Økonomiske effekter og idrætsbegivenheder: Kan sport give vækst?
Forfattere: Rasmus Klarskov Storm
Tidsskrift: forumforidraet (2012-03-01)

VM i Taekwondo blev afholdt i Ballerup Super Arena i 2009 (Scanpix Denmark/Christian Als/STF)

## Økonomiske effekter og idrætsbegivenheder:

Kan sport give vækst?

## INDLEDNING 1

De senere års fokus på at skaffe store idrætsbegivenheder til Danmark har i flere henseender været en succes. Danmark har de senere år været  vært  for  mange  af  slagsen,  og  Sport  Event Danmark  (SED),  der  blev  oprettet  i  2008  som erstatning for det tidligere 'Idrætsfonden Danmark' (oprettet i 1994), har været dygtig til at hverve relativt store og internationale events.

Ifølge  Deloitte  (2011)  steg  antallet  af  afholdte events på dansk jord således fra 62 i perioden 2005 til 2007 til 116 i perioden 2008 til 2010. Det politiske ønske om at satse på sport som en del af oplevelsesøkonomien har i den forstand båret frugt. Selvom finanskrisen i 2008 ramte de oplevelsesøkonomiske aktiviteter hårdt, kan dette i sig selv ikke fjerne fokus fra, at oplevelsesøkonomien, herunder sport, anses som noget, Danmark skal leve af i fremtiden (Bille &amp; Lorenzen 2008, Storm &amp; Brandt 2008, Bærenholdt &amp; Sundbo  2007).  I  regeringsrapporten  fra  2003, 'Danmark  i  kultur-  og  oplevelsesøkonomien  -  fem nye  skridt  på  vejen'  (Regeringen  2003),  blev det eksempelvis understreget, at:

'Afgørende  for  virksomheders  og  branchers konkurrencedygtighed og dermed landes vel  færd og velstand er ikke længere alene evnen  til  at  producere  prisbillige  produkter, der  er  teknologisk  overlegne,  men  også  evnen til at skabe produkter eller serviceydelser,  der  rummer  kvalitet,  følelser,  værdier, mening, identitet og æstetik, der bidrager til produktivitet og vækst i Danmark' (Regeringen 2003, s. 8-9).

I forhold til sport gik rapporten så langt som at anføre, at '(…) sportens verden i høj grad er blevet  økonomisk  omfattende  med  betydelig  omsætning,  beskæftigelse  og  vækst'  (Regeringen

2003, s. 20), og under overskriften, 'Regeringens strategi', blev det understreget, at 'Regeringen ønsker at støtte sportserhvervets vilkår (…) for at  understøtte  branchens  muligheder  for  øget vækst' (Regeringen 2003, s. 22).

Den daværende VK-regerings oplæg til handlingsplan  for  'Offensiv  global  markedsføring af Danmark' fra januar 2007 afsatte endvidere ekstraordinære 9,5 mio. kroner til gennemførelsen af 'The Danish Year of Sports' i 2009, hvor Danmark i særlig grad skulle gøre sig som vært for  internationale  idrætsbegivenheder  (Storm &amp; Brandt 2008, Storm 2009). Også den socialdemokratisk ledede regering, der kom til i 2011, har  via  kulturminister  Uffe  Elbæk  (R)  og  den fortsatte økonomiske  støtte til Sport  Event Danmark lagt vægt på, at værtskaber for store sportsevents fortsat er en prioriteret del af regeringens politik.

Men har ønsket om at satse på sportslige oplevelser som vækstgenerator i samfundsøkonomien nogen forankring, eller er det 'varm luft' og politisk motiveret optimisme skabt af tilhængere  af  de  kendte  oplevelsesøkonomiske  teorier fremstillet  af  blandt  andre  Pine  og  Gilmore (1999) og Florida (2002)? Kan eller bør vi sætte vores lid til internationale idrætsevents og sport generelt som grundlag for økonomisk vækst, øget beskæftigelse, branding og turismeindtægter?

Meget tyder på, at det er svært at forvandle værtskabet  for  store  internationale  sportsmesterskaber  til  store  økonomiske  gevinster.  Den foreliggende  litteratur  anfører  stort  set  samstemmende, at de økonomiske effekter af sportsbegivenheder er små - hvis der overhovedet er nogle. Dette gør det relevant at kigge nærmere på, hvor langt man kan trække argumentet om de gunstige effekter.

Artiklen  er  på  denne  baggrund  struktureret som følger:  Først  gives  et  kort  indblik  i  effek- terne af de senere års afholdte sportsevents på dansk  jord,  hvorefter  spørgsmålet  om  effekter problematiseres  på  et  generelt  plan  via  et  review  af  den  foreliggende  sporteventlitteratur. Herefter  konkretiseres  via  en  gennemgang  af danske effektberegninger. Dernæst samles kort op, og afsluttende vurderes det, hvilket udgangspunkt en fremtidig eventstrategi baseret på den foreliggende viden kan tage.

## DANSKE BEGIVENHEDER

Gennem de senere år har Danmark været vært for  mange sportsbegivenheder. En sammentælling  viser,  at  Sport  Event  Danmark  i  perioden 2005-2010 har støttet 178 events på dansk jord, hvoraf  de  mest  betydende  har  været  IOC-kongressen i 2009 og VM i landevejscykling i 2011.

Mange af de afholdte events har, hvad angår den økonomiske side, været fulgt op af effektanalyser,  der  samlet  viser  et  økonomisk  overskud i overensstemmelse med ideen om, at begivenhedernes besøgende katalyserer  en  afledet økonomisk gevinst.

Går  vi  tilbage  og  regner  fra  sen-90'erne  opgjorde SED (dengang 'Idrætsfonden Danmark') de samlede økonomiske effekter af de 19 største internationale  idrætsbegivenheder  i  perioden 1998-2005  til  en  samlet  turismeomsætning  på 390 mio. kr. og en bruttoværditilvækst 2  på 217 mio.  kr.,  hvilket  kan  omregnes  til  757  årsværk og  et  provenu  til  statskassen  i  form  af  skatter og afgifter på 120 mio. kr. samt 14 mio. kr. til de amtskommunale kasser og 24 mio. kr. til de kommunale (Idrætsfonden Danmark 2006).

I  2006  gennemførte  det  daværende  Idrætsfonden Danmark en opfølgende undersøgelse af årets 22 større internationale sportsbegivenheder (Idrætsfonden Danmark 2007). Ifølge denne undersøgelse genererede arrangementerne, herunder to store arrangementer i Aarhus, VM

AF RASMUS K. STORM

i  idrætsgymnastik  og VM  i  orienteringsløb,  en ekstra  udenlandsk  turismeomsætning  på  74 mio. kr. og en bruttoværditilvækst på 57 mio. kr. Det offentlige fik 28 mio. kr. ind fra skatter, afgifter og moms.

Siden 2006 har SED offentliggjort yderligere effektanalyser  i  halen  på  en  række  events.  I 2010 er  ni  udvalgte  af  disse,  der  blandt  andet omfatter effekterne af VM i floorball (k) 2007, EM i badminton i 2008, EM i vandski i 2009 og VM i  taekwondo  i  2009,  opgjort  til  en  samlet øget turismeomsætning på 119,6 mio. kr., der resulterede i en bruttoværditilvækst på 116 mio. kr. (Sport Event Denmark 2010, s. 10). I 2011 var VM i landevejscykling alene grund for en øget turismeomsætning  på  232  mio.  kr.,  hvoraf  176 mio.  kr.  ifølge  SED's  tal  kom  fra  udenlandske gæster svarende til 262 årsværk, der blev genereret  af  den  i  øvrigt  organisatorisk  set  succesfuldt afviklede event.

Samlet tyder alt på en overskudsforretning af de danske events, der ligeledes medfører et vist offentligt provenu fra skatter, moms og afgifter og  øget  beskæftigelse.  Spørgsmålet  er  imidlertid, hvad der reelt ligger bag de beregnede tal, hvem de beregnede effekter kommer til gode, og hvor store effekterne er - set i et bredere perspektiv.

World Cup i Bueskydning i Nyhavn, 2009 (Foto: Kaj Frandsen)

## ER EFFEKTBEREGNINGSMETODEN SIKKER?

Hvad angår det sidste  spørgsmål,  beregnes  effekten af de store events typisk gennem en relativt simpel metode, hvor en multiplikatorværdi, ganges med det estimat, man ex ante 3  forventer, at besøgende vil bruge under eventen. Estimatet  findes  ved  at  forudsige,  hvor  mange  besøgende eventen vil have, hvor mange penge de vil bruge pr. dag, og hvor mange dage de vil være til eventen (Matheson 2004, s. 3). 4

I  de  tilfælde,  hvor  effektmålingen  laves  ex post 5 ,  kan  antallet  for  eksempel  estimeres  ved ekstrapolation  baseret  på  en  stikprøve  via  en opgørelse af solgte hotelsenge i byen, antallet af flyafgange eller lignende. Gennem multiplikato- ren, eller en mere avanceret økonomisk model, giver beregningen de estimerede afledede økonomiske effekter, som de besøgendes 'indledende forbrug' vil give anledning til i andre led, og samlet giver dette et udtryk for effekten.

Ifølge Crompton (1995), Matheson (2004, s. 4, 2006b, s. 4) samt Rappaport &amp; Wilkerson (2001, s. 60f) er der imidlertid store metodiske og teoretiske  problemer  med  de  grundantagelser  og fremgangsmåder, som denne slags effektstudier typisk  hviler  på.  Den  vægt,  'de  ekstra  gevinster' ofte gives i effektstudierne og ikke mindst i  pressen,  er  ligeledes  problematisk,  fordi  den ofte tenderer til at give et skævvredet billede af pengestrømmene.

Overordnet set kan der peges på nedenstående grundproblemer med effektstudierne.

## TURISMEINDTÆGTER OG DE AFLEDTE EFFEKTER

Det er indlysende, at en stor idrætsbegivenhed tiltrækker turister, der forbruger, mens de er i landet. Det giver indtægter til såvel offentlige som private aktører. Problemet er bare, at det er meget svært at måle den nøjagtige effekt især  forud  for  eventen,  hvor  beregningen  kun kan bero på skønsmæssige antagelser om antallet af tilstrømmende turister og deres forbrug. Ifølge  Crompton  (1995),  Baade  &amp;  Matheson (2002, 2004), Kuper &amp; Szymanski (2009, s. 236) og Andreff (2012) findes der imidlertid en hel industri af konsulenter, der altid kan opstille et positivt regnestykke forud for en given begivenhed.

Desværre  er forudsætningerne som  regel overoptimistiske (Siegfried &amp; Zimbalist 2000, s. 103; Crompton 1995) og er ifølge Nielsen (2011, s. 5) udtryk for en diskurs, der forener rent kommercielle  interesser med  politisk-strategiske mål i en mere eller mindre bevidst konstrueret 'bevisførelse'  for  gevinsterne.  Mere  konkret knytter problemet sig først og fremmest til den regnetekniske fremgangsmåde, der skalerer 'impacten'  af  det  initiale  turismeforbrug  i  de forskellige efterfølgende forbrugsled.

Pakket ind i argumentation med en tekniskøkonomisk aura efterlades iagttagere ofte med en følelse af, at

'there  is  some  magical  process  through which one dollar of spending eventually turns into two and perhaps even three' (Davidson &amp; Schaffer 1980, s. 16).

En ren mirakelkur, der nærmest garanterer et overskud af afholdelse af eventen.

Spørgsmålet er imidlertid, hvilken tilgang eller multiplikator-type man med mest rimelighed skal anvende? Ifølge Crompton (1995, s. 20) er der typisk én af tre hovedvarianter i spil i forbindelse med effektberegninger, hvorunder den første er den såkaldte 'salgs-' eller 'omsætningsmultiplikator'.  Denne  type  giver  det  højeste økonomiske effekttal og er derfor ofte anvendt, fordi det giver et strategisk godt argument over for (offentlige) beslutningstagere  (Crompton 1995, p. 22).

Problemet er, at det er meningsløst at operere med denne type multiplikator og argumentere, at resultatet beregnet med denne faktor er udtryk for den økonomiske effekt. Den økonomiske effekt handler nemlig ifølge Crompton (1995, s. 21-22) om, hvor meget bedre regionens (eller nationens) husstande indkomstmæssigt stilles, og ikke om, hvor meget øget salg eller omsætning i  forskellige  brancher,  der  genereres.  Spørgsmålet er mere generelt, hvad der er tilbage til regionen af det øgede salg eller den øgede omsætning af det øgede turismeforbrug, når skatter eller afgifter til ikke-lokale offentlige myndigheder er betalt, og øvrige pengestrømme til ikke-lokale ansatte (der bor uden for regionen), virksomhedsejere, aktionærer eller organisationer, der leverer tjenester eller ydelser til lokale aktører (lækager 6 ), er regnet fra, og residualet har forplantet sig som øget hustandsindkomst.

I stedet er den såkaldte 'indkomst-multiplikator' ifølge Crompton (1995, s. 23) - den anden af de typisk anvendte multiplikatorer - en bedre tilgang, da den mere realistisk indikerer den reelle velstandsforøgelse, lokalområdet nyder som følge af ekstra økonomisk forbrug i forbindelse med en ny sportsarena eller en event - også efter at der er taget højde for lækager, der sender dele  af  det  ekstra  nye  turismeforbrug  væk  fra området.

Den  tredje  multiplikator,  der  ofte  er  i  spil, er  den  såkaldte  'beskæftigelsesmultiplikator' (Crompton, 1995, s. 22). Denne tilgang omregner det  øgede  forbrug,  en  større  event  eller  en  ny sportsarena måtte give anledning til målt i antal fuldtidsjob.  Problemet  med  denne  tilgang  er imidlertid,  at  sportsevents  typisk  ikke  skaber langsigtede arbejdspladser, men primært forbigående jobs i service-sektoren.

Hertil kommer, at det er uklart, om der i det hele taget ansættes flere mennesker på grund af eventen. Snarere udnyttes den eksisterende arbejdskraft, og i bedste fald hyres blot lidt ekstra assistance  i  peakperioden  (Crompton,  1995,  s. 22).  Nye  vedvarende  fuldtidsjobs  med  positiv indflydelse på arbejdsløshedsprocenten materialiserer  sig  kun  i  marginal  udstrækning - hvis overhovedet.

Mere konkret finder Baade et al.  (se:  Baade 1987, Baade &amp; Dye 1988,  Baade 1994, 1996, Baade &amp; Sanderson 1997) i deres studier af store sportsvenues, at sammenligner man for eksempel byer uden et professionelt sportshold og et tilsvarende stadion med byer, der har, er der ingen målbar forskel på centrale økonomiske variable (Kuper &amp; Szymanski 2009, s. 238-241).

Nogle  af  studierne  viser  endog  en  decideret negativ effekt af tilstedeværelsen af et 'sportsvenue'  og/eller  en  sportsarena  (Baade  1987,  s.  1516, Crompton 1995, s. 17, Rappaport &amp; Wilkerson 2001,  s.  56),  hvor  store  offentlige  investeringer langt overstiger effekten. I forhold til OL og slutrunder i fodbold finder Baade &amp; Matheson (2002, 2004) samme resultater. Tien et al. (2011) anfører direkte, at selvom der er mindre effekter at måle på kort sigt, så viser en analyse af effekterne af afholdelse af 24 sommer- og vinter OL i 15 lande, at

'Contrary  to  conventional  wisdom,  hosting the  Olympic  Games  does  not  seem  to  be  a significant  tool  for  achieving  major  economic objectives and generating long-term profound  impacts  for  the  cities  that  stage  the events (…)' (Tien et al. 2011, s. 21).

På  spørgsmålet  om  realiteterne  i  argumentet om, at store idrætsbegivenheder generelt er en god  forretning  svarer  forfatterne:  '(…)  it  is  a myth' (Tien et al. 2011, s. 21).

Hvad angår argumentet om mere langsigtede positive  effekter,  der  afledes  af  den  branding, som  værtsbyen  får,  er  der  ifølge  Matheson (2010) svag empirisk dokumentation. Tager man samtidig Ulvnes &amp; Solberg (2011) til indtægt, er der ikke meget, der tyder på, at turister, besøgende eller tv-seere, der har overværet en stor sportsevent,  har  noget  længerevarende  minde om værtsbyen. Det dokumenterer også undersøgelser  af  EM  i  fodbold.  Eksempelvis  huskede kun  ti  procent  (i  2001),  at  fodbold  EM  i  1996 blev afviklet i England, mens 55 procent af de adspurgte havde glemt, at mesterskabet i 2000 blev afholdt i Holland/Belgien - dvs. blot ét år senere  (Oldenboom  2005).  Hvis  dette  er  mere generelt,  er  det  dermed  tvivlsomt,  hvor  meget øget sportsturisme bidrager til øget branding.

Heller ikke i forhold til fremtidig eksport for værtsnationen,  der  ofte  også  argumenteres  at øges efter afholdelse af begivenheden, kan der findes  forskningsmæssig  dokumentation  (Maening &amp; Richter 2012).

## FLERE ARBEJDSPLADSER SOM FØLGE AF FACILITETSBYGGERI?

Ud over problemstillingerne med beskæftigelse i  serviceerhverv  nævnt  oven  for,  er  det  også tvivlsomt,  om  store  sportsbegivenheder  skaber voldsomme effekter via beskæftigelse i byggesektoren. Da offentlige investeringer i facilitetsbyggeri til en event ofte gøres på baggrund af nedprioriteringer  af  andre  offentlige  udgifter, modsvares investeringer i bygninger som regel af mindre forbrug andetsteds (Matheson 2006b, s. 12, Dwyer et al. 2005, s. 357).

Offentlige investeringer kan også modsvares af højere skatter, men de virker typisk dæmpende på  det  private  forbrug  (Kavetsos  &amp;  Szymanski 2010, s. 160; Siegfried &amp; Zimbalist 2000, s. 109). Desuden er det meget sandsynligt, at entreprenører og arbejdere i varierende udstrækning hentes ind fra udlandet for at udføre bygningsarbejdet, hvilket medfører en negativ virkning på de indenlandske effekter, fordi store dele af den inducerede omsætning forsvinder ud af landet (lækager).

Begivenheden bidrager - som i tilfældet med servicesektoren nævnt ovenfor - derfor kun begrænset  til  væksten  i  permanente  fuldtidsjob (Whitson &amp; Horne 2006). I forbindelse med mere permanente sportsarenaer finder Baade (1987 s. 18) endvidere, at vækst i serviceerhverv (lavtuddannet  arbejdskraft)  typisk  udlignes  af  fald  i andre erhverv (der typisk kræver et højere uddannelsesniveau), og derfor bevirker en forskydning i antallet af fuldtidsjob fra højtuddannede områder til lavtuddannede, der generelt ikke er vækstgenerende i samme udstrækning.

På det generelle fravær af sammenhæng mellem konstruktionen af sportsfaciliteter og økonomisk vækst peger også Rosentraub et al. (1994) samt Coates &amp; Humphreyes (1999) ligesom Matheson (2006b), der opsummerende anfører:

'At  best  public  expenditures  on  sports-related construction or operation have zero net impact (…). At worst, the spending on sportsprojects  represents  true  costs'  (Matheson 2006b, s. 12).

Enkelte forfattere peger dog på overskud. Blandt andet  anfører  Preuss  et  al.  (2007),  at  der  kan være positive effekter ved store events - om end de  som  regel  er  små. Typisk  hidrører  blot  0,05 procent  af  væksten  i  værtslandets  bruttonationalprodukt  (BNP)  i  det  pågældende  år  fra  den pågældende mega-event (Preuss et al. 2007, s. 2). I 2006, hvor fodbold-VM blev afholdt i Tyskland, svarede de økonomiske effekter dog til 0,13 procent af BNP samme år (Preuss et al. 2007, s. 11).

## HVIDE ELEFANTER

Rettighederne til at blive værtsnation for en stor international  begivenhed kommer ofte i intens international  konkurrence  med  andre  værtskandidater. Den, der får begivenheden, er som regel  den  nation,  der  lover  mest  og  bygger  de flotteste arenaer (Whitson 2004, Kavetsos &amp; Szymanski  2010).  Det  koster,  især  når  nationerne overbyder hinanden i budfasen. En af de største udfordringer er derfor spørgsmålet om, hvad man skal bruge de nye flotte stadionanlæg til, når arrangementet er ovre, og murstenene er sat.

Typisk kan anlæggene ikke drives uden store offentlige driftstilskud, ligesom kapacitetsudnyttelsen ofte er lav i forhold til investeringen (Alm 2012),  der  kunne  anvendes  i  mere  effektive vækstområder i stedet for efterfølgende at henstå som tomme eller halvtomme hvide bygningselefanter uden reelt indhold (Baade 1987, Baade &amp; Matheson 2002). Ligeledes sprænger byggerierne ofte anlægsbudgetterne på grund af den fokuserede  efterspørgsel  forud  for  eventen  samt kravet om at blive færdig med faciliteterne, inden begivenheden begynder (Andreff 2012).

Ifølge Andreff  (2012)  har  der  været  massive overskridelse  af  de  opstillede  budgetter  ved mere  end  flertallet  af  de  afholdte  Olympiske Lege i nyere tid. Betragter man således overskridelser, hvad angår såvel driftsomkostninger som udgifter til faciliteter, havde følgende sommerOL  et  overforbrug  på  mere  end  30  procent  af budgettet: Montreal (1976), Moskva (1980), Seoul  (1988),  Barcelona  (1992),  Athen  (2004), Beijing (2008) og London (2012), der for sidstnævntes vedkommende - ifølge de seneste meldinger - ser ud til at ende med offentlige udgifter på mere end 9,3 mia. pund. Desuden bør man også  medregne  Sydney  (2000)  i  porteføljen  af budgetoverskridelser, der ifølge Solberg &amp; Preuss  (2007)  overskred  driftsomkostningerne med 68 procent og udgifterne til bygninger med 228 procent.

Ved vinter-OL gælder samme overskridelser ifølge Andreff (2012) - som sommer-OL for Lake Placid (1980), Calgary (1988), Albertville (1992), Salt Lake City (2002), Torino (2006), Vancouver (2010) og efter alt at dømme også Sotchi (2014). Hertil kommer, at de økonomiske effekter af OL i  Lillehammer i 2000 ligeledes var svære at få øje på (Solberg 2006). 7

## CROWDING OUT-EFFEKTER

I  forhold til turistforbrug, taler man endvidere om  'crowding  out-effekter',  hvor  turister,  der ville være kommet til byen, i stedet bliver væk, fordi de ikke gider befinde sig midt i orkanens øje,  når  de  er  på  ferie  (Du  Plessis  &amp;  Maening 2011, Matheson 2006b). Skulle turister fra andre egne af landet i stedet komme til eventområdet, omdistribuerer de så at sige blot forbruget, så den totale effekt på nationalt niveau er nul.

I  forbindelse  med VM-slutrunden i fodbold i Sydkorea i 2002 var der ganske vist en stigning i antallet af europæiske gæster i forbindelse med slutrunden, men effekten blev opvejet af en tilsvarende nedgang i japanske turister, der ikke tog til landet af samme årsag (Matheson 2006b, s. 10; Baade &amp; Matheson 2004, s. 351).

'Time shifters' er et andet problem (Crompton 1995, s. 27):  Ved fodbold-VM i Tyskland i 2006 var omkring en fjerdedel af turisterne time shifters, der ville have været kommet til Tyskland alligevel på et andet tidspunkt. Disse bør trækkes ud af  regnestykket,  da  deres  forbrug  ikke  er  reelt øget forbrug. Desuden var kun godt en femtedel af  det  totale  antal  besøgende  ved  slutrunden udenlandske  turister,  der  specifikt  var  kommet for at være en del af festen (Kuper &amp; Szymanski 2009, s.  243).  Resten  var  tyskere,  der  sådan  set blot re-allokerede deres forbrug internt i landet uden nogen nettogevinst for den tyske økonomi. Tager  man  dette  i  betragtning,  oversteg  de  offentlige investeringer ifølge Kuper &amp; Szymanski (2009) turismeforbruget blandt udlændinge ved den i øvrigt succesfuldt afholdte slutrunde.

## LÆKAGER, SUBSTITUTIONSEFFEKTER OG POTENTIELT ALTERNATIVE ANVENDELSER AF INVESTERINGEN

Ud over disse problemstillinger findes der også substitutionseffekter og lækager: Under en stor event vil privatforbrug på sportsrelaterede ydelser under afviklingen af eventen typisk modsvares af en tilsvarende nedgang i forbrug i andre sektorer, da forbrugerne alt andet lige kun har begrænsede forbrugsmuligheder (Baade &amp; Matheson 2002, s. 130, Baade 1987, s. 13; Siegfried &amp; Zimbalist 2000, s. 105).

Hertil kommer, at selvom de offentlige tilskud til eventen bruges lokalt, er det ikke sikkert, de kommer lokalregionen til gode, hvorimod de offentlige tilskud ofte, helt eller delvist, er betalt af de lokale. For eksempel stiger priserne i hotellerne typisk under megaevents, men lønnen blandt de ansatte lokalbeboere er den samme. Det er altså hotelkæden, der ofte er international, som høster størstedelen af gevinsten. Kapitalgevinster  af  denne  slags  er  typisk  tilbøjelig til at forsvinde fra lokalområdet i form af lækager (Matheson, 2004, Matheson 2006a, Baade &amp; Matheson 2002).

OK

Derudover findes de såkaldte 'substitutionseffekter',  hvor  lokale  indbyggere  bruger  deres penge på eventen i stedet for på andre varer, tjenester eller ydelser lokalt. De flytter sådan set blot deres forbrug (Baade 1996, Baade &amp; Matheson 2004, Coalter &amp; Taylor 2008). Det er ikke ny aktivitet  (Matheson 2006b, s. 8; Baade 1987, s. 13,  Rappaport  &amp; Wilkerson  2001)  og  skal  ikke med i beregningen af effektresultatet (Kavetsos &amp; Szymanski 2010, s. 160).

Et  andet  eksempel  på  substitutionseffekter nævnes af Bade og Matheson (2004), der peger på,  at  selvom  OL  i  Sydney  i  2000  medførte  en stigning i efterspørgslen på hotelværelser i Adelaide og Sydney, oplevede resten af hotelmarkedet i Australien

'(…)  a  decline  in  occupancy  in  September 2000 relative to September 1999 despite the Olympic Games. Hoteliers indicate that while international demand was strong (…) domestic leisure travel traditionally taking place during the September School Holiday period was displaced to Sydney for the Olympics' (Baade &amp; Matheson 2004, s. 346).

Endelig må de såkaldte 'opportunity costs' ved at  afholde  en  sportsevent  tages  i  betragtning (Baade  &amp;  Matheson  2002,  s.  133,  Siegfried  &amp; Zimbalist 2000, s. 109). Selvom der er et positivt nettoresultat forbundet med en given event, bør investeringen - set fra en stringent økonomisk synsvinkel - kun foretages, hvis der ikke er andre alternative investeringsformer, der kan give et  bedre  eller  tilsvarende  resultat  (Kesenne, 1999). I praksis gøres der imidlertid sjældent sådanne overvejelser.

VM i landevejscykling i Danmark, 2011(Foto: Jimi A. Bøgevig)

## BEGRÆNSET DANSK OVERSKUD

Ovenstående viser, at beregninger af de økonomiske  effekter  af  at  afholde  store  idrætsbegivenheder  eller  sportsevents  er  forbundet  med en række komplekse problemstillinger. Dermed kan  det  være  vanskeligt  reelt  at  vide,  om  der skabes et provenu af sådanne events.

I forhold til de hjemlige danske events peger Sport  Event  Danmarks  egne  analyser  ganske vist på et sådant overskud, og der tages faktisk også i de foreliggende rapporter mange af de relevante forbehold i forhold til de problemstillinger, som litteraturen gennemgået oven for peger på.  Den  såkaldte  LINE-model,  der  anvendes  i forbindelse med ex post beregninger (og som giver nogle tommelfingerregler i forbindelse med ex  ante  estimeringer),  er  relativt  pålidelig  om end usikkerhederne ved beregningerne retfærdigvis påpeges. Endelig har mange af de danske events ikke har medført store infrastrukturelle investeringer  eller  facilitetsbyggeri,  der  kan medføre 'dødvægt' i det økonomiske kredsløb.

I  den forstand tyder meget på en reel økonomisk  effekt  af  danske  events,  men  målingerne kan også problematiseres. Dels er der spørgsmålet  om,  hvor  store  effekterne  reelt  er,  hvis  der modregnes omkostninger til for eksempel sikkerhed,  oprydning  og  infrastruktur  samt  effektivitetstab i andre brancher som følge af en event.  8

Dels  er  der  spørgsmålet  om  alternative  anvendelser af de investerede midler. Ydermere er  der  spørgsmålet  om  crowding  out-effekter, der dog tages eksplicit højde for i visse af effektanalyserne  (se  for  eksempel  Sport  Event Denmark 2007), men ikke i alle. Endvidere er spørgsmålet,  om  den  anvendte  beregningsmodel er tilstrækkelig præcis. Endelig er spørgsmålet i  hvor  stor  udstrækning,  den  øgede  beskæftigelse  materialiserer  sig  i  permanente fuldtidsjob. 9

udgifterne  ligeså.  Den  amerikanske  præsident Barack Obama var i landet sammen med en række  andre  internationale  toppolitikere  samt  andre  'VIP  personer,  herunder  statsoverhoveder og  celebrities'  (Sport  Event  Denmark,  Visit Denmark, &amp; Wonderful Copenhagen 2009, s. 7).

Alene Obamas besøg resulterede i en ekstraregning for sikkerhed på et betydeligt millionbeløb. I forbindelse med VM i landevejscykling spærrede  man  Københavns  bymidte  af  i  flere dage,  hvilket  medførte  et  effektivitetstab  og vanskeligheder  for  erhvervslivet  i  centrum  og pendlere på vej til og fra arbejde.

Hvad angår det første: I forbindelse med IOCkongressen var sikkerhedsspørgsmålet stort og Kigger man endvidere lidt tættere på de økonomiske nøgletal af de danske events falder et par  ting  i  øjnene.  Først  og  fremmest  den  relativt begrænsede effekt. I nedenstående tabel 1 fremgår de samlede økonomiske effekter beregnet med udgangspunkt i Sport Event Danmarks egen model for perioden 2005-2010.

Tabel 1: Nøgletal for afviklede internationale sportsevents i Danmark fra 2005 til 2010

|                                                                | 2005   | 2006   | 2007   | 2008   | 2009   | 2010   |
|----------------------------------------------------------------|--------|--------|--------|--------|--------|--------|
| Samlet turismeomsætning (mio. kr.)                             | 45,33  | 111,55 | 59,12  | 55,03  | 277,69 | 145,20 |
| Heraf udenlandsk                                               | 30,85  | 73,07  | 36,78  | 39,90  | 255,41 | 90,40  |
| Heraf dansk                                                    | 14,49  | 38,47  | 22,35  | 15,12  | 22,01  | 55,23  |
| Antal events                                                   | 11     | 25     | 26     | 39     | 54     | 23     |
| Gennemsnitlig (samlet) turismeomsætning pr. event (mio. kr.)   | 4,2    | 4,46   | 2,27   | 1,41   | 5,14   | 6,31   |
| Gennemsnitlig udenlandsk turismeomsætning pr. event (mio. kr.) | 2,8    | 2,92   | 1,41   | 1,02   | 4,7    | 3,93   |

Reproduceret og justeret fra Deloitte 2011, s. 44

Tabellen  er  reproduceret  med  udgangspunkt  i Deloittes (2011 s. 44) tilsvarende opgørelse i den evaluering  af  den  danske  handlingsplan,  som blev  gennemført  for  Kulturministeriet  i  2011, men er suppleret med en beregning af den gennemsnitlige udenlandske turismeomsætning år for år. Da den dansk genererede del af turismeomsætningen  ikke  har  nogen  indvirkning  på dansk økonomi, er den udenlandske turismeomsætning det mest rimelige nøgletal at vurdere i forhold til spørgsmålet om økonomiske effekter.

Ser vi bort fra, at man her burde beregne bruttoværditilvæksten - der følgelig er lavere, fordi

Tabel 2: Eventeffekternes andel af BVT

|                                            | 2005     | 2006     | 2007     | 2008     | 2009     | 2010     |
|--------------------------------------------|----------|----------|----------|----------|----------|----------|
| Udenlandsk turismeomsætning i mio. kr.     | 30,85    | 73,07    | 36,78    | 39,9     | 255,41   | 90,4     |
| Bruttoværditilvækst i mio. kr. 10          | 23,14    | 54,8     | 27,59    | 29,92    | 191,56   | 67,8     |
| Samlet BVT i mia. kr. (løbende priser)     | 1.308,86 | 1.379,45 | 1.435,66 | 1.498,74 | 1.434,34 | 1.510,37 |
| Bruttoværditilvækstens andel af Samlet BVT | 0,0018%  | 0,0040%  | 0,0019%  | 0,0020%  | 0,0134%  | 0,0045%  |

Som det kan ses er effekten over de pågældende år mellem 0,018 og 0,13 promille af BVT, og giver lidt perspektiv på effekterne, der måske nok er der lokalt, men ikke andet end yderst, yderst marginalt  fylder  noget  i  den  samlede  danske økonomi.  Endelig  viser  det  såkaldte  ROI-tal  - der defineres som det samlede offentlige provenu set i forhold til det samlede (direkte) offentlige tilskud pr. investeret krone - at effekterne af  de  danske  events  er  blevet  mindre,  siden handlingsplanen  for  store  idrætsbegivenheder kom til i 2009. Det ses af tabel 3.

tallet repræsenterer, hvad der er tilbage, når de første lækager af det direkte forbrug er fraregnet  -  og  ikke  den  udenlandske  turismeomsætning med henblik på at vurdere, hvor meget den gennemsnitlige effekt af de enkelte events reelt er,  finder  vi,  at  de  i  regnestykket  indeholdte events i gennemsnit gav 2,96 mio. kroner i ekstra  udenlandsk  turismeomsætning  i  perioden 2005-2010.

Prøver vi desuden at sætte de samlede effekter i forhold til det danske bruttoværditilvækst (BVT) de pågældende år, kommer nedenstående billede frem.

Tabel 3: Samlet offentligt provenu og eventtilskud fra 2005 til 2010

|                                                                                                    | 2005   | 2006   | 2007   | 2008   | 2009   | 2010   |
|----------------------------------------------------------------------------------------------------|--------|--------|--------|--------|--------|--------|
| Samlet offentligt provenu (mio. kroner)                                                            | 10,29  | 24,5   | 12,31  | 16,36  | 104,83 | 37,07  |
| Samlet offentligt tilskud (mio. kroner)                                                            | 2,36   | 7,70   | 4,39   | 17,85  | 103,62 | 26,43  |
| Return On Investment (ROI), dvs. samlet offentligt provenu divideret med samlet offentligt tilskud | 4,35   | 3,18   | 2,81   | 0,92   | 1,01   | 1,40   |

Reproduceret fra Deloitte Business Consulting A/S 2011, p. 45

Generelt ligger ROI klart lavere i perioden 20082010 end i perioden 2005-2007. Det skyldes,

'at det samlede offentlige tilskud til de internationale  events  er  blevet  mere  end  tidoblet  fra  perioden  2005-2007  til  perioden 2008-2010, hvorimod det samlede offentlige provenu blot er cirka tredoblet (…)' (Deloitte Business Consulting A/S 2011, s. 2-3).

Dertil kommer, at de beregnede talværdier tilsyneladende tager udgangspunkt i en turismeomsætning, der ikke synes renset for det danske bidrag til forbruget. Det har ikke været muligt at afdække det præcist i det foreliggende materiale, men hvis det er rigtigt, er udgangspunktet for beregning af det opstillede ROI-tal for højt, og udtrykket tilsvarende misvisende.

Uanset hvordan vi vender og drejer det, har vi altså at gøre med marginale positive effekter, der end ikke er fratrukket de afledede offentlige omkostninger til afholdelsen af arrangementerne (sikkerhed, oprydning, effektivitetstab på andre berørte områder mv.). Sat lidt på spidsen er spørgsmålet, om vi overhovedet opererer med et overskud i forbindelse med de fleste events?

## SKAL VI AFSTÅ FRA AT HOLDE STORE SPORTSEVENTS?

Betyder disse problemstillinger, at man skal afstå  fra  at  være  vært  for  store  internationale sports-events  i  Danmark?  Ovenstående  kunne læses som et argument for, at man ikke skal.

Men selvom de økonomiske effekter fra idrætsevents er små og faldende, og man derfor kan drøfte rentabiliteten, er det ikke nødvendigvis et argument for, at man ikke skal arrangere eller byde på at få begivenheder som VM i landevejscykling,  EM-  eller VM-slutrunder,  kongresser eller lignende til landet i fremtiden, men det er et argument for at få en skarpere prioritering i satsningerne.

Man  skal  også  bruge  de  rigtige  argumenter for at investere i events. Læren er, at argumenter om økonomisk rentabilitet og profit er svære at løfte, og sjældent vil være de vigtigste. Men der kan være andre argumenter, der handler om de mere uhåndgribelige og svært målbare effek- ter, for eksempel lykke- og velfærdseffekter som påpeget af Kavetsos og Szymanski (2010) eller andre sociale eller kulturelle formål.

Hvis  man  gerne  vil  holde  fest  og  arrangere store  events  ud  fra  en  mere  kulturpolitisk  tilgang, kan man naturligvis gøre det, men når de offentlige kasser bidrager initialt, må man gøre sig selv den tjeneste at overveje perspektiverne nærmere, herunder hvilke events der giver mest tilbage, og hvordan man kan forbedre arrangementerne og deres rentabilitet - også i forhold til blødere mål. I den forbindelse må man ligeledes overveje, hvilke typer af events der er bedst at satse på.

Tages dette ad notam, vil grunden for en fornuftig fremtidig dansk eventstrategi være lagt.

## LITTERATURLISTE

Alm,  J.  (2012). World  Stadium  Index.  Stadiums built for major sporting events - Bright future or future burden? København: Danish Institute for Sports Studies &amp; Play the Game.

Andreff, W. (2012). 'The Winner›s Curse: Why is the cost of sports mega-events so often underestimated?' In W. Maening &amp; A. Zimbalist (red.), Handbook  on  the  Economics  of  Mega-Sporting Events.

Baade,  R.A.  (1987).  Is There  an  Economic  Rationale for Subsidizing Sports Stadiums? Policy Study , 1-26.

Baade, R.A. (1994). Stadiums, Professional Sports, and Economic Development: Assessing the Reality. Heartland  Institute. http://heartland.org/sites/ all/modules/custom/heartland\_migration/files/ pdfs/8828.pdf Baade, R.A. (1996). Professional Sports as Catalysts  for  Metropolitan  Economic  Development. Journal of Urban Affairs , 18, 1-17.

Baade, R.A. &amp; Dye, R.F. (1988). Sports Stadiums and Area Development: A Critical Review. Economic Development Quarterly , 2, 265-275.

Baade, R.A. &amp; Matheson, V. (2002). 'Bidding for the  Olympics:  Fool's  gold?'  In  C.P .Barroc,  M. Ibrahímo,  &amp;  S.  Szymanski  (Eds.), Transatlantic sport: The Comparative Economics of North American  and  European  Sports .  pp.  127-151.  Cheltenham: Edward Elgar Publishing.

Baade, R.A. &amp; Matheson, V.A. (2004). The Quest for the Cup: Assessing the Economic Impact of the World Cup. Regional Studies , 38, 343-354.

Baade, R.A. &amp; Sanderson, A.R. (1997). 'The Employment Effect of Team and Sport Facilities'. In R.G.Noll &amp; A. Zimbalist (Eds.), Sport, Jobs and Taxes. Washington: Brookings Institution Press.

Bærenholdt, J.O. &amp; Sundbo, J. (2007). Oplevelsesøkonomi:  produktion,  forbrug,  kultur. Frederiksberg: Forlaget Samfundslitteratur.

Bille, T. &amp; Lorenzen, M. (2008). Den danske oplevelsesøkonomi: afgrænsning, økonomisk betydning og vækstmuligheder .  (1  ed.) (vol. 1) København: Forlaget Samfundslitteratur.

Brandt, C.Ø., Callard, A.L., &amp; Schultz, B. (2011). Turismeøkonomisk  effektmåling  af  sports-,  kultur-  og  erhvervsbegivenheder. København:  Sport Event  Denmark,  Wonderful  Copenhagen, Visit Denmark.

Coalter, F. &amp; Taylor, J. (2008). Large Scale Sports Events.  Event  Impact  Framework:  Report  to  UK Sport. Stirling:  Department  of  Sports  Studies: University  of  Stirling.  https://dspace.stir.ac.uk/ bitstream/1893/1942/1/Large%20Scale%20 Sports%20Events%20-%20v2.pdf

Coates, D. &amp; Humphreys,  B.R. (1999).  The Growth Effects of Sport Franchises, Stadia, and Arenas. Journal  of  Policy  Analysis  and  Management , 18, 601-624.

Crompton, J.L. (1995). Economic Impact Analysis of Sports Facilities and Events: Eleven Sources of Misapplication. Journal of Sport Management , 9, 14-35.

Davidson, L.S. &amp; Schaffer, W.A. (1980). A Discussion of Methods Employed in Analyzing the Impact of Short-term Entertainment Events. Journal of Travel Research , 18, 12-16.

Deloitte  Business  Consulting  A/S  (2011). Kulturministeriet.  Store  Idrætsbegivenheder:  Evaluering af handlingsplan for at trække store idrætsbegivenheder til Danmark. København: Deloitte Business Consulting A/S &amp; Kulturministeriet.

Du Plessis, S.A. &amp; Maening, W. (2011). The 2010 World Cup High-Frequency Data Economic: Effects  on  International Awareness and (Self-Defeating)  Tourism. Hamburg  Contemporary  Economic Discussions , 37, 1-26.

Dwyer, L.,  Forsyth,  P .,  &amp;  Spurr,  R.  (2005).  Estimating  the  Impacts  of  Special  Events  on  an Economy. Journal of Travel Research , 43, 351-359.

Florida, R.L. (2002). The rise of the creative class: and how it's  transforming  work,  leisure,  community and everyday life. Basic Civitas Books.

Idrætsfonden Danmark (2006). Den røde tråd i effektanalyserne 1-19 , 1998-2005. Brøndby: Idrætsfonden Danmark.

Idrætsfonden  Danmark  (2007). Internationale sportsevents i Danmark 2006 - Hvad er de værd samfundsøkonomisk? Brøndby: Idrætsfonden Danmark.

Kavetsos,  G.  &amp;  Szymanski,  S.  (2010).  National well-being and international sports events. Journal of Economic Psychology , 31, 158-171.

Kesenne,  S.  (1999).  'Miscalculations  and  Misinterpretations  in  Economic  Impact  Analysis'. In C.Jeanrenaud (Ed.), The Economic Impact of Sports Analysis . s. 29-39. Neuchatel: Centre International d'Etude du Sport.

Kulturministeriet  (2007). Handlingsplan  for  at skaffe store idrætsbegivenheder til Danmark. København: Kulturministeriet.

Kuper, S. &amp; Szymanski, S. (2009). Soccernomics: Why  England  Loses,  Why  Germany  and  Brazil Win,  and  Why  the  US,  Japan,  Australia,  Turkey --and Even Iraq-- are Destined to Become the Kings of the World's Most Popular Sport. New York: Nation Books.

Maening, W. &amp; Richter,  F.  (2012). The  Olympic Effect:  A  Reply. Hamburg  Contemporary  Economic Discussions , 42, 1-12. http://www.hced.unihamburg.de/WorkingPapers/HCED-042.pdf Matheson, V. (2004). Economic Multipliers and Mega-event  Analysis. International  Journal  of Sport Finance , 4, 63-70.

Matheson,  V.A.  (2006a).  Is  Smaller  Better?  A Comment  on  'Comparative  Economic  Impact Analyses'  by  Michael  Mondello  and  Patrick Rishe. Economic Development Quarterly , 20, 192.

Matheson, V. A.  (2006b).  Mega-Events: The  Effect  of  the World's  Biggest  Sporting  Events  on Local, Regional, and National Economies. Holy Cross Working Paper Series , 06-10, 1-30. http://college.holycross.edu/RePEc/hcx/Matheson\_Mega-Events.pdf

Matheson, V. A. (2010). Sports and the economy: Boon or Burden? International Council of Sport Science  and  Physical  Education  ICSSPE from  http:// www.icsspe.org/bulletin/drucken.php?No=60

Nielsen,  K.  (2011).  London  2012  -  OL  som  løftestang, hårde omkostninger, bløde gevinster og den svære vej til olympisk 'legacy'. Økonomi og Politik, 2, 3-11.

Oldenboom,  E.R.  (2005). Costs  and  Benefits  of Major Sports Events: A Case Study of Euro 2000. Doctoral dissertation: Sheffield Hallam University, UK, Sheffield.

Pine, B.J. &amp; Gilmore, J.H. (1999). The experience economy . Boston: Harvard Business School Press.

Preuss, H., Schütte, N., &amp; Kurscheidt, M. (2007). Measuring  the  primary  economic  impact  of  visitors  to  mega-sports  events.  A  Case  Study  at  the FIFA World Cup 2006. Working paper.

Rappaport, J. &amp; Wilkerson, C. (2001). What are the Benefits of Hosting a Major League Sports Franchise? Economic Review-Federal Reserve Bank of Kansas City , 86, 55-86. http://kansascityfed.com/publicat/econrev/PDF/1q01rapp.pdf

Regeringen (2003). Danmark i kultur- og oplevelsesøkonomien:  5  nye  skridt  på  vejen. Vækst  med vilje. København: Regeringen.

Rosentraub,  M.S.,  Swindell,  D.,  Przybylski,  M., &amp;  Mullins,  D.R.  (1994).  Sport  And  Downtown Development Strategy. If You Build It, Will Jobs Come? Journal of Urban Affairs , 16, 221-239.

Siegfried, J. &amp; Zimbalist, A. (2000). The Economics of Sports Facilities and Their Communities. The Journal of Economic Perspectives , 14, 95-114.

Solberg, H. A. (2006). København OL - Samfunnsøkonomisk lønnsomt eller ikke? København: Idrættens  Analyseinstitut.  http://www.idan.dk/ upload/evalueringramboellrapport.pdf

Solberg,  H.A.  &amp;  Preuss,  H.  (2007).  Why  mega sports  events  become  more  expensive  than planned. EASM conference presentation.

Sport Event Denmark (2007). Effektanalyse VM floorball, kvinder, 2007: Den 12. - 19. maj 2007 i Arena  Nord,  Frederikshavn. København:  Sport Event Denmark. http://sporteventdenmark.com/ Analyser/~/media/Baseline\_site/Analyser/Egne/ Effektanalyse%20VM%20floorball%20for%20 kvinder.ashx

Sport  Event  Denmark  (2010). Den  råde  tråd  i Sport Event Denmarks effektanalyser ved 9 udvalgte sportsevents i Danmark 2006-2009. København: Sport Event Denmark. http://sporteventdenmark.

com/Analyser/~/media/Baseline\_site/Analyser/ Egne/Rød%20Tråd%20effektanalyser%2020062009%20ENDELIG%20UDGAVE.ashx

Sport  Event  Denmark, Visit  Denmark,  &amp; Wonderful Copenhagen (2009). Effektmåling af IOC kongressen oktober 2009: Turistøkonomisk analyse, medieevaluering  og  opinionsmåling. København: Sport Event Denmark, Visit Denmark, Wonderful Copenhagen. http://sporteventdenmark.com/ da/Nyheder/2010/01/~/media/Baseline\_site/Analyser/Egne/IOC%20EFFEKTMLING%20ENDELIG%2007%2001%2010.ashx

Sport Event Denmark &amp; Wonderful Copenhagen (2012). UCI Road World Championships 2011, 19 -  25  September  2011 in Copenhagen and Rudersdal: Tourist Economic Impact Analysis and Evaluation. København: Sport Event Denmark &amp; Wonderful  Copenhagen.  http://sporteventdenmark. com/Analyser/~/media/Baseline\_site/Analyser/ Egne/UCI%20Road%20World%20Championships%202012\_FINAL.ashx

Storm,  R.  K.  (2009).  Samfundets  nye  kulturpolitik: Sport i oplevelsesøkonomien. Nordisk Kulturpolitisk Tidsskrift , 12, 113-139.

Storm,  R.  K.  &amp;  Brandt,  H.  H.  (2008). Idræt  og sport i den danske oplevelsesøkonomi: Mellem forening og forretning. (vols. 1) København: Forlaget Samfundslitteratur.

Tien, C., Lo, H. C., &amp; Lin, H. W. (2011). The Economic Benfits og Mega Events: A Myth or Reality. A Longitidinal Study on the Olympic Games. Journal of Sport Management , 25, 11-23.

Ulvnes, A.M. &amp; Solberg, H.A. (2011). Skaper store idrettsarrangementer turisme? En studie af hold- ninger og eksplicit minne. Upubliceret.

Whitson, D. (2004). Bringing the World to Canada: 'The Periphery of the Centre'. Third World Quarterly , 25, 1215-1232.

Whitson,  D.  &amp;  Horne,  J.  (2006). 'Underestimated Costs and Overestimated benefits? Comparing the Outcomes  of  Sports  Mega-events  in  Canada  and Japan'. In J.Horne &amp; W . Manzenreiter (Eds.), Sports Mega-events:  Social  Scientific  Analysis  of  a  Global Phenomenon. pp. 73-89. Blackwell Publishing Ltd.

## NOTER

- 1 Tak til Søren Bang og Henrik H. Brandt, Idan, Line Bjørnskov Pedersen, Syddansk Universitet for kommentarer til tidligere versioner af denne artikel.
- 2 Ifølge  Brandt  et  al.  (2011)  betegner  bruttoværditilvæksten den del af turismeomsætningen, der resterer til aflønning af arbejdskraft og forrentning, efter afholdelse af faste udgifter. Værdien svarer nogenlunde til effekten på det danske bruttonationalprodukt (BNP).
- 3 'Ex ante' betyder: 'Før eventen'.
- 4 Dette er også fremgangsmåden i SEDs effekt-prognosticeringer. En nærmere beskrivelse af de metoder, der anvendes i forbindelse med Sport Event Danmarks effektanalyser fremgår af Brandt et al. (2011), hvor til der henvises.
- 5 'Efter eventen'.
- 6 Mere om lækager nedenfor.
- 7 Ved VM-slutrunden i fodbold i Sydafrika i 2010 var udgifterne ligeledes store. Hvad angår stadionbyggerierne specifikt blev de i alt 16 gange dyrere end forventet. Ved EM i Portugal i 2004 brugte man tæt på en milliard dollar på de ti stadions, der blev bygget eller undergik store renoveringer. Investeringen var mere end dobbelt så stor som budgetteret (Alm, 2012).
- 8 Det skal understreges, at Sport Event Danmarks egne analyser gør eksplicit opmærksom på dette forhold. Se fx: Sport Event Denmark &amp; Wonderful Copenhagen (2012, p. 12).
- 9 Dette  gøres  der  retfærdigvis  også  opmærksom  på,  fx  i Sport Event Denmark (2009, p. 41). Dette fjerner imidlertid ikke pointen om, at fremstillingen af 'fuldtids-equivalenten' giver indtryk af, at der skabes permanente fuldtidsjob i forbindelse med en idrætsevent.
- 10 Der anvendes SED's egen omregningsfaktor, der skal tages med forbehold, idet der er tale om en tommelfingerregel for beregning af bruttoværditilvæksten, der sker med udgangspunkt i turismeomsætningen.