyder ændringen i skatteprocenten noget for tilslutningen til borgmester¬

## partiet? Resultater fra danske kommuner1

Straffer vælgerne ved danske kommunalvalg det siddende borgmesterparti for at hæve skatten, og belønner vælgerne tilsvarende skattesænkninger? Artiklen un¬ dersøger sammenhængen mellem ændringer i skatteniveauet og vælgertilslutnin¬ gen til det siddende børgmesterparti i perioden 1985-2001 og finder en stærk sammenhæng mellem indkomstskat og opbakning, men ingen tilsvarende sam¬ menhæng mellem ændringer i grundskyldspromillen og opbakning. Sammen¬ hængen med indkomstskatten er kraftigst for ændringer, der forekommer tæt på et valg, hvorimod de første år af en valgperiode har begrænset effekt. Endelig findes mod forventning ingen sammenhæng mellem skatteændringer i nabo¬ kommuner og borgmesterpartiets opbakning, øm end der er en tendens til, at borgmesterpartier i kommuner med et lavt absolut skatteniveau - set i forhold til omegnen - klarer sig bedre til valg end borgmesterpartier med et højt absolut skatteniveau.

Straffer vælgerne deres politikere for at øge skatteprocenten, og belønner de dem for at reducere den? Hvor litteraturen om economic voting (herefter øko¬ nomisk stemmeafgivning) stort set entydigt finder, at vælgere på valgdagen straffer og belønner deres politikere for deres resultater på centrale økonomiske indikatorer (Lewis-Beck og Stegmaier, 2000, 2007; Erikson et al., 2002), er resultaterne vedrørende effekten af ændringer i skatteprocenterne uensartede (Tillman og Park, 2009). Dette er overraskende. Hvis vælgerne vurderer poli¬ tikerne ud fra økonomiske emner, som er vigtige for dem, burde man intuitivt forvente, at skatteprocenter udgjorde et afgørende element i denne vurdering.

1 denne artikel bidrager vi til litteraturen, som ser på de politiske konse¬ kvenser af at øge eller sænke skatteprocenten. Vi ser specifikt på effekten af ændringer i indkomstskatter og grundskyldspromiller i danske kommuner på borgmesterpartiets tilslutning med data fra valgene 1985-2001. Ud over, at der som nævnt er færre studier om effekten af beskatning i forhold til økonomiske standardindikatorer som vækst og arbejdsløshed, og at resultaterne er langt mere flertydige, er det værd at bemærke, at det meste af den eksisterende lit¬ teratur enten ser på amerikanske lokalvalg eller på nationale valg (Boyne et al., 2009; Glaser og Hildreth, 1996; Tillman og Park, 2009). 1 dansk sam- menhæng er der dog et par vigtige studier på det kommunale område (Mou¬ ritzen, 1991; Frandsen, 1998), som vi bygger videre på. Vores bidrag er at teste flere varianter af sammenhængen mellem skatteændringer og opbakning samt inkludere flere kontrolvariable og længere dataperioder. Kommuna1va1gene i Danmark er særlig interessante, fordi kommunerne kan beskatte borgerne direkte, og fordi den kommunale indkomstskatteprocent udgør en betydelig andel af den samlede beskatning (Blom-Hansen et al., 2006). Vi finder i denne artikel en robust sammenhæng mellem ændringer i kommunal indkomstskat (men ikke grundskyldpromille) og den vælgermæssige opbakning til den sid¬ dende borgmesters parti. Vælgerne straffer og belønner således deres politikere for ændringer i beskatn i ngsn iveauet.

Ud over at undersøge den generelle sammenhæng mellem skatteprocenter og den vælgermæssige opbakning undersøger vi en række hypoteser, der potentielt kan uddybe mekanismerne i en eventuel effekt.

For det første undersøger vi, om skatteændringer medfører stærkere vælgerreaktioner, hvis de udføres tæt på valgåret snarere end i begyndelsen af en valgperiode (Nordhaus, 1975; Houlberg, 1999). Hypotesen finder støtte i den empiriske analyse. For det andet undersøger vi, om ændringerne i beskatnin¬ gen er betinget af en række andre forhold. Det undersøges, om den mulige effekt af skatteniveauet er asymmetrisk omkring nul - om skattestigninger bliver straffet hårdere, end skattenedsættelser bliver belønnet (Kahnemann og Tversky, 1979; Lau, 1985). Vi ser også på den mulige betingede effekt af det siddende borgmesterpartis anciennitet, det siddende borgmesterpartis place¬ ring i det politiske spektrum, og hvor entydigt det politiske ansvar kan placeres (om en koalition eller et enkelt parti sidder ved magten). Vi finder ingen solid støtte til disse effekter. For det tredje ser vi på den mulighed, at borgerne vur¬ derer deres borgmesters resultater i forhold til tilsvarende resultater i sammen¬ lignelige kommuner (såkaldt yardstick voting, Salmon, 1987). Vi finder ikke empirisk belæg for, at borgmestre bliver vurderet mildere, hvis deres naboer øger skatteniveauet. Men vi finder antydninger af, at det absolutte niveau af nabokommunernes skat har betydning for tilslutningen til det siddende parti på valgdagen.

## Politik og skatter i de danske kommuner

Inden kommunalreformen havde den danske offentlige sektor tre lag - staten, amterne og kommunerne. I de 275 kommuner var politikerne ansvarlige for en række velfærdsydelser såsom børnepasning, skoler, plejehjem, hjemmehjælp, biblioteker osv. Vigtigst af alt for denne artikels formål er, at kommunerne kunne beskatte deres borgere direkte, og i den undersøgte periode havde de tilmed stor frihed til selv at fastsætte deres skatteniveau (Blom-Hansen et al., 2006: 451). I dele af perioden kunne kommunerne teoretisk set sætte ind¬ komstskatten på det niveau, som de måtte ønske (Pedersen, 2004: 10). Samlet set udgjorde direkte skatter ca. halvdelen af de kommunale indtægter i perio¬ den. Præcist var andelen 57 pet. i 2001, mens den steg til 71 pet. af indtægterne i 2010 (Danmarks Statistik, 2002, 2011).

Vort fokus i artiklen er ændringer i indkomstbeskatningen mellem 1985 og 2001. Der er nogen empirisk variation mellem kommunerne og inden for kom¬ munerne over tid. For eksempel varierede skatteprocenten i 1997 mellem 15,5 pet. i Holmsland Kommune og 22,8 pet. i Tornved Kommune. Tilsvarende ændrede hele 154 kommuner deres skatteprocent mellem 1996 og 1997, hvoraf den største ændring var på 2,3 procentpoint (i Hørsholm). Alligevel er kom¬ munernes skatteprocent i perioden blevet mere og mere ens. En lignende ud¬ vikling er forekommet på udgiftssiden (Houlberg, 2000), hvilket der kan være flere grunde til. Det kan blandt andet skyldes mere ensartede kommuner, øget statslig styring af kommunernes økonomi, udligningssystemets udjævning af økonomiske forskelle eller egentlig skattekonkurrence mellem kommunerne (Olsen, 2010). Der er formentlig tale om en kombination af disse faktorer.

Ud over indkomstskat beskatter kommunerne også boligejere ved hjælp af grundskyldspromillen. Kommunerne har dog væsentlig ringere mulighed for at fastsætte grundskylden efter eget ønske. Grundskyldspromillen betragtes også ofte som en mindre synlig skat end indkomstskatten (og udgør for de fleste en forholdsvis beskeden andel af deres samlede beskatning), og den får typisk mindre offentlig opmærksomhed af borgere og medier (Blom-Hansen, 2005). En væsentlig grund til dette er, at det kun er vælgere med fast ejendom, der direkte opkræves grundskyld. I en typisk kommune i denne periode er kun omkring 55 pet. af boligmassen ejerboliger, hvilket står i modsætning til ind¬ komstskatten, som alle, der modtager lønindkomst eller overførelsesindkomst, betaler.

Et er de formelle rammer omkring skatteudskrivningen i kommunerne. No¬ get andet er, hvordan politikere og borgere ser sammenspillet mellem politik og skatter. På den ene side er politikerne opmærksomme på, hvilke signaler skatterne sender til borgerne. Olsen (2012) finder, at politikerne foretrækker at udskrive skatter, der ender med ",9". En mulig forklaring kunne være bor¬ gernes tendens til at overse decimalerne, når de skal vurdere en skats stør¬ relse. En ",9"-skat vil således maksimere skatteindtægterne og sløre vælgernes indsigt i skatteprocentens størrelse. Andre studier viser også, at partipolitik har væsentlig betydning for skattepolitikken i Danmark (Blom-Hansen et al., 2006). Byråd domineret af socialistiske mandater har højere indkomstskat og grundskyld. Det tyder således på, at skattepolitik spiller en aktiv rolle i de lo¬ kalpolitiske overvejelser.

Kommunale surveyundersøgelser viser ligeledes, at borgerne har en meget begrænset viden om den lokale skatteprocents størrelse: De færreste kan angive den kommunale indkomstskat inden for et procentpoints sikkerhed (Mourit¬ zen, 2003). Det er imidlertid en helt central antagelse i teorien om økonomisk stemrneadfærd, at vælgerne har viden om økonomien og her skatteprocenten. Den begrænsende viden om de kommunale skatteprocenter kunne være med¬ virkende til, at vælgerne måske i mindre grad lægger skatteændringer til grund for deres partivalg.

2/3 af vælgerkorpset ser det lokale demokrati som vigtigt og synes, at kom¬ munalvalgene er vigtige for den førte politik (Mouritzen, 2003). Borgerne op¬ fatter generelt kommunen som et centralt fundament for det danske demokrati (Houlberg, 2003). Samtidig har de lokale borgere en relativ stor viden om deres lokalpolitik (Mouritzen, 2003; Pedersen, 2003).

Samlet set tegner der sig derfor et billede af lokale politikere, som er opta¬ gede af spøgsmålet om kommunale skatter på den ene side og deres vælgere på den anden side, som interesserer sig for kommunalpolitiske forhold, men som samtidig har en begrænset viden om kommunale skatteforhold.

## Teori og hypoteser

Den basale logik i den økonomiske valglitteratur er, at vælgerne tilbageskuende (og i sjældnere tilfælde endog fremadskuende) på valgdagen belønner og straf¬ fer den siddende regering for gode og dårlige økonomiske resultater, der enten påvirker samfundets ve og vel eller deres egen økonomiske situation (Borre, 1997; Alvarez et al., 2000; van der Eijk et al., 2006). En omfangsrig empirisk litteratur støtter denne påstand og finder solide sammenhænge mellem en ræk¬ ke indikatorer for økonomiske resultater i amerikanske nationale valg (Erikson et al., 2002) og guvernørvalg (Rodden, 2006) og væ1gerti1s1utni ngen til den siddende regering. Påstanden er også efterprøvet i en international (jf. Hibbs og Madsen, 1981) og en komparativ kontekst (jf. Van der Brug et al., 2007) (jf. Nannestad og Paldam, 1994; Lewis-Beck og Stegmaier, 2000, 2007). Styrken af effekten fra økonomien er stærkest, når ansvaret for økonomien kan placeres præcist og svagere i lande som for eksempel Danmark med flerpartisystemer, koalitionsog mindretalsregeringer, og i lande hvor økonomien er lille og åben (Duch og Stevenson, 2008).

Ud fra logikken i den økonomiske valglitteratur kunne man forestille sig, at også ændringer i beskatni ngsniveauet har betydning for vælgernes opbakning til det siddende parti ved valg, da det kan være en indikator, ud fra hvilken borgeren vurderer en siddende leder (Boyne et al., 2009). Variablen er dog mere flertydig end de traditionelle variable, der er anvendt i litteraturen om øko¬ nomisk stemmeafgivning såsom økonomisk vækst og arbejdsløshedsprocent. På den ene side kan skatteprocenten være en indikator for økonomisk succes/ fiasko, mens den på den anden side blot kan være en indikator for politiske prioriteter. De fleste borgere ønsker at betale så lidt som muligt af deres løn i skat, men høje skatter vil ofte også muliggøre øget offentligt forbrug og ser¬ vice, som vælgerne kan mene, at der er for lidt af (Barteis, 2008). Mens næsten alle borgere ser lav økonomisk vækst som noget negativt, vil ikke alle således nødvendigvis modsætte sig højere skatter, hvorfor man ikke uden videre kan overføre resultaterne om effekter af snævre økonomiske resultatmål til effekter af ændringer i beskatningen.

Boyne et al. (2009) finder i deres litteraturoversigt betydelig uenighed i den internationale forskning om, hvorvidt der findes en sammenhæng mellem lo¬ kale skatter og opbakning til den siddende regering på lokalniveau. 1 dansk sammenhæng finder Frandsen (1998) en moderat stærk negativ sammenhæng mellem skat og vælgeropbakning. Derfor lyder vores første hypotese:

Hl: Ændringer i det kommunale indkomstskatteniveau inden for en valgperio¬ de influerer på den vælgermæssige opbakning til det siddende borgmesterparti.

Selv hvis vælgerne reagerer på ændringer i indkomstskatten, reagerer de ikke nødvendigvis på alle typer skatter. Kommunerne beskatter som tidligere nævnt deres borgere ud fra værdien af deres ejendomsbesiddelser. Grundskyldspro¬ millen påvirker kun direkte personer, der ejer deres bolig og får mindre op¬ mærksomhed i medierne end indkomstskatter, blandt andet fordi den udgør en lille del af kommunernes økonomi (Blom-Hansen, 2005). Selv om især bo¬ ligejerne "burde" være interesseret i skatten, vægter den ikke nødvendigvis så meget hos vælgerne som i nd komstskatten, hvis den er mindre synlig (Kone og Winters, 1993). Tidligere studier antyder endvidere, at skatter, som påvirker alle borgere, bliver tillagt større vægt i vurderingen af politikernes resultater, end skatter der rammer en mindre målgruppe ( Filman og Park, 2009). Derfor lyder vores anden hypotese:

H2: Ændringer i grundskyldspromillen inden for en valgperiode influerer ikke ændringen i den vælgermæssige opbakning til det siddende borgmesterparti.

## Tidsmæssig opdeling afeffekten

De fleste studier om beskatning ser på ændringer i beskatningsniveau over hele valgperioder, og få undersøger således empirisk det mulige tidsmæssige aspekt af den eventuelle skatteeffekt (se dog Frandsen, 1998: 238). Flere studier inden for den bredere litteratur om økonomisk sternmea fgivning viser imidlertid, at vælgere belønner høj vækst tæt på et valg mere end tilsvarende vækst i begyn¬ delsen af en valgperiode (Nordhaus, 1975; Erikson et al., 2002). Politiske cyk¬ ler er også blevet påvist i flere studier i dansk sammenhæng (Mouritzen, 1989; Houlberg, 1999; Serritzlew, 2005). En eventuel større effekt af skatteændringer tæt på valget kan dels skyldes, at den siddende borgmester ses som mest an¬ svarlig for resultater sidst i valgperioden, dels at borgerne ganske enkelt husker de seneste resultater bedre end de tidligere. Derfor lyder vores tredje hypotese:

H3: Støtte til det siddende borgmesterparti er mere sensitiv over for ændringer i skatteprocenten tæt på et valg end tidligt i valgperioden.

Empirisk undersøger vi hypotesen ved at opdele indkomstskattevariablen i en separat variabel for hvert år i valgperioden. Hvis borgmestre bliver belønnet el¬ ler straffet kraftigere tæt på valgperioden, må man forvente, at koefficienterne adskiller sig signifikant år for år. Vi medtager også ændringen i skatteniveauet året efter valget for at inkludere den mulighed, at vælgerne er fremadskuende. Ved fremadskuende forstås, at man reagerer på fremtidige udviklinger i skat¬ teprocenten, hvilket fx er muligt, hvis man indser, at skatteniveauet inden et valg er økonomisk uholdbart.

## Modererende variable: asymmetri, anciennitet, ideologi og absolutte flertal:

Vi ser på en række faktorer, der kunne betinge effekten af ændringer i skatte¬ procenterne. Den første faktor vedrører skattestigning versus skattenedsættel¬ se. Flere studier tyder på, at vælgere er særligt tabsfølsomme - dvs., at de vægter dårlige resultater (en skatteforhøjelse) mere, end de vægter gode resultater (en skattenedsættelse) (Kahneman og Tversky, 1979; Boyne et al., 2009). Dette kan også ses i sammenhæng med, at vælgerne generelt er præget af en negativitetsbias (Lau, 1985). Konkret tester vi den mulige asymmetri ved at splitte skattevariablen op i to dummyvariable - en for stigning i skatten, en for fald i skatten. Ideen er i en dansk sammenhæng blevet testet tidligere (Frandsen, 1998), uden at der blev fundet statistisk signifikant forskel på stigninger og fald i skatteprocenten. Vores fjerde hypotese lyder:

H4: Skattestigninger straffes hårdere, end skattesænkninger belønnes.

Vi ser også på den mulige betingede effekt af borgmesterpartiets anciennitet på effekten af skatteændringer (Frandsen, 1998: 237). Borgmesterpartier med høj anciennitet kunne være mindre sårbare over for objektive res ultati nd i katorer i en valgperiode, fordi vælgerne trækker på deres økonomiske resultater i tidli¬ gere perioder og således vægter den seneste mindre. Ligeledes kunne der være en selektionseffekt, hvor borgmesterpartier opnår højere anciennitet i kommu¬ ner med større vælgermæssig stabilitet. Fra den amerikanske litteratur ved vi, at anciennitet i sig selv har en effekt på politikernes genvalgsmuligheder (Gelman og King, 1990). Hypotesen undersøges ved hjælp af en anciennitetsvariabel og en interaktion mellem denne og ændringen i skatteprocenten. Vores femte hypotese lyder således:

H5: Jo højere anciennitet et siddende borgmesterparti har, desto lavere er ef¬ fekten af skatteændringer på vælgertilslutningen.

I den internationale litteratur om betydningen af skatteprocenten for væl¬ geropbakningen findes, at borgerlige regeringer straffes mere for stigninger i skatteprocenten end socialistiske, fordi højere skat står i stærkere kontrast til borgerlige partiers principprogrammer (Tilman og Park, 2009). Borgerlige har større valgmæssige omkostninger ved skattestigninger end socialistiske ledere (Besley og Case, 1995). 1 særlige tilfælde kunne en gennemsnitseffekt af be¬ skatning dække over en nuleffekt for socialistiske borgmesterpartier og en stor effekt for borgerlige borgmesterpartier. Er dette tilfældet, kan skatteprocenten i nogen grad ses som udtryk for overholdelse af politiske mål snarere end et spørgsmål om det siddende borgmesterpartis økonomiske resultater. I en dansk sammenhæng finder Frandsen (1998: 234) dog ikke de forventede forskelle i effekten for socialistiske og borgerlige borgmesterpartier. Hypotesen testes på trods af dette ved en interaktion mellem en dummy for borgmesterfarve og ændringen i skatteprocenten. Vores sjette hypotese lyder således:

H6: Borgerlige borgmesterpartier straffes hårdere for stigninger i skatteprocen¬ ten end venstreorienterede gør.

En sidste mulig modererende effekt er betydningen af at have et absolut fler¬ tal. Ved koalitionsregeringer kan det være vanskeligt for vælgeren entydigt at placere ansvaret for dårlige resultater. Således kunne der være en stærkere sam¬ menhæng mellem økonomiske resultater og væ1geropbakning, når en kom- mune er regeret af et enkelt parti, end når magten er delt af mange. Mod dette taler, at vælgerne ofte har ringe viden om kommunalbestyrelsens sammensæt¬ ning og måske kun ved, hvilket parti den siddende borgmester tilhører. Spørgs¬ målet om ansvarsplacering kompliceres i en dansk sammenhæng af den stærke konsensus norm, hvor de fleste beslutninger træffes på tværs af traditionelle skilleliner for at opnå fælles løsninger (Berg og Kjær, 2007: 14). Alligevel vil vælgerne have lettere ved at tilskrive borgmesterpartiet den førte politik, hvis borgmesteren i princippet kunne regere alene via et absolut flertal. For at teste hypotesen inkluderer vi en dummy for absolut flertal og interagerer den med variablen for ændringen i skatteniveauet. Vores syvende hypotese lyder således:

H7: Et siddende borgmesterparti med absolut flertal straffes hårdere for skat¬ teforøgelser end et siddende parti, der støttes af en multipartikoalition.

## Brugen afnabokommuner som målestok ved stemmeafgivning

Kompleksiteten i den siddende borgmesters politiske beslutninger tilskynder vælgerne til at benytte simple genveje for at vurdere økonomiske resultater (Heyndels og Vuchelen, 1998: 90). Et problem for vælgere, der søger at vurdere tilbageskuende over tid, er, at der er meget støj i informationen. Eksogene forstyrrelser, som fx udviklingen i den nationale økonomi, vil variere over tid, hvilket gør det svært at vurdere en borgmesters resultater (Salmon, 1987: 29-30).

Komparativ information om økonomiske resultater kan være en nyttig gen¬ vej til at forbedre borgerens viden om kvaliteten af det siddende borgmester¬ partis økonomiske resultater. En kilde til komparativ information er andre politiske enheder på samme niveau - i dette tilfælde andre kommuner. Væl¬ gerne kan benytte resultater i andre kommuner som en smutvej, når de vur¬ derer kom muna lpol itikerne i deres egen kommune (Salmon, 1987; Heyndels og Vuchelen, 1998). Det er således information fra lignende politiske enheder, der tillader vælgerne at vurdere resultater i deres egen kommune i forhold til nabokommunerne (Salmon, 1987; Fiva og Rattsø, 2007).

Da vælgerne ikke er lige informeret om alle prioriteringer mellem politik¬ områder i den enkelte kommune, foreslår eksisterende studier, at information fra nabokommunerne kan have særlig betydning for vælgerne (Heyndels og Vuchelen, 1998; Fiva og Rattsø, 2007). Information om naboernes skattepo¬ litiker kan være tilgængelig for vælgerne grundet tilstedeværelsen af lokale og regionale mediemarkeder. Studier af kommuner i flere europæiske lande har vist, at borgerne kun straffer borgmesteren, hvis skattestigningerne har været højere end i nabokommunerne (Bosch og Solé-Ollé, 2007; Vermeir og Heyn¬ dels, 2006). Derfor lyder vores ottende og sidste hypotese:

H8: Lavere skatteniveau eller skattenedsættelser i nabokommuner vil reducere opbakningen til det siddende borgmesterparti.

Empirisk kan vi teste denne effekt ved at inkludere en variabel for nabokom¬ munernes indkomstskatteniveau samt ændringerne i nabokommunernes ind¬ komstskatteniveau.

## Data og estimering

Den afhængige variabel er tilslutningen til den siddende borgmesters parti i pet. på tværs af kommuner og valg. Alle valgdata er hentet fra Søren Risbjerg Thomsens valgdatabase (http://valgdata.ps.au.dk) og Ulrik Kjærs borgmester¬ datasæt (Kjær, 2008; Thomsen, 2011). Da den afhængige variabel, borgme¬ sterpartiets opbakning, kan betragtes som kontinuert fra 0 til 100, anvendes OLS med klyngerobuste standardfejl på kommuneniveau. Variable for de otte hypoteser benyttes som uafhængige variable eller interaktioner i modellerne som beskrevet i det forrige afsnit.

Vi inkluderer en række kontrolvariable, som er hentet fra Danmarks Sta¬ tistiks databank. Vi kontrollerer for den vælgermæssige opbakning til den siddende borgmester ved det forrige valg (Vermeir og Heyndals, 2006; Rod¬ den, 2006; Boyne et al., 2009 for lignende strategier). Vi kontrollerer også for en række andre resultatindikatorer, der kunne influere på støtten til det sid¬ dende borgmesterparti -specifikt arbejdsløshedsprocenten, kommunens be¬ folkningssammensætning og kommunale udgifter. Desuden inkluderer vi de absolutte niveauer for skattevariablene samt det absolutte niveau for de øvrige resultatvariable.

Vi kontrollerer ligeledes for den demografiske sammensætning af vælgerne. En større andel børn, unge og ældre kan være saglig årsag til at øge indkomst¬ skatten, da det øger udgiftsbehovet for kommunen. Desuden kan en ændring i befolkningssammensætni ngen medføre en ændring i medianideologien og derved påvirke opbakningen til det siddende borgmesterparti.

Valgspecifikke dummies er inkluderet for at tage højde for eventuelle antieller pro-borgmesterfølelser i de enkelte valgår. Derudover inkluderer vi æn¬ dringen i den gennemsnitlige andel af støtte til den siddende borgmesters parti på landsplan ved et givent kommunalvalg for at tage højde for den landspo¬ litiske valgvind. Således kan vi isolere det selvstændigt lokale element i den kommunale stemmeafgivning. Tidligere studier af kommunale valg har vist, at den landspolitiske valgvind slår igennem med 43 til 75 pet.s styrke på lokalt plan (Mouritzen, 1999; Thomsen, 2007). Vi benytter endvidere dummies for det enkelte borgmesterparti. I robusthedstestene ser vi på alternative specifika¬ tioner af den afhængige variabel og kommunale fixed effects.

## Empiriske resultater

I tabel 1 ses først på den overordnede effekt af skat på (hypotese 1 og 2) den siddende borgmesters vælgeropba kni ng (model 1). Derefter nedbryder vi æn¬ dringen i indkomstskatten i hele valgperioden til årsspecifikke variable for at undersøge, om effekten af ændringer kort før valget er større end ændringer i starten af valgperioden (hypotese 3 og model 2). Arene er nummererede efter deres nærhed til det valg, der undersøges - (0-1) angiver fx ændringen fra året før valget til valgåret. Vi definerer årene ud fra, hvornår en skat er vedtaget -fx for valget i 1997 angiver valgårsskatten den skat, der skulle betales i ind¬ komståret 1998, da denne skat blev vedtaget i valgåret), mens (1-2) angiver ændringen fra to år før valgåret til et år før. Negative tal angiver tidspunkter efter valget.

Model 1 viser, at stigninger i indkomstskatten i løbet af valgperioden som forventet (hypotese 1) har en moderat negativ effekt på støtten til det siddende borgmesterparti. En skattestigning på 1 procentpoint svarer til et fald i støtten på 1,9 procentpoint, når der tages højde for tilslutningen ved foregående valg. Den fundne sammenhæng følger mange af de internationale studier (Boyne et al., 2009) og stemmer overens med tidligere danske undersøgelser (Frandsen, 1998). Det er værd at bemærke, at der også er en effekt af det absolutte skatteni¬ veau. Borgmestre klarer sig dårligere ved genvalg i kommuner, der har høj skat, selvom det ikke er dem selv, der har sat skatten op. Koefficienten for grund¬ skyldpromille (hypotese 2) har et negativt fortegn, men er ikke signifikant. Resultaterne antyder altså, at vælgerne primært straffer og belønner politikerne på baggrund af de mest synlige skatter, hvilket oplagt er indkomstskatten.

I model 2 er ændringerne i i ndkomstskatten opdelt i de enkelte år i valgpe¬ rioden. Desuden er der inkluderet en variabel for året efter valget (-1-0). Alle koefficienter har en negativ tendens, men effekten af ændringer i indkomst¬ skatten er som forventet (hypotese 3) signifikant højere for årene op til valget. Dette kan enten skyldes vælgernes korte tidshorisont, eller at man placerer ansvaret for ændringer de første år hos den tidligere borgmester. Den fremad¬ skuende variabel er også signifikant, hvilket antyder, at vælgerne til et valg er i stand til at skelne mellem et holdbart og et uholdbart skatteniveau. Man kan forestille sig, at allerede eksisterende økonomiske problemer i kommunerne viser sig igennem i fremtidige skattestigninger. Variablen er dog følsom over for alternative specifikationer, hvorfor konklusionen er usikker. I tabel 2 un¬ dersøger vi hypotese 4-8.

Tabel 1: Effekten af ændringer i indkomstskat og ejendomsskat på borgmester¬ partiets opbakning 1985-2001

|                                                        | (1)      | (1)     | (2)      | (2)     |
|--------------------------------------------------------|----------|---------|----------|---------|
| Tilslutning til borgmesterparti ved sidste valg (pet.) | 73,4***  | (3,07)  | 72,7***  | (3,05)  |
| Å Indkomstskat (0-4)                                   | -1       | (0,36)  | -        |         |
| Å Indkomstskat (-1-0)                                  |          | -       | -2,71**  | (0,89)  |
| Å Indkomstskat (0-1)                                   |          | -       | -4,68*** | (0,70)  |
| Å Indkomstskat (1-2)                                   |          | -       | _2 99*** | (0,75)  |
| Å Indkomstskat (2-3)                                   |          | -       | -1,88*   | (0,56)  |
| Å Indkomstskat (3-4)                                   |          | -       | -1,23*   | (0,58)  |
| Å Grundskyldspromille (0-4)                            | -0,14    | (0,099) | -0,16    | (0,098) |
| Å Arbejdsløshed (0-4)                                  | 0,032    | (0,20)  | 0,11     | (0,19)  |
| Å Indbyggertal (0-4)                                   | 0,066    | (0,26)  | 0,051    | (0,26)  |
| Å Andel af 0-6-årige (0-4)                             | -12,9    | (57,2)  | -4,34    | (54,6)  |
| A Andel af 7-16-årige (0-4)                            | -115,2   | (61,6)  | -122,8*  | (59,8)  |
| Å Andel af +65-arige (0-4)                             | 107,6*   | (46,7)  | 106,7*   | (45,9)  |
| Å Udgifter pr. capita (0-4)                            | 0,33*    | (0,13)  | 0,34**   | (0,13)  |
| Å Anlægsudgifter pr. capita (0-4)                      | 0,041    | (0,17)  | -0,13    | (0,18)  |
| Indkomstskat (lag 4)                                   | -0,88*** | (0,26)  | -1,08*** | (0,28)  |
| Grundskyldspromille (lag 4)                            | -0,018   | (0,054) | -0,0030  | (0,053) |
| Arbejdsløshed (lag 4)                                  | 0,080    | (0,11)  | 0,099    | (0,11)  |
| Andel af 0-6-årige (lag 4)                             | 53,0     | (45,3)  | 63,1     | (45,6)  |
| Andel af 7-16-årige (lag 4)                            | -7,89    | (34,3)  | -11,5    | (33,5)  |
| Andel af + 65-årige (lag 4)                            | 7,28     | (13,1)  | 10,4     | (12,5)  |
| Udgifter pr. capital (lag 4)                           | 0,11     | (0,13)  | 0,053    | (0,13)  |
| Anlægsudgifter pr. capital (lag 4)                     | -0,53*   | (0,26)  | -0,67*   | (0,27)  |
| A National støtte til borgmesterens parti              | 65,2***  | (12,8)  | 65,8***  | (12,5)  |
| Konstant                                               | 16,6*    | (7,77)  | 19,7*    | (7,79)  |
| n                                                      |          | 1090    | 1085     |         |
| Justeret R2                                            |          | 0,662   |          | 0 ,671  |
| F-statistik                                            |          | -       |          | 2050,1  |
| RMSE                                                   |          | 6,62    | C        | 5,51    |

Note: Koefficienterne er ustandardiserede OLS koefficienter. Standardfejl i parenteserne er klyngerobuste på kommuneniveau. * p &lt; 0,05, ** p &lt; 0,01, *** p &lt; 0,001. København og Frederiksberg er udeladt grundet deres status som amtskommuner. To observationer for Ebeltoft er udeladt grundet manglende data, mens fem observationer mangler for de gamle bornholmske kommuner (model 2) grundet sammenlægningen i 2003. Tre periodedummies og seks dummies for borgmesterparti er inkluderet i modellen, men ikke vist afpladshensyn.

Tabel2: Modererende ef ekter og kommunemålestok ved stemmeafgivning, 1985-2001

| (7)   | 72,4* * (3,06)                                         | -2,7 * (0,90) -                               | - -2, * (0,38)                                   | -             |                           | -                               |                                   | -                         | -                                      | 1,02 (0,61)                 | 1,06* (0,34)                  | -0,17 (0,098) 0,011                             | (0,19) 0,049 (0,26)   | -6,21 (55,8)               | -1 9,7* (60,6)              |
|-------|--------------------------------------------------------|-----------------------------------------------|--------------------------------------------------|---------------|---------------------------|---------------------------------|-----------------------------------|---------------------------|----------------------------------------|-----------------------------|-------------------------------|-------------------------------------------------|-----------------------|----------------------------|-----------------------------|
| (6)   | (4,00)                                                 | (0,90) -                                      | - (0,40)                                         | -             |                           | -                               |                                   | (0,80)                    | (0,68)                                 | -                           | -                             | (0,100)                                         | (0,19) (0,26)         | (56,8)                     | (60,8)                      |
| (5)   | : (2,63)                                               | (0,84) - -                                    | (0,49)                                           | -             |                           | (0,74)                          | (0,58)                            | -                         | -                                      | -                           | - (0,100)                     | (0,20)                                          | (0,23)                | (56,4)                     | (61,8)                      |
| (4)   | 73,0* * (3,26)                                         | -2,5 * (0,89) -                               | - -2,08* (0,60)                                  | -0,073 (0,12) | 0,019 (0,12)              | -                               |                                   | -                         | -                                      | -                           | - (0,098)                     | -0,16 0,063 (0,19)                              | 0,027 (0,27)          | -11,4 (56,2)               | -120,9* (60,9)              |
| (3)   | (3,07)                                                 | (0,87) (0,77) (0,56)                          | -                                                | -             |                           | -                               |                                   | -                         | -                                      | -                           | -                             | (0,10) (0,19)                                   | (0,24)                | (56,3)                     | (60,0)                      |
|       | 73,5* *                                                | -1,96* 1,75*                                  | -1,76*                                           |               |                           |                                 |                                   |                           |                                        |                             |                               | -0,18 0,037                                     | -0,014                | »15,1                      | -135,2*                     |
|       | Tilslutning til borgmesterparti ved sidste valg (pet.) | Å Indkomstskat (-1-0) Indkomstskat fald dummy | Indkomstskat stigning dummy Å Indkomstskat (0-4) | Ar ved magten | Å Indkomstskat (0-4) x år | ved magten Borgerlig borgmester | Å Indkomstskat (0-4) x borgmester | borgerlig Absolut flertal | Å Indkomstskat (0-4) x absolut flertal | Å Indkomstskat (0-4) naboer | Indkomstskat naboer (lag 4) Å | Grundskyldspromil e (0-4) Å Arbejdsløshed (0-4) | Å Indbyggertal (0-4)  | A Andel af 0-6-årige (0-4) | Å Andel af 7-16-årige (0-4) |

-fortsæt er -

Note: Koef icienterne er ustandardiser de OLS-koef icienter. Standardfejl i parenteserne er klyngerobuste på **p &lt; 0,01, ***p &lt; 0,001. To observationer for Ebeltoft er udeladt grundet manglende data, mens fem bornholmske kommuner grundet sam enlægni gen i 2003. Tre periodedum ies og seks dummies model en, men ikke vist af pladshensyn.

| (7)   | 104,9 * (45,5)             | 0,39* (0,13)                 | -0,11 (0,17)                      | -1,29* (0,29)         | -0,018 (0,053)                                    | -0,0 19 (0,11) 72,7        | (44,7)                      | -23,6 (34,2) 5,40          | (12,5) 0,13                 | (0,14) -0,6 *          | (0,26) 65,7* *                      | (12,6)                  | 5,37 (9,55)   | 1085 0,668    | -           | 6,54   |
|-------|----------------------------|------------------------------|-----------------------------------|-----------------------|---------------------------------------------------|----------------------------|-----------------------------|----------------------------|-----------------------------|------------------------|-------------------------------------|-------------------------|---------------|---------------|-------------|--------|
| (6)   | 99,4* (46,9)               | 0,36*" : (0,13)              | -0,098 (0,17)                     | -1,09* (0,28)         | -0,0 81 (0,053)                                   | 0,095 (0,11)               | 70,0 (45,5) -21,6           | (34,4)                     | 7,00 (12,7)                 | 0,081 (0,14)           | -0,64* (0,27)                       | 66,5* * (12,6) 22,8*' * | (8,08) 1085   | 0,665         | 2102,1      | 6,57   |
| (5)   | 1 4,531 ' (47,2)           | 0,33* (0,14)                 | 0,0023 (0,17)                     | -0,69* (0,22) 0,012   | (0,047)                                           | -0,01 (0,11) 105,6* (45,6) |                             | -30,7 (33,0) 13,8          | (11,5) 0,015                | (0,14) -0,53* (0,26)   | 81,2* * (11,0)                      | (7,70)                  | 12,6 1000     | 0,645         | 74,9        | 6,30   |
| (4)   | 99,0* (46,6)               | 0,36* (0,13)                 | -0,10 (0,17)                      | -1,09* (0,28) (0,053) | -0,015 0,090                                      | (0,11) 67,3 (46,2)         | (33,9)                      | -23,0 5,92 (12,8)          | 0,093 (0,14)                | -0,64* (0,27)          | 66,7* * (12,6)                      | 22,5* ! (7,98)          | 1085          | 0,665         | 2022,0      | 6,57   |
| (3)   | 86,3 (47,5)                | 0,29* (0,13)                 | -0,12 (0,18)                      | -0,7 * (0,26) (0,055) | -0,0 23 0,068 (0,11)                              | 69,7 (46,2)                | (33,9)                      | -24,2 4,37 (12,9)          | 0,052 (0,14)                | -0,60* (0,26)          | 66,3* * (12,8)                      | 17,1* (7,80)            | 1085          | 0,664         | 2145,7      | 6,58   |
|       | A Andel af +65-årige (0-4) | A Udgifter pr. capital (0-4) | A Anlægsudgifter pr. capita (0-4) | Indkomstskat (lag 4)  | Grundskyldspromil e (lag 4) Arbejdsløshed (lag 4) | Andel af 0-6-årige (lag 4) | Andel af 7-16-årige (lag 4) | Andel af +65-årige (lag 4) | Udgifter pr. capita (lag 4) | Anlægsudgifter (lag 4) | A National støt e til borgmesterens | parti Konstant          |               | n Justeret R2 | F-statistik | RMSE   |

Hypotese 4 om asymmetri mellem skattestigninger og skattesænkninger analyseres ved at opdele indkomstskattevariablen i separate variable for stig¬ ninger og fald. Ved asymmetri vil vi forvente, at den negative effekt af en indkomstskattestigning er mindre end den positive effekt af en indkomstskat¬ tesænkning. Som det fremgår af model 3, er koefficienterne stort set ens i stør¬ relse, og der er ingen statistisk forskel mellem dem . Til føjelsen af en li neær ud¬ gave af indkomstskattevariablen til specifikationen har heller ingen betydning for konklusionerne. Vi finder i model 4 ikke støtte til hypotese 5 om den be¬ tingede effekt af anciennitet (se også Frandsen, 1998), om end den forventede positive interaktion dog viser sig i nogle specifikationer.

Model 5 og 6 giver heller ingen støtte til de mulige interaktioner mellem indkomstskatten og henholdsvis borgerlig borgmester og en kommunalbesty¬ relse styret af et absolut flertal. Vælgerne straffer og belønner altså de to fløje lige meget for ændringer i skatteniveauet, ligesom de ikke synes at være mere villige til at straffe borgmesterpartiet mere i de kommuner, hvor der grundet absolutte flertal er en klar fordeling af det politiske ansvar. Førstnævnte står i kontrast til en række eksisterende studier, som fremhæver, at vælgerne har særlige forventninger til højreorienterede politikeres skattepolitik (Lowry et al., 1998). Sidstnævnte kan skyldes, at vælgerne i kommuner i alle tilfælde for¬ binder skatteprocenten med borgmesterpartiet, da borgmesteren i særklasse er den mest synlige person i kommunalpolitik.

Endelig finder vi i model 7 ingen effekt af nabokom muners ændringer af indkomstbeskatningen på det siddende borgmesterpartis opbakning, som det ellers var forventet ud fra hypotese 8. Borgerne bruger altså ikke umiddelbart ændringer i nabokommunernes beskatning som en genvej til at vurdere deres egen kommunes resultater. Dog findes en beskeden effekt af det absolutte ni¬ veau af naboernes skat: Borgmestre i kommuner med relativ lav skat i forhold til naboerne (der er kontrolleret for kommunens eget absolutte skatteniveau) klarer sig noget bedre ved valg end andre borgmestre. Det kan dog langtfra udelukkes, at denne nabovariabel opsamler en række uobserverede forhold om ri abokommunerne som eksempelvis dårlig økonomistyring eller anderledes ud¬ giftsog skattepræferencer.

## Robusthedstests

For at robusthedsteste reestinierede vi alle modeller med en alternativ afhængig variabel nemlig tilslutningen til den fløj i kommunalbestyrelsen, som borg¬ mesteren tilhører. Der skal naturligvis tages forbehold for, at vi definerer blok¬ kene ud fra de landspolitiske koalitioner, selv om koalitionsmønstrene varierer i kommuna lpo1itik. De overordnede tendenser i resultaterne er de samme. En undtagelse er dog, at ændringen i grundskyldspromillen bliver signifikant på 0,05 niveau i model 1 med et negativt fortegn som forventet. Ændringen af naboens skatteprocent er endvidere tæt på at være signifikant i den forventede retning i model 7 (p = 0,054).

Vi reestimerede endvidere alle modeller med kommunale fixed effects. For¬ delen herved er, at man tager højde for uobserveret, tidsinvariant heterogenitet, som fx historiske forskelle mellem de enkelte kommuner. Fixed effects-modeller opbruger dog også mange frihedsgrader, hvilket giver højere standard¬ fejl, og efficiensovervejeiser kan derfor være relevante i modeller som studeret i denne artikel, hvor der er mange enheder og få tidsperioder. De overordnede konklusioner fra tabel 1 forbliver uændrede, og faktisk stiger effektstørrelsen af indkomstskat marginalt i model 1. Det skal dog bemærkes, at effekten af det absolutte skatteniveau bliver insignifikant (effektstørrelsen mindskes ikke, men standard fejlen stiger betydeligt). I model 3 bliver dummyen for et fald i skatteprocenten insignifikant, men forskellen mellem koefficienterne for en stigning og et fald er (numerisk) stadig ikke forskellige fra hinanden (dette re¬ sultat holder også, hvis man tilføjer lineær udgave af indkomstskattevariabien til specifikationen). Konklusionerne i model 4-6 ændres heller ikke, hvorimod det absolutte niveau af naboernes indkomstskat bliver insignifikant, når de kommunale dummies tilføjes den sidste model (i dette tilfælde falder selve ef¬ fektestimatet også dramatisk). Afslutningsvis estimerede vi en række modeller, hvor de økonomiske kontrolvariable for kommunale udgifter blev interageret med kommunale skatteændringer. Resultaterne tyder dog ikke på, at udgifts¬ ændringer påvirker sammenhængen mellem skatteniveauet og borgmesterpar¬ tiets tilslutning.

## Konklusion

Denne artikel har set på ændringer i beskatningsniveauets betydning for væl¬ gernes vurdering af det siddende borgmesterparti. Dette spørgsmål har fået re¬ lativ ringe opmærksomhed i den internationale litteratur om økonomisk stem¬ meafgivning. Der findes dog en række studier i en dansk sammenhæng, som vi har bygget videre på ved at inkludere flere kontroller, teste flere hypoteser og ved at benytte et længere panel.

Vi fandt en robust negativ sammenhæng mellem stigning i indkomstbeskat¬ ningen og vælgernes tilslutning til det siddende borgmesterparti. Resultatet er især interessant i lyset af de uoverensstemmende resultater i den internationale litteratur (Boyne et al., 2009). Forklaringen på resultaterne skal muligvis fin¬ des i de ofte tætte danske kommunalvalg, hvor det kan gøre en forskel at flytte sit kryds, modsat valg i enkeltmandskredse, hvor resultatet ofte er givet på

forhånd. Samtidigt er en dansk borgmester entydigt ansvarlig for økonomisk succes og fiasko i sin kommune, hvilket gør det lettere for vælgerne at placere et ansvar. Effekten af ændringer tæt på valgåret er ligeledes betydeligt stærkere end i begyndelsen af valgperioden. Derimod blev der ikke fundet modererende effekter af borgmesterpartiets anciennitet, partifarve og absolutte flertal, lige¬ som vi heller ikke fandt empirisk støtte til asymmetri i effekten af skattestig¬ ninger versus skattesænk11inger eller til den mulige betydning af ændringer i nabokommunernes indkomstskat.

Det er oplagt, at de forskellige resultater ikke skal tolkes som ideelle kausale tests. En række variable, som vi ikke har adgang til, kan tænkes at påvirke såvel den lokale skattepolitik som borgmesterpartiets tilslutning. Eksempelvis vil uobserverede negative chok i den lokale økonomi eller dårlig økonomistyring give sig udslag i såvel højere skatter som mindre tilslutning til borgmesteren. Det er også muligt, at vælgerne skelner mellem forventede og uventede skat¬ teændringer, hvilket vi ikke umiddelbart kan tage højde for.

Et naturligt skridt for fremtidige studier af økonomisk stemmeafgivning i dansk kom111 unaIpolitik vil være at undersøge de belyste sammenhænge i kvasi-eksperirnentelle situationer. Senest har kommunalreformen været benyt¬ tet som afsæt for et naturligt eksperiment i det lokale demokrati (Lassen og Serritzlew, 2010; Kjær et al., 2010). Det er oplagt, at den danske litteratur om økonomisk stemmeafgivning på samme måde må afsøge kilder til eksogen va¬ riation i de lokaløkonomiske forhold.

## Note

1. Vi skylder en stor tak til Søren Risbjerg Thomsen og Ulrik Kjær for at stille hen¬ holdsvis valgdata og borgmesterdata til rådighed og til redaktørerne for grundige kommentarer. Ingen afde nævnte er ansvarlige for fejl eller mangler i artiklen.

## Litteratur

- Alvarez, Michael R., Jonathan Nagler og Jennifer R. Willette (2000). Measuring the Relative Impact oflssues and the Economy in Democratic Elections. Electoral Stud¬ ies 19 (2-3): 237-253.
- Bartels, Larry (2008). The Opin ion-Policy Disconnect: Cross-National Spending Pre¬ ferences and Democratic Representation, Paper, the Annual Meeting of the Ameri¬ can Political Science Association: Boston, August.
- Berg, Rikke og Ulrik Kjær (2007). Lokaltpolitisk lederskab. Odense: Syddansk Uni¬ versitetsforlag.
- Besley, Timothy og Anne Case (1995). Incumbent Behavior: Vote-seeking, Tax-setting, and Yardstick Competition. The American Econornic Review 85 (1): 25-45.

- Blom-Hansen, Jens (2005). Renter Illusion: Faet or Fiction? Urban Studies 42 (1): 127440.
- Blom-Hansen, Jens, Lars Christian Monkerud og Rune Sørensen (2006). Do Parties Matter for Local Revenue Policies? A Comparison of Denmark and Norway. Euro¬ peanJournal ofPolitical Research 45 (3): 445-465.
- Borre, Ole (1997). Economic Voting in Danish Electoral Surveys 1987-1994. Scandinavian Political Studies 20 (4): 347-365.
- Bosch, Niiria og Albert Solé-Ollé, A (2007). Yardstick Competition and the Political Costs of Raising Taxes: an Empiricai Analysis of Spanish Municipalities. Interna¬ tional Tax and Public Finance 14 (1): 71-92.
- Boyne, George A., Oliver James, Peter John og Nicolai Petrovsky (2009). Democracy and Government Performance: Holding Incumbents Accountable in English Local Governments. Journal ofPolitics 71: 732-749.
- Danmarks Statistik (2002). De kommunale regnskaber for regnskabsåret 2001 nr. 199.
- Danmarks Statistik (2011). Kommuner og regioners regnskaber 2010 nr. 233.
- Duch, Raymond M. og Randolph T. Stevenson (2008). The Economic Vote - How Po¬ litical and Economic Institutions Condition Election Results. Cambridge: Cambridge University Press.
- Erikson, Robert S., Michael B. Mackuen og James A. Stimson (2002). The Macro Polity. Cambridge: Cambridge University Press.
- Fiva, Jon H. og Jorn Rattsø (2007). Local Choice of Property Taxation: Evidence from Norway. Public Choice 132: 457-480.
- Frandsen, Annie Gaarsted (1998). landspolitik eller lokalpolitik? - Et studie afdanske kommunalvalg. Ph.d.-afhandling: Institut for Statskundskab: Odense Universitet.
- Gelman, Andrew og Gary King (1990). Estimating Incumbency Advantage without Bias. American Journal ofPolitical Science 34 (4): 1142-1164.
- Glaser, Mark A. og W. Bartley Hildreth (1996). A Profile of Discontinuity between Citizen Demand and Willingness to Pay Taxes: Comprehensive Planning for Park and Recreation Investment. Public Budgeting and Finance 16 (4): 96-113.
- Heyndels, Bruno og Jef Vuchelen (1998). Tax Mimicking among Belgian Municipali¬ ties. National Tax Journal, LI (1): 89-102.
- Hibbs, Douglas A. og Henrik Jess Madsen (1981). The Impact of Economic Perfor¬ mance on Electoral Support in Sweden, 1967-1978. Scandinavian Political Studies 4: 33-50.
- Houlberg, Kurt (1999). Budgetoverskridelsernes anatomi. Nordisk Administrativt Tidsskrift (3): 200-232.
- Houlberg, Kurt (2000). Udgiftspolitisk isomorfisme - de danske kommuner i nøgle¬ tallenes vold? Politica 32 (3): 262-282.

- Houlberg, Kurt (2003). Hvad er godt kommunestyre?, pp. 31-43 i Ulrik Kjær og Poul Erik Mouritzen (red.), Kommunestørrelse og lokalt demokrati. Odense: Syddansk Universitetsforlag.
- Kahneman, Daniel og Amos Tversky (1979). Prospect Theory: An Analysis of Deci¬ sion under Risk. Econometrica 47: 263-291.
- Kjær, Ulrik (2008). Borgmesterdata (SPSS-datasæt). Institut for Statskundskab: Syd¬ dansk Universitet.
- Kjær, Ulrik, Ulf Hjelmar og Asmus Leth Olsen (2010). Municipal Amalgamations and the Democratic Functioning of Local Councils: The Danish 2007 Structural Reform as Case. Local Government Studies 36 (4): 569-585.
- Kone, Susan L. og Richard F. Winters (1993). Taxes and Yoting: Electoral Retribution in the American States. Journal ofPolitics 55: 22-40.
- Lassen, David Dreyer og Søren Serritzlew (2010). Kommunalreformen og lokalpoli¬ tisk effektivitetsfølelse. Politica 42 (2): 145-162.
- Lau, Richard R. (1985). Two Explanations for Negativity Effects in Political Behavior. American Journal ofPolitical Science 29: 119-138.
- Lewis-Beck, Michael S. og Mary Stegmaier (2000). Economic Determinants of Elec¬ toral Outcomes. Annual Review ofPolitical Science 3: 183-219.
- Lewis-Beck, Michael S. og Mary Stegmaier (2007). Economic Models ofYoting, pp. 518-537 i Russell J. Dalton og Hans-Dieter Klingemann (red.), Oxford Handbook ofPolitical Behaviour. New York: Oxford University Press.
- Lowry, Robert C., James E. Alt og Karen E. Ferree (1998). Fiscai Policy Outcomes and Electoral Accountability in American States. The American Political Science Review 92 (4): 759-774.
- Mouritzen, Poul Erik (1989). The Local Political Business Cycle. Scandinavian Politi¬ cal Studies 12 (1): 37-55.
- Mouritzen, Poul Erik (1991). Den politiske cyklus: en undersøgelse afvælgere, politikere og bureaukrater i kommunalpolitik under stigende ressourceknaphed. Doktorafhandling, Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet.
- Mouritzen, Poul Erik (1999). De små kommuner. De er ikk 'så ringe endda. København: AKF Forlaget.
- Mouritzen, Poul Erik (2003). Kommunestyret i Danmark™ bæredygtighed og demo¬ krati, pp. 31-43 i Ulrik Kjær og Poul Erik Mouritzen (red.), Kommunestørrelse og lokalt demokrati. Odense: Syddansk Universitetsforlag.
- Nannestad, Peter og Martin Paldam (1994). The VP-function: A Survey ofthe Litera¬ ture on Vote and Popularity Funetions after 25 years. Public Choice 79 (3): 213-245.
- Nord haus, William D. (1975). The Political Business Cycle. The Review ofEconomic Studies 42 (2): 169-190.

- Olsen, Asmus Leth (2010). Kommunestyre og kommunernes indbyrdes relation. Re¬ sumé af speciale. AKF, Anvendt Kommunal Forskning, http://www.akf.dk/udgivelser/container/2010/udgivelse\_1084/ (12. maj, 2012)
- Olsen, Asmus Leth (2012). The Politics of Digits: Evidence of Odd Taxation. Public Choke, DOI: 10.1007/sll 127-011-9807-x.
- Pedersen, Carsten Strømbæk (2003). Viden om kommunalpolitik, pp. 94-108 i Ulrik Kjær and Poul Erik Mouritzen (red.), Kommunestørrelse og lokalt demokrati. Oden¬ se: Syddansk Universitetsforlag.
- Pedersen, Niels Jørgen Mau (2004). Lokal beskatning i Danmark nogle problemstil¬ linger. Undervisningsnoter 93. Økonomisk Institut. Københavns Universitet.
- Rodden, Jonathan (2006). Economic Geography and Economic Voting: Evidence from the U.S. States. British Journal ofPoliticai Science 36 (3): 527-547.
- Salmon, Pierre (1987). Decentralisation as an Incentive Scheme. OxfordReview ofEco¬ nomic Policy 3 (2): 24-42.
- Serritzlew, Søren (2005). Break ing Budgets: An Empiricai Examination of Danish Municipalities. Financial Accountability and Management 21 (4): 413-435.
- Thomsen, Søren Risbjerg (2007). Landspolitisk og lokalpolitisk forklaringer på Kom¬ munalvalg 2005, pp. 159-189 i Roger Buch og Jørgen Elklit (red.), Nye Kommunal¬ valg? Kontinuitet ogforandring ved valget i 2005. Odense: Syddansk Universitets¬ forlag.
- Thomsen, Søren Risbjerg (2011). Den danske valgdatabase, valgdata.ps.au.dk/ (No¬ vember 2011).
- Ti11 man, Erik R. og Baekkwan Park (2009). Do Voters Reward and Punish Governments for Changes in Income Taxes?Journal ofElections, Public Opinion and Parties 19 (3): 313-331.
- Van der Brug, Wouter, Cees van der Eijk og Mark Franklin (2007). The Econorny and the Vote: Economic Conditions and Elections in Fifteen Countries. New York: Cam¬ bridge University Press.
- van der Eijk, Cees, Wouter van der Brug, Martin Kroh og Mark Franklin (2006). Rethinking the Dependent Variable in Voting Behavior: On the Measurement and Analysis of Electoral Utilities. Electoral Studies 25 (3): 424-447.
- Vermeier, Jan og Bruno Heyndels (2006). The Electoral Cost ofTax Policy in Flemish Municipalities. AppliedEconomics 38: 2285-2298.