Den billedlige vending
Forfattere: W.J.T. Mitchell
Tidsskrift: passage (2012-12-02)

## Den­billedlige­ vending

Alle impulserne fra medierne blev lagt ind i mine drømmes kredsløb. Som et ekko. Som et billede i billedlig skikkelse. -­Don­DeLillo,­ Americana ­(1971)

Richard­Rorty­har­karakteriseret­filosofihistorien­som­en­række­'vendinger',­hvori­ 'en­række­nye­problemer­dukker­op,­og­de­gamle­begynder­at­fortone­sig':

Forestillingen­om,­at­den­antikke­og­middelalderlige­filosofi­var­optaget­af­ ting ,­ at­filosofien­i­det­17.­og­frem­til­det­19.­århundrede­var­optaget­af­ ideer ­og­samtidens­oplyste­ filosofiske­kredse­af­ ord ,­rummer­betydelig­plausibilitet. '

Den­sidste­fase­af­Rortys­filosofihistorie­er­det,­han­kalder­'den­sproglige­vending',­ en­udvikling­med­komplekse­genklange­inden­for­andre­humanvidenskabelige­discipliner.­Lingvistik,­semiotik,­retorik­og­forskellige­former­for­'tekstualitet'­er­blevet­ lingua­franca­for­de­kritiske­refleksioner­over­kunst,­medier­og­kulturelle­former.­ Samfundet­er­en­tekst.­Naturen­og­dens­videnskabelige­repræsentationer­er­'diskurser'.­Selv­det­ubevidste­er­struktureret­som­et­ 1 ­

­ Det­er­ikke­specielt­indlysende,­hvordan­disse­forskydninger­i­den­akademiske­ og­intellektuelle­diskurs­hænger­sammen­indbyrdes,­og­da­slet­ikke­hvad­de­har­ at­gøre­med­hverdagslivet­og­dagligdagssproget.­Men­det­står­forholdsvis­klart,­at­ der­er­ved­at­ske­en­anden­forskydning­i­filosoffernes­samtaleemner,­og­at­denne­ forskydning­endnu­en­gang­står­i­kompleks­forbindelse­til­en­anden­transformation­ inden­for­andre­humanvidenskabelige­discipliner­og­i­den­kulturelle­offentlighed.­ Denne­forskydning­vil­jeg­betegne­som­'den­billedlige­vending'.­Inden­for­angloamerikansk­filosofi­kan­varianter­af­denne­vending­allerede­spores­i­Charles­Peirces­ semiotik­og­senere­i­Nelson­Goodmans­ Languages of Art ,­ som­begge­udforsker­de­ konventioner­og­koder,­der­ligger­til­grund­for­ikke-sproglige­symbolsystemer,­og­ (hvad­vigtigere­er)­ikke­tager­udgangspunkt­i­en­antagelse­om,­at­sprog­er­paradig- matisk­for­betydning. 2 ­ I­ europæisk­sammenhæng­vil­man­måske­identificere­den­ med­fænomenologiens­undersøgelse­af­forestillingsevnen­og­den­visuelle­erfaring­ eller­med­Derridas­'grammatologi',­som­de-centrerer­den­'fonocentriske'­sprogopfattelse­ved­at­forskyde­opmærksomheden­over­på­skriftens­synlige,­materielle­spor,­ eller­med­Frankfurterskolens­analyser­af­modernitet,­massekultur­og­visuelle­medier­eller­med­Michel­Foucaults­insisteren­på­en­magt/viden-historie­og­-teori,­som­ afdækker­kløften­mellem­det­diskursive­og­det­'synlige',­det,­der­kan­ses,­og­det,­ der­kan­siges,­som­den­afgørende­brudflade­i­modernitetens­'skopiske­regimer'. 3 ­ Først­og­fremmest­ville­jeg­placere­den­billedlige­vendings­filosofiske­iscenesættelse­ i­Ludwig­Wittgensteins­tænkning,­især­i­det­tilsyneladende­paradoksale­ved­en­filosofisk­karriere,­der­begyndte­med­en­'billedteori'­om­betydning­og­sluttede­med­ en­art­ikonoklasme,­en­kritik­af­billedsprog,­der­bragte­ham­til­at­forkaste­sin­tidligere­privilegering­af­billedet­og­sige:­' Et billede ­holder­os­fangen.­Og­vi­kunne­ikke­ komme­ud­af­det,­det­lå­nemlig­i­vort­sprog,­som­bare­synes­at­gentage­det­ubønhørligt­for­os.' 4 ­Rortys­ihærdige­bestræbelser­på­'helt­og­aldeles­at­fjerne­den­visuelle,­og­ikke­mindst­spejlingens,­metafor­fra­vores­tale' 5 ­lyder­som­en­genklang­af­ Wittgensteins­ikonofobi­og­sprogfilosofiens­generelle­ængstelighed­omkring­visuel­ repræsentation.­Denne­ængstelighed,­dette­behov­for­at­forsvare­'vores­tale'­mod­ 'det­visuelle',­er­et­sikkert­tegn,­skulle­jeg­mene,­på­en­umiddelbart­forestående­billedlig­vending. 6

­ Det­ skal­ selvfølgelig­ ikke­ forstås­ sådan,­ at­ alle­ disse­ forskellige­ konfrontationer­med­den­visuelle­repræsentation­kan­reduceres­til­en­enkelt­tese,­eller­at­alle­ ængsteligheder­omkring­'det­visuelle'­kan­komme­ud­på­ét.­Rortys­anliggende­er­at­ bringe­filosofien­ud­over­sin­forgabelse­i­epistemologien­og­navnlig­dens­forblindelse­af­forestillingen­om­billedet­som­figuration­af­repræsentationel­transparens­og­ realisme.­For­ham­er­'spejlet'­den­store­fristelse­for­scientismen­og­positivismen.­For­ Frankfurterskolen­er­det­billedlige­regime­derimod­forbundet­med­massemedierne­ og­truslen­om­en­fascistisk­kultur. 7 ­Den­billedlige­vending­går­altså­ikke­bare­ud­på,­ at­vi­har­en­stærk­redegørelse­for­visuel­repræsentation,­der­kan­diktere­kulturteoriens­rammer­og­præmisser,­men­at­billeder­udgør­et­særligt­foruroligende­friktionsfelt,­der­gør­sig­gældende­inden­for­en­hel­række­forskellige­åndsvidenskabelige­undersøgelsesområder.­Billedets­status­ligger­i­dag­et­sted­mellem­'paradigme'­ og­'anomali'­med­Thomas­Kuhns­termer.­Det­fremstår­i­stigende­grad­som­et­helt­ centralt­humanvidenskabeligt­diskussionsemne­ligesom­tidligere­sproget,­dvs.­som­ en­slags­model­eller­figur­for­andre­ting­(deriblandt­figuration­som­sådan),­som­et­ uløst­problem­og­måske­ligefrem­som­genstanden­for­sin­helt­egen­'videnskab'­-­Erwin­Panofskys­'ikonologi'.­Det­kan­man­lettest­formulere­på­den­måde,­at­vi­-­selv­i­ denne­tidsalder,­der­ofte­karakteriseres­som­netop­'skuespillets'­(Guy­Debord)­eller­ 'overvågningens'­(Foucault)­tidsalder,­fordi­den­er­gennemsyret­af­omsiggribende­ billeddannelse­-­faktisk­ikke­rigtig­ved,­hvad­billeder­er,­hvordan­de­forholder­sig­ til­sproget,­hvordan­de­påvirker­beskuerne­og­verden,­hvordan­deres­historie­skal­ forstås,­og­hvad­vi­skal­gøre­med­eller­ved­dem.

­ Studiet­af­bildende­kunstarter­har­ikke­været­upåvirket­af­disse­udviklinger,­men­ det­har­heller­ikke­ligefrem­været­med­i­front.­Især­den­angloamerikanske­kunsthistorie­har­først­lige­fået­øjnene­op­for­implikationerne­af­den­sproglige­vending.Hvor­franske­forskere­som­Louis­Martin­og­Hubert­Damisch­var­banebrydende­med­ lanceringen­af­en­strukturalistisk­kunsthistorie,­da­er­anglo-amerikansk­kunsthistorie­vedblevet­at­fokusere­på­sociologiske­spørgsmål­(navnlig­i­form­af­mæcenatstudier)­og­sky­al­teori­som­pesten. 8 ­Der­skulle­en­overløber­fra­litteraturvidenskaben­ som­Norman­Bryson­til,­før­man­fik­introduceret­det­sidste­nye­fra­Frankrig­og­vækket­kunsthistorien­af­sin­dogmatiske­tornerosesøvn. 9

­ Nu­hvor­kunsthistorien­er­vågen­og­fuldt­bevidst,­i­det­mindste­om­den­sproglige­vending,­hvad­vil­den­så­foretage­sig?­De­lærde­tidsskrifter­bugner­allerede­af­ forudsigelige­alternativer­i­form­af­opdagelser­af,­at­de­bildende­kunstarter­i­virkeligheden­ er­ 'tegnsystemer'­ styret­ af­ 'konventioner',­ og­ at­ malerier,­ fotografier,­ skulpturelle­objekter­og­arkitektoniske­monumenter­er­fyldt­med­'tekstualitet'­og­ 'diskurser'. 10 Et­mere­interessant­alternativ­synes­imidlertid­at­ligge­i­selve­de­bildende­kunstarters­modstand­mod­den­sproglige­vending.­Hvis­der­vitterlig­er­ved­at­ ske­en­billedlig­vending­i­humanvidenskaberne,­vil­kunsthistorien­meget­vel­kunne­ gå­fra­en­teoretisk­marginaliseret­status­til­en­helt­central­position­i­det­intellektuelle­landskab,­fordi­den­i­så­fald­skulle­levere­en­redegørelse­for­sin­egen­primære­ teoretiske­genstand­-­nemlig­den­visuelle­repræsentation­-­som­vil­kunne­bruges­af­ andre­humanvidenskabelige­discipliner.­Det­vil­helt­klart­ikke­være­nok­blot­at­tage­ sig­af­mesterværkerne­inden­for­den­vestlige­malerkunst.­Der­vil­være­behov­for­en­ bred,­tværfaglig­kritik,­som­inddrager­parallelle­bestræbelser­så­som­filmvidenskabens­lange­kamp­for­at­nå­frem­til­en­fyldestgørende­balance­mellem­de­sproglige­ og­imagistiske­modeller­for­filmkunsten­og­situere­filmmediet­i­en­bredere­visuel­ kulturkontekst.

­ Hvis­man­spørger­sig­selv,­hvorfor­der­forekommer­at­være­tale­om­en­billedlig­ vending­netop­her­i­anden­del­af­det­20.­århundrede­-­en­æra,­der­ellers­ofte­bliver­ karakteriseret­som­'postmoderne'­-­vil­man­støde­på­et­paradoks.­På­den­ene­side­er­ det­i­helt­overvældende­grad­indlysende,­at­videoteknologiens,­kybernetikkens­og­ den­elektroniske­reproduktions­tidsalder­har­udviklet­nye­og­hidtil­uhørt­potente­ former­for­visuel­simulation­og­illusionisme.­På­den­anden­side­har­vi­frygten­for,­ at­'billedernes­magt'­vil­ende­med­at­knuse­dem,­der­har­skabt­og­manipuleret­med­ dem­-­en­frygt,­der­er­lige­så­gammel­som­billedfremstillingen­selv. 11 ­Idoldyrkelse,­ ikonoklasme,­ ikonofili­ og­ fetichisme­ er­ ikke­ specifikt­ 'postmoderne'­ fænomener.­ Det,­der­er­specifikt­for­vores­historiske­situation,­er­derimod­netop­dette­paradoks.­ Fantasien­om­en­billedlig­vending,­om­en­fuldstændig­billeddomineret­kultur,­er­nu­ blevet­en­reel­teknisk­mulighed­i­global­skala.­Marshall­McLuhans­'globale­landsby'­ er­i­dag­en­-­ikke­særlig­betryggende­-­kendsgerning.­CNN­har­vist­os,­at­en­angivelig­ganske­årvågen­og­oplyst­befolkning­(for­eksempel­de­amerikanske­vælgere)­kan­ sidde­og­følge­med­i­massedestruktionen­af­en­hel­arabisk­nation­og­ikke­betragte­ det­som­stort­andet­end­et­spektakulært­tv-melodrama,­lige­efter­bogen­med­en­simpel­fortælling­om­det­godes­sejr­over­det­onde,­efterfulgt­af­en­hurtig­udviskning­fra­ den­offentlige­hukommelse.­Medierne­havde­imidlertid­ikke­kun­vist,­at­de­evnede­ at­få­en­'blidere­og­mildere­nation'­[hvilket­var,­hvad­George­H.­W.­Bush­stillede­ amerikanerne­i­udsigt­ved­sin­nominering­som­Republikansk­præsidentkandidat­ i­ 1988,­o.a.]­til­at­acceptere­destruktionen­af­en­sagesløs­irakisk­befolkning­uden­ skyld­eller­anger.­Endnu­mere­bemærkelsesværdigt­var­det,­at­de­formåede­at­brugeden­spektakulære­visuelle­fremstilling­af­den­destruktion­til­at­bortmane­og­udviske­enhver­skyld­over­eller­erindring­om­en­ tidligere ­spektakulær­krig.­Som­George­ H.W.­Bush­så­rammende­formulerede­det:­'Ånden­efter­Vietnam,­der­har­hjemsøgt­ os­så­længe,­er­blevet­begravet­for­altid­i­ørkensandet­på­Den­Arabiske­Halvø.'­Eller­ måske­fik­Dan­Rather­formuleret­moralen­mere­træffende,­da­han­sammenstillede­ arkivoptagelser­af­den­sidste­amerikanske­helikopter,­der­flyver­væk­fra­den­amerikanske­ambassade­i­Saigon,­med­live-optagelser­af­en­helikopter,­der­lander­på­ den­amerikanske­ambassade­i­Kuwait­City:­'Nu­er­der­selvfølgelig­grænser,'­sagde­ Rather,­'for­hvor­meget­et­billede­kan­sige...' 12 ­

­ Hvad­end­den­billedlige­vending­er,­kan­der­ikke­være­nogen­tvivl­om,­at­den­ ikke­betegner­en­tilbagevenden­til­naive­mimesis-,­kopi-­eller­korrespondanceteorier­om­repræsentation­eller­en­fornyet­metafysik­om­billedligt­'nærvær'.­Der­er­ snarere­tale­om­en­postlingvistisk,­postsemiotisk­genopdagelse­af­billedet­som­et­ komplekst­samspil­mellem­visualitet,­apparatur,­institutioner,­diskurs,­kroppe­og­figuralitet.­Den­er­udtryk­for­en­erkendelse­af,­at­ beskuelsen ­(synet,­blikket,­øjekastet,­ iagttagelsespraksisser,­overvågning­og­visuel­nydelse)­måske­udgør­et­lige­så­graverende­problem­som­de­forskellige­former­for­ læsning ­ (dechifrering,­afkodning,­ fortolkning­osv.),­og­at­visuel­erfaring­eller­'visuelle­læsefærdigheder'­måske­ikke­ helt­kan­forklares­med­tekstualiteten­som­forlæg. 13 ­Mest­afgørende­i­den­sammenhæng­er­erkendelsen­af,­at­den­billedlige­repræsentation­ganske­vist­altid­har­været­ problematisk,­men­nu­er­blevet­mere­presserende­end­nogensinde­før­på­alle­kulturelle­niveauer,­fra­de­mest­sofistikerede­filosofiske­spekulationer­til­massemediernes­mest­vulgære­produktioner.­De­traditionelle­inddæmningsstrategier­synes­ikke­ længere­at­være­tilstrækkelige,­og­der­forekommer­ikke­at­kunne­herske­nogen­tvivl­ om­behovet­for­en­global­kritik­af­den­visuelle­kultur.

­ Den­fornyede­interesse­for­Panofskys­arbejde­er­utvivlsomt­et­symptom­på­den­ billedlige­ vending.­ Den­blotte­rækkevidde­af­Panofskys­lærdom,­hans­evne­til­at­ bevæge­sig­med­fuld­autoritet­fra­oldtidens­kunst­til­den­moderne­og­låne­provokerende­og­sigende­indsigter­fra­filosofi,­optik,­teologi,­psykologi­og­filologi,­gør­ ham­til­et­uomgængeligt­forbillede­og­udgangspunkt­for­enhver­generel­redegørelse­ for­det,­der­i­dag­går­under­betegnelsen­'visuel­kultur'.­Måske­mere­afgørende­er­ det,­at­Panofskys­tidligere­teoretiske­arbejder­ikke­blot­er­genstand­for­passiv­ærefrygt,­men­også­for­nogle­ret­ophedede­kunsthistoriske­diskussioner.­Er­han­virkelig­ 'kunsthistoriens­Saussure'?­Som­Giulio­Argan­på­et­tidspunkt­hævdede.­Eller­er­ han­blot­en­'pudsig­parentes'­i­tysk­kunsthistories­triste,­neokantianske­'labyrint',­ som­Donald­Preziosi­har­givet­udtryk­for?­Har­Panofskys­ikonologi­drevet­det­til­ mere­end­en­'mekanisk­kryptografi',­der­blot­gør­et­af­de­mest­bagstræberiske­humanistiske­fag­endnu­mere­indskrænket?­Eller­foregreb­han­virkelig­Foucault,­som­ de­begejstrede­redaktører­fra­Zone­Books­synes­at­mene,­ved­at­skabe­en­''arkæologi'­for­den­vestlige­repræsentation,­som­rækker­langt­ud­over­den­kunsthistoriske­ forsknings­normale­horisont'? 14

­ Der­er­noget­rigtigt­ved­alle­disse­påstande.­Panofsky­er­bestemt­blevet­approprieret­af­alle­mulige­mere­eller­mindre­latterlige­faglige­rutiner,­man­har­helt­sikkert­ikke­altid­forstået­de­intellektuelle­kontekster­for­hans­tankegang­til­bunds,­ hans­ikonologi­ville­utvivlsomt­have­kunnet­vinde­meget­ved­et­bekendtskab­medMukarovskijs­semiologi,­og­han­vil­absolut­være­mere­spiselig­for­samtiden,­når­ Preziosi­engang­har­fået­ham­'grillet­igennem­på­nietzscheansk­grundlag.' 15 ­ Ikke­ desto­mindre­er­det­bemærkelsesværdigt,­at­hans­klassiske­essay­fra­1924,­ Die Perspektive als 'symbolische Form' ,­stadig­står­så­stærkt,­som­det­gør­-­bl.a.­i­form­af­ en­klar­og­elegant­oversættelse­med­en­autoritativ­introduktion­af­Christopher­ Wood.­Dette­essay­er­fortsat­et­afgørende­paradigme­for­ethvert­ambitiøst­forsøg­ på­en­generel­kritik­af­den­billedlige­repræsentation.­Panofskys­store­syntetiske­ forsøg­på­at­skrive­rummets,­den­visuelle­perceptions­og­den­billedlige­konstruktions­historie­er­aldrig­blevet­overgået,­hverken­i­sin­rækkevidde­og­horisont­eller­ i­sin­detaljerede­nuancering.­Man­bliver­mindet­om,­at­dette­ikke­blot­er­historien­ om­renæssancens­opfindelse­af­perspektivet,­men­en­redegørelse­for­det­billedlige­ rum­fra­antikken­og­helt­frem­til­nutiden­med­inddragelse­af­Euklid­og­Vitruvius­ i­den­ene­ende­og­El­Lissitsky­og­Ernst­Mach­i­den­anden.­Det­lykkes­faktisk­Panofsky­at­fortælle­en­flerdimensioneret­historie­om­hele­Vestens­religiøse,­videnskabelige­og­filosofiske­tænkning­med­omdrejningspunkt­om­billedet­som­figur,­dvs.­ som­det­konkrete­symbol­for­et­komplekst­kulturelt­felt­dækkende­hvad­Foucault­ ville­have­kaldt­det­'synlige'­og­det­'artikulerbare'.­Ydermere­er­denne­historie­funderet­på­datidens­mest­avancerede­psyko-fysiologiske­redegørelser­for­visuel­erfaring.­Panofsky­påpegede,­at­renæssanceperspektivet­ikke­var­i­overensstemmelse­ med­den­egentlige­visuelle­erfaring,­hverken­som­den­blev­forstået­videnskabeligt­ i­begyndelsen­af­det­20.­århundrede­eller­intuitivt­i­det­16.­århundrede­eller­Antikken.­Han­kalder­perspektivet­en­'principiel­abstraktion­fra­strukturen­af­det­psykofysiologiske­rum' 16 ­og­anslår­en­forbindelse­mellem­'de­mest­moderne­psykologiske­ indsigter­i'­den­visuelle­perception­og­de­billedlige­eksperimenter­hos­Mondrian­og­ Malevich. 17 ­

­ Det,­der­forbliver­uafklaret­i­Panofskys­perspektiv-essay­og­i­hans­ikonologiske­ metode­ i­ det­ hele­ taget,­ er­ spørgsmålet­ om­ beskueren.­ Panofsky­ formulerer­ sig­ konsekvent­ tvetydigt­ omkring­ det­ egentlige­ subjekt­ i­ perspektivets­ historie. 18 ­ De­ praksisser­og­forskrifter,­der­knytter­sig­til­den­billedlige­repræsentation,­bliver­gennemgående­ladt­ude­af­betragtning­under­påstandene­om­transformationer­i­'det­ subjektive­synsindtryk'­og­fraserne­om­en­bestemt­'epokes­…­anskuelse' 19 ­-­som­om­ en­historisk­epoke­kunne­være­genstand­for­en­visuel­perception­eller­beskrives­som­ perciperende­et­objekt.­Indimellem­udtrykker­Panofsky­sig,­som­om­den­visuelle­ perception­har­en­historie,­der­kan­aflæses­direkte­i­de­billedlige­konventioner,­der­ udtrykker­den­i­'symbolske­former'.­Andre­gange­behandler­han­det­visuelle­som­en­ naturlig,­fysiologisk­mekanisme,­der­ligger­uden­for­historien,­en­mekanisme,­som­ man­havde­et­intuitivt­greb­om­i­oldtidens­optik­og­nærmede­sig­en­videnskabelig­ forståelse­af­i­den­moderne­psyko-fysiologi.­Panofskys­filosofiske­sprogbrug­med­ termer­som­'subjekt'­og­'objekt'­(i­modsætning­til­for­eksempel­'individ'­og­'verden'­ eller­'selv'­og­'anden')­forværrer­blot­problemerne­yderligere­ved­at­genbruge­perspektivets­optiske­figurer­som­grundlæggende­epistemologiske­kategorier. 20 ­ 'Subjektet'­er­paradigmatisk­en­ beskuer ,­ hvorimod­'objektet'­er­et­visuelt­billede.­Syn,­ rum,­verdensbilleder­og­kunstbilleder­sammenvæver­ét­stort­billedtæppe­af­'symbolske­former',­der­syntetiserer­den­enkelte­historiske­periodes­ Kunstwollen .­ Hvis­ den­billedlige­vending­skal­kunne­indfri­Panofskys­ambitioner­på­vegne­af­en­kritiskikonologi,­står­det­imidlertid­klart,­at­vi­er­nødt­til­at­ optrævle ­dette­billedtæppe­og­ ikke­blot­brodere­videre­på­det.

­ Et­væsentligt­forsøg­på­at­vikle­beskuelsens­tråd­ud­af­kunsthistoriens­herskende­ overfortælling­kan­findes­i­Jonathan­Crarys­ Techniques of the Observer .­Af­flere­årsager­vil­jeg­gerne­behandle­denne­bog­lidt­mere­indgående.­For­det­første­er­den­ bevidst­situeret­i­tilknytning­til­de­generelle­problemer,­der­rejses­af­Panofskys­ikonologi,­og­til­de­mere­specifikke­problemer­i­perspektiv-essayets­sammenfletning­af­ spørgsmål­om­visuel­repræsentation­og­videnskabelige­redegørelser­for­den­visuelle­perception­som­en­kropslig­og­mental­aktivitet.­For­det­andet­positionerer­den­sig­ i­en­kritisk­relation­til­traditionel­kunsthistorie­ved­at­insistere­på­betydningen­af­en­ bredere­kritik­af­visuel­kultur,­der­sætter­de­forskellige­beskuer-modeller­i­centrum.­ Endelig­er­der­det­ved­Crarys­bog,­at­den­i­kraft­af­nogle­af­sine­begrænsninger­og­ udskejelser­faktisk­er­meget­illustrativ­for­en­række­kroniske­problemer­i­selve­forestillingen­om­at­historisere­og­teoretisere­beskuelsen,­idet­den­viser,­hvor­svært­det­ reelt­er­at­bryde­ud­af­de­hinanden­spejlende­totaliteter­i­Panofskys­ikonologi.­Når­ jeg­fremsætter­denne­kritik,­er­det­ikke,­fordi­jeg­mener,­at­jeg­dermed­har­løst­alle­ de­problemer,­Crary­løber­ind­i,­men­i­samarbejdets­ånd­som­led­i­en­bestræbelse,­ der­forekommer­mig­endnu­at­befinde­sig­i­de­første,­eksplorative­stadier.

­ Crary­ønsker­at­skrive­en­bog­om­'synet­og­dets­historiske­konstruktion'­(s.­1),­ men­han­vil­samtidig­til­en­vis­grad­afkoble­den­historie­fra­'en­redegørelse­for­diverse­forskydninger­i­de­repræsentationelle­praksisser'. 21 ­ Ved­at­omgå,­hvad­han­ kalder­kunsthistoriens­'kernefortælling'­-­skiftet­fra­'renæssancens­perspektiviske­ eller­normative'­synsmodel,­indvarslet­af­den­kunstneriske­modernisme­i­1870'erne­ og­1880'erne­-­henleder­Crary­vores­opmærksomhed­på­tidligere­'systemiske­forskydninger'­i­psykologiens,­fysiologiens­og­optikkens­diskurser.­Det­centrale­argument­i­bogen­er,­at­'en­ny­form­for­beskuer­begyndte­at­tage­form­i­Europa'­i­de­ første­årtier­af­det­19.­århundrede.­I­det­17.­og­18.­århundrede­var­beskueren­ifølge­ Crary­en­legemløs­figur,­hvis­visuelle­erfaring­var­udformet­med­'det­ulegemlige­ camera­obscura'­som­forbillede.­I­det­19.­århundrede­fik­denne­beskuer­en­krop.­ Psykofysiologiske­fænomener­som­efterbilleder­erstattede­den­fysiske­optiks­paradigmer,­og­nye­optiske­apparater­som­stereoskopet­og­phenakistoskopet­opstod­på­ baggrund­af­'den­radikale­abstraktion­og­rekonstruktion­af­den­optiske­erfaring'­ (s.­9).

­ Crary­anfører­en­række­slående­eksempler­på­forskydningen­i­den­videnskabelige­forståelse­af­visuel­erfaring:­Typisk­for­disse­er­hans­diskussion­af­Goethes­ lukning ­af­camera­obscuraets­åbning­med­henblik­på­kontemplation­af­de­'fysiologiske'­farver,­der­flyder­rundt­og­forvandler­sig­i­det­opståede­mørke,­og­hans­skarpe­ beskrivelse­af­stereoskopet­som­en­slags­overgang­mellem­teatrets­(obskøne)­scenerum­og­'Riemann-rummets'­euklidiske­fragmenter­(s.­126-27).­Crary­tilbyder­ også­nogle­vigtige­formaninger­om­teori­og­metode.­Han­advarer­mod­tendensen­ til­simpelthen­at­'aflæse'­beskueren­i­de­optiske­apparaturer­(hvilket­var­kendetegnende­for­den­tidlige­filmvidenskab)­gennem­en­slags­teknologisk­determinisme.­ Han­bemærker,­at­'en­given­tekniks­position­og­funktion­er­historisk­variabel'­(s.­ 8),­og­påpeger,­at­camera­obscuraet­ikke­nødvendigvis­indtager­samme­position­i­ det­18.­århundredes­redegørelser­for­synet­som­stereoskopet­i­det­19.­århundredesfremstillinger­af­samme­emne.­Han­synes­dog­først­og­fremmest­at­være­opmærksom­på,­at­selve­'beskuer-begrebet'­og­tanken­om­en­'synets­historie'­er­forbundet­ med­graverende­teoretiske­problemer:­Måske­fi ndes ­det­'19.­århundredes­beskuer'­ slet­ikke,­måske­findes­der­kun­' effekten ­af­et­irreducibelt­heterogent­system­af­diskursive,­sociale,­teknologiske­og­institutionelle­relationer'­(s.­6).­Måske­er­der­ikke­ nogen­'sand­historie'­om­dette­emne,­men­kun­en­retorik,­der­mobiliserer­visse­materialer­fra­fortiden­for­at­udvirke­en­effekt­i­nutiden­(s.­7).

­ Crary­roder­sig­imidlertid­også­ind­i­nogle­af­de­velkendte­faremomenter­ved­ ikonologien,­ idet­ han­ glemmer­ at­ overholde­ mange­ af­ sine­ egne­ advarsler­ mod­ overgeneraliseringer­og­kategoriske­sandhedsfordringer.­Hans­interessante­og­i­udgangspunktet­ganske­tilbageholdende­fremstilling­af­optiske­apparater­og­fysiologiske­eksperimenter­bliver­hurtigt­blæst­op­til­en­storstilet­redegørelse­for­en­'gennemgribende­transformation­af­selve­den­måde,­hvorpå­man­i­det­hele­taget­forstod­ beskueren­som­figur',­en­beskrivelse­af­'de­hegemoniske­diskurser­og­praksisser,­ hvori­synet­som­sådan­fandt­sted'­og­en­præsentation­af­'det­styrende­forlæg­for,­ hvad­en­beskuer­var­i­det­19.­århundrede'­(s.­7).­Styrende­for­hvem?­Hegemoniske­inden­for­hvilken­sfære?­Gennemgribende­på­tværs­af­hvilke­sociale­skel?­Det­ er­spørgsmål,­som­Crary­ikke­kan­stille,­endsige­besvare,­da­han­ikke­viser­nogen­ interesse­for­beskuelsens­empiriske­historie,­for­studiet­af­billedlighed­som­kulturel­ praksis­i­hverdagslivet­eller­i­den­iagttagendes­eller­beskuendes­krop­som­præget­af­ køn,­klasse­eller­etnicitet.­'Selvfølgelig,'­siger­han­'findes­der­ikke­én­1800-tals­beskuer,­ikke­noget­enkelteksempel,­der­kan­lokaliseres­empirisk'­(s.­7).­Første­halvdel­af­sætningen­er­indlysende­sand,­anden­halvdel­er­helt­og­aldeles­urigtig,­hvis­ Crary­dermed­mener,­at­vi­ikke­har­adgang­til­eksempler­på­beskuelsespraksis­-­dvs.­ hvad­folk­yndede­at­se­på,­hvordan­de­beskrev­det,­de­så,­og­hvordan­de­forstod­syns-­ erfaring,­det­være­sig­på­billeder­eller­i­hverdagslivets­visuelle­optrin.­Crarys­skepsis­over­for­eksistensen­af­'én­1800-tals­beskuer'­får­ham,­stik­imod­al­logik,­til­at­ konkludere,­at­der­ikke­findes­nogen­beskuer­ overhovedet ,­bortset­fra­i­det­'styrende­ forlæg',­han­har­ekstraheret­af­den­fysiologiske­optik­og­den­optiske­teknologi. 22

­ Endnu­mere­besynderlig­er­den­historisk­determinerende­funktion,­der­tilskrives­denne­særdeles­specialiserede­'forskydning'­i­beskuelsespraksisserne.­Den­forvandlede­beskuer,­der­ét­sted­beskrives­som­blot­en­'effekt',­omtales­i­næste­nu­som­ den­ grundlæggende­ årsag ­ til­ omfattende­ historiske­ udviklinger:­ '1870'ernes­ og­ 1880'ernes­modernistiske­maleri­og­fotografiets­udvikling­efter­1839­kan­betragtes­ som­senere­symptomer­på­eller­konsekvenser­af­dette­helt­afgørende­systemskifte,­ som­allerede­var­stærkt­fremskredent­omkring­1820'­(s.­7).­Faktisk­er­det­netop,­ når­Crary­taler­om­sådanne­'systemskift',­'kløfter'­og­'brud',­at­han­fremstår­mest­ konventionel­og­virker­mest­rodfæstet­i­overleverede­forestillinger.­Bruddets­og­diskontinuitetens­retorik­tvinger­Crary­til­at­fremføre­argumenter,­der­ forekommer ­at­ insistere­på­historisk­partikularitet­og­modstand­mod­'homogenitet'­og­'totalitet',­ men­faktisk­ender­med­producere­netop­det,­han­ønskede­at­undgå.­Typisk­er­hans­ påstand­om,­at­'lighederne'­mellem­fotografier­og­andre,­ældre­former­for­billeder­ kun­er­tilsyneladende:­'Det­enorme­systemiske­brud,­som­fotografiet­indgår­i,­gør­ sådanne­ligheder­uvæsentlige.­Fotografiet­er­en­del­af­et­nyt­og­homogent­terræn­…­ hvori­beskueren­installeres'­(s.­13).

­ Vokabularet­er­hentet­hos­Foucault,­men­tendensen­til­en­totaliserende­herrefortælling,­der­gennemskærer­alle­strata­og­udlader­sin­kraft­over­'en­enkelt,­samlet­ social­overflade',­lyder­mere­som­den­tyske,­idealistiske­historie,­der­er­styrende­for­ Panofskys­perspektiv-essay­-­og­det­var­netop­den­slags,­Foucault­forsøgte­at­komme­hinsides.­Gennem­et­helt­utroligt­baglæns­historisk­bukkespring­viser­det­sig­ imidlertid,­at­Crarys­Foucault­faktisk­har­påvirket­Panofskys­vigtigste­filosofiske­inspirationskilde:­'Ernst­Cassirers­læsning­af­Oplysningen­er­ganske­vist­gået­af­mode,­ men­den­rummer­faktisk­overordentlig­stærke­genklange­af­visse­dele­af­Foucaults­ konstruktion­af­'klassisk­tænkning''­(s.­56).­Det­er­meget­sigende,­at­den­terminologi,­ hvormed­Crary­indledningsvist­situerer­sin­egen­historiske­position­-­'midt­i­en­transformation­af­selve­det­visuelles­væsen,­som­formentlig­er­endnu­mere­gennemgribende­end­det­brud,­der­adskiller­det­middelalderlige­billedsprog­fra­renæssancens­ perspektiv'­(s.­1)­-­er­hentet­i­Panofskys­perspektiv-essay.­Det­er­også­meget­sigende,­ at­han­for­at­finde­en­støttende­analogi­til­sin­'systemiske­forskydning'­må­gribe­til­ M.H.­Abrams­ The Mirror and the Lamp ,­ som­er­en­decideret­idealistisk­litteraturhistorie­over­engelsk­og­tysk­romantik,­der­gennemgående­betragtes­som­et­vigtigt­ museumsstykke­-­som­en­historisk­fremstilling,­der­skal­kritiseres­og­omskrives,­ men­ikke­anføres­som­bekræftende­autoritet.­Det­går­helt­galt,­når­Crary­begynder­ at­beskrive­det­18.­århundredes­camera­obscura-beskuer­ud­fra­kategorier­som­'objektivitet'­og­'undertrykkelse­af­subjektivitet'­og­(ikke­overraskende)­karakteriserer­ det­19.­århundredes­beskuer­som­hæmningsløst­subjektiv­(s.­9).­Disse­præfabrikerede­binære­subjekt/objekt-oppositioner­bringer­os­med­andre­ord­frem­til­den­gammelkendte­historie­om­'abstraktionen'­af­den­visuelle­erfaring­fra­den­'menneskelige­beskuer',­hvis­syn­i­stigende­grad­'fremmedgøres'­og­'tingsliggøres'­(s.­11).­Det­ sikreste­tegn­på,­at­vi­igen­er­slået­ind­på­en­fortærsket,­idealistisk­historieskrivning,­ er­bogens­opsugning­af­alle­mulige­forskellige­teorier­og­historier­om­beskueren­i­én­ samlet,­ensporet,­ikke-empirisk­fremstilling­af­en­rent­hypotetisk­beskuer.­Foucault,­ Adorno,­Baudrillard,­Benjamin,­Debord,­Deleuze­og­andre­kritikere­indgår­alle­i­ lykkelig­sameksistens­i­konstruktionen­af­denne­spejlingshistorie­-­deres­indbyrdes­ uoverensstemmelser­og­uenigheder­forsvinder­i­det­altoverstrålende­lys­udgående­ fra­et­'dominerende­forlæg',­der­oplyser­et­'homogent­terræn'.

­ Det­skal­siges­til­Crarys­forsvar,­at­det­er­langt­sværere­at­slippe­fri­af­de­idealistiske­fremstillinger­af­den­visuelle­kulturs­historie,­end­man­lige­skulle­tro,­og­det­ er­i­øvrigt­heller­ikke­hævet­over­enhver­tvivl,­at­Foucault­selv­undgik­de­idealistiske­ forlokkelser.­Enhver­interessant­teoretisk­refleksion­over­visuel­kultur­må­nødvendigvis­gennemarbejde­sin­egen­historicitet,­og­det­vil­igen­indebære­en­vis­abstraktion­og­generalisering­omkring­beskuere­og­visuelle­regimer.­Ydermere­er­der­på­ en­række­vigtige­punkter­noget­både­tilfredsstillende­og­givtigt­ved­disse­overgeneraliserede­herre-fortællinger,­især­når­de­fortælles­af­så­mesterlig­en­herre­som­ Panofsky,­der­vidste­mere­om­den­visuelle­kulturs­historie­end­Crary­og­mig­og­adskillige­andre­til­sammen.­Panofskys­historie­virker­stadig­så­frisk­og­udfordrende,­ fordi­den­er­så­flerdimensionel,­så­komprimeret­i­sin­fremførelse­og­så­kompleks­i­ sin­spændvidde.­Den­dækker­fire­distinkte­epoker­(oldtiden,­middelalderen,­renæssancen­og­moderne­tid)­under­inddragelse­af­så­forskellige­diskurser­som­religion,­ filosofi,­videnskab,­psykologi,­fysiologi­og­naturligvis­kunsthistorie.­Målet­er­intetmindre­end­en­kritisk­ikonologi,­en­teoretisk­selvrefleksiv­redegørelse­for­visuel­kultur­som­sådan.

­ Det­ville­altså­ikke­være­fair­at­sammenligne­Crarys­bog­og­dens­historiske­fremstilling­i­to­trin­(romantisk/modernistisk)­med­Panofskys­epos­om­billedmediet­og­ den­visuelle­kultur.­Det­ville­være­en­urimeligt­høj­standard­at­sætte.­Men­det­er­ også­en­standard,­vi­er­nødt­til­at­forholde­os­til,­hvis­vi­ønsker­at­udvikle­en­kritisk­ kunsthistorie­eller­nå­frem­til­en­forståelse­af­samtidens­visuelle­kultur.­Kunne­det­ tænkes,­at­ikonologien,­som­Christopher­Wood­synes­at­mene,­'i­sidste­ende­ikke­ har­været­en­særlig­anvendelig­kulturhermeneutik',­netop­fordi­dens­ genstand ­(det­ visuelle­billede)­indfanger­dens­diskurs­og­metode­i­en­række­tautologiske­'ligheder'­ mellem­visuelle­billeder­og­historiske­totaliteter?­Er­ikonologien­-­i­modsætning­til­ sin­metodologisk­'sønderdelende'­fætter,­filologien­-­ude­af­stand­til­at­registrere­ kulturens­brudlinjer,­repræsentationens­frakturer­og­beskuernes­modstand?­Crary­ har­helt­sikkert­ret,­når­han­udpeger­historiseringen­af­synet­og­beskuelsen­som­den­ helt­store­gåde­for­en­kritisk­ikonologi.­Og­der­kan­trods­alt­også­være­noget­om­det,­ når­han­siger,­at­vi­står­'midt­i­en­transformation­af­selve­det­visuelles­væsen,­som­ formentlig­er­endnu­mere­gennemgribende­end­det­brud,­der­adskiller­det­middelalderlige­billedsprog­fra­renæssancens­perspektiv'.­Det­er­imidlertid­ikke­det,­hans­ bog­handler­om­( Techniques of the Observer ­er­kun­en­'forhistorie'­til­samtidens­billedkultur),­og­han­argumenterer­da­heller­ikke­for­det,­bortset­fra­at­han­hævder,­at­ 'computer-genereret­billedmateriale­…­forflytter­synet­til­et­plan,­der­er­helt­afskåret­fra­en­menneskelig­beskuer'­(s.­1).­Eftersom­denne­'forflytning'­og­afskæring­af­ synet­fra­det­'menneskelige'­i­Crarys­redegørelse­har­gjort­sig­gældende­siden­1820,­ og­eftersom­denne­påpegning­skal­forestille­at­være­en­genklang­af­Panofskys­fortælling­om­renæssanceperspektivets­'rationalisering­af­det­visuelle­billede',­er­det­ svært­at­få­øje­på­den­helt­store­nyhedsværdi­i­det.

­ På­den­anden­side­er­det­ikke­så­forfærdelig­forskelligt­fra­den­paradoksale­fortælling,­jeg­selv­implicit­opererer­med,­når­jeg­lokaliserer­en­'billedlig­vending'­i­ samtidens­tænkning­og­kultur,­som­genopfører­de­mest­arkaiske­billedbekæmpelser­ på­den­globale­visuelle­kulturs­elektroniske­skærme.­Crarys­teknologiske­symptomer­på­denne­vending­-­ computer-aided ­design,­syntetisk­holografi,­flysimulatorer,­ computeranimationer,­ robotters­ billedgenkendelse,­ strålesporing,­ overfladeskanning,­bevægelsesstyring,­hjelmbårne­virtuelle­miljøer,­billeddannelse­gennem­magnetisk­resonans­og­multi-spektrale­sensorer­-­er­måske­ikke­akkurat­udtryk­for­en­afskæring­af­synet­fra­'det­menneskelige',­men­der­er­ingen­tvivl­om,­at­disse­ting­ændrer­ vilkårene­for,­hvordan­det­menneskelige­syn­kommer­til­udtryk,­og­man­kan­sagtens­ forstå­den­moralske/politiske­ængstelighed,­der­ligger­i­Crarys­nostalgiske­påkaldelse­ af­det­'menneskelige'.­Crarys­liste­over­cyber-visuelle­teknologier­lyder­som­et­katalog­ over­de­forskellige­ special effects ­i­Arnold­Schwarzeneggers­ Predator ­eller­ Terminator ­ eller­som­en­samlet­opgørelse­over­de­teknikker,­der­muliggjorde­et­spektakulært­optrin­som­ Operation Desert Storm .­Viden/magt-kvotienten­i­samtidens­visuelle­kultur,­ i­de­ikke-diskursive­repræsentationsregimer,­er­så­massiv,­så­dybt­indlejret­i­begærets,­magtens­og­voldens­teknologier­og­så­gennemsyret­af­neofascistiske­tendenser­ og­global­erhvervskultur,­at­vi­ikke­kan­sidde­den­overhørig.­Den­billedlige­vending­ er­ikke­svaret­på­noget­som­helst.­Den­er­blot­en­måde­at­stille­spørgsmålet­på.

­ Det­er­langt­fra­sikkert,­at­det­er­en­revideret­version­af­Panofskys­ikonologi,­der­ er­det­bedste­svar­på­spørgsmålet.­Problemet­er­allerede­kimlagt­i­de­etymologiske­ rødder­af­selve­ordet­'ikonologi'.­På­den­ene­side­stilles­vi­en­diskursiv­billedvidenskab­i­udsyn­-­logos­bemestrer­ikonet.­På­den­anden­side­er­der­(som­Wood­påpeger)­visse­vedholdende­billeder­og­visuelle­ligheder,­der­lister­sig­ind­i­den­diskurs­ og­fører­den­frem­til­totaliserende­'verdensbilleder'­og­'verdensanskuelser'.­Ikonet­i­ ikonologien­er­som­en­fortrængt­erindring,­der­bliver­ved­at­dukke­op­som­et­ustyrligt­symptom.

­ Dette­problem­kan­blandt­andet­håndteres­ved­at­opgive­forestillingen­om­et­ metasprog­eller­en­metadiskurs­for­billedforståelsen­og­i­stedet­udforske,­hvordan­ billederne­forsøger­at­fremstille­sig­selv­-­en­'ikonografi',­altså,­af­en­noget­anden­ karakter­end­den­traditionelle.­I­den­forbindelse­vil­jeg­gerne­henlede­opmærksomheden­på­to­af­grundantagelserne­i­min­ Iconology .­Den­første­er,­at­det­afgørende­ skridt­under­ikonologiens­rekonstruktion­er­at­give­afkald­på­håbet­om­en­videnskabelig­teori­og­i­stedet­iscenesætte­sammenstødet­mellem­'ikon'­og­'logos'­i­stil­ med­maleriets­og­litteraturens­ paragone ­og­traditionen­for­søster-kunstarter.­Dette­ skridt­bringer­efter­min­mening­ikonologien­langt­ud­over­det­komparative­studium­ af­verbal­og­visuel­kunst­og­dybt­ind­i­den­grundlæggende­konstruktion­af­det­menneskelige­subjekt­som­en­væren,­der­er­konstitueret­af­både­sprog­og­billeddannelse.­Nu­er­der­jo­selvfølgelig­en­oldgammel­tradition­for­at­betragte­sproget­som­ den­essentielle­menneskelige­egenskab:­'Mennesket'­er­'det­talende­dyr'.­Billedet­ er­mediet­for­det­undermenneskelige,­det­vilde,­'umælende'­dyr,­barnet,­kvinden,­ masserne.­Disse­associationer­er­kun­alt­for­velkendte­-­ligesom­i­øvrigt­den­ikke­ mindre­foruroligende­modtradition­-­at­'mennesket'­er­skabt­i­ Guds billede .­Et­af­de­ grundlæggende­argumenter­i­ Iconology ­var,­at­selve­betegnelsen­for­denne­'billedvidenskab'­bærer­arrene­efter­et­oldgammelt­skisma­og­et­fundamentalt­paradoks,­ som­altid­vil­præge­dens­funktionsmåde.

­ Det­andet­afgørende­led­i­genoplivelsen­af­ikonologien­er­en­gensidigt­kritisk­ konfrontation­med­ideologiens­diskurs. 23 ­ Jeg­forsøgte­at­arrangere­en­sådan­konfrontation­i­sidste­kapitel­af­ Iconology ­ved­at­gennemarbejde­de­konstitutive­figurer­ ( camera obscura ­og­fetich)­i­Marx'­redegørelse­for­ideologi­og­handelsvare.­Nu­vil­ jeg­udvide­den­diskussion­ved­at­flytte­fokus­fra­ideologiens­'apparatur'­(især­dens­ optiske­ sammenstillingsfigurer)­ til­ dens­ teater-figurer ,­ som­ jeg­ (i­ forlængelse­ af­ Geoffrey­Hartman)­vil­kalde­'kritikkens­genkendelsesscene'. 24 ­

­ Panofsky­opridser­'ur-scenen'­for­sin­egen­ikonologiske­videnskab­i­introduktions-essayet­i­sin­ Studies in Iconology :­'Når­en­bekendt­hilser­på­mig­på­gaden­ved­ at­tage­hatten­af,­er­det,­jeg­ser­fra­et­ formelt ­ synspunkt,­kun­en­ændring­i­visse­ detaljer­hos­en­del­af­den­totale­struktur­af­farve,­linje­og­masse,­der­udgør­min­ synsverden.' 25 ­Panofskys­efterfølgende­udfoldelse­af­denne­scene­som­et­hierarki­af­ stadig­mere­komplekse­og­sofistikerede­perceptioner­er­kendt­stof­for­alle­kunsthistorikere:­Den­'formelle'­perception­viger­for­(eller­bliver­'overskredet'­af)­et­'indholds-­og­meningsområde',­den­'faktiske'­identificering­af­det­formelle­mønster­ som­et­' objekt ­ (en­ herre)'­ -­ dvs.­ som­ noget,­ der­ har­ et­ navn .­ Dette­ plan­ af­ 'naturlig'­eller­'praktisk­erfaring'­forbinder­Panofsky­antropologisk­med­vilde­(den­ australske­buskmand),­og­den­viger­for­sit­vedkommende­for­et­sekundært­plan­af­

'konventionel­mening'­eller­betydning.­'Det­at­jeg­forstår,­at­det­at­tage­hatten­af,­ betyder­en­hilsen,­hører­imidlertid­til­et­helt­andet­fortolkningsområde.'­Endelig­ når­den­høflige­hilsen­op­på­det­globale,­kulturelle­symbols­plan:­'Ud­over­at­[udgøre]­en­naturlig­begivenhed­i­rum­og­tid,­ud­over­at­angive­sindsstemninger­eller­ følelser­på­naturlig­måde,­ud­over­at­være­udtryk­for­en­konventionel­hilsen­kan­min­ bekendts­handling­for­en­erfaren­iagttager­afsløre­alt,­hvad­der­er­med­til­opbygge­ hans­'personlighed''­-­en­læsning,­der­opfatter­denne­gestus­som­symptomatisk­for­ en­bestemt­filosofi­og­en­særlig­'national,­social­og­uddannelsesmæssig­baggrund'.

­ Disse­fire­termer­-­form,­motiv,­billede­og­symbol­-­overlapper­hinanden,­så­de­ tilsammen­ danner­ en­ tredimensionel­ fortolkningsmodel,­ der­ bevæger­ sig­ fra­ en­ 'præ-ikonografisk­beskrivelse'­af­det­'primære­eller­naturlige­indhold'­over­en­'ikonografisk­analyse'­af­'sekundært­eller­konventionelt­indhold'­og­en­'ikonografisk­ fortolkning'­af­det­'egentlige­indhold'­og­'den­(ikonologiske)­verden­af­'symbolske'­værdier'­(s.­28-29).­Bevægelsen­går­fra­overflade­til­dybde,­fra­sanseindtryk­til­ ideer,­fra­de­umiddelbare­partikulariteter­til­en­indsigt­i,­'hvordan­ den menneskelige forstands væsentlige tilbøjeligheder under­forskellige­historiske­betingelser­udtrykkes­ i­bestemte­ temaer ­og­ begreber '­(s.­37,­Panofskys­kursivering).

­ Der­er­grunde­nok­til­at­godtage­hilse-scenen­som­et­naturligt­udgangspunkt­for­ en­forklaring­af­maleriets­væsen.­Det­tavse,­visuelle­møde,­den­gestus­at­løfte­på­ hatten­og­selve­'gestikken'­som­motiv­kan­måske­virke­nærmest­uomgængeligt­som­ et­grundeksempel,­fordi­det­fanger­et­af­de­centrale­træk­ved­det­vestlige­maleris­historie,­nemlig­det­menneskelige­kropssprog­som­vehikel­for­narrativ,­dramatisk­og­ allegorisk­betydningsdannelse.­Går­man­lidt­længere­frem­i­tiden,­vil­også­Michael­ Frieds­redegørelser­for­gestik­i­modernistisk­maleri­og­skulptur­kunne­bestyrke­en­ i­ opfattelsen­af­Panofskys­scene­som­et­naturligt­og­helt­uomgængeligt­udgangspunkt. 26 ­Men­sæt­nu,­at­man­modsatte­sig­denne­naturlige­uundgåelighed­og­satte­ spørgsmålstegn­ved­selve­scenen?­Hvad­ville­man­da­kunne­hæfte­sig­ved?

­ For­det­første­er­der­det­banale­og­lidet­interessante­ved­scenen,­et­tomt­emblem­ på­noget­så­typisk­som­'borgerlig­høflighed',­den­fl ygtige ­genkendelse­blandt­subjekter,­der­er­indbyrdes­uinteresserede­i­hinanden,­der­ikke­ siger noget ­til­hinanden­og­ blot­fortsætter­med­deres­respektive­forehavender.­Eksemplet­er­selvfølgelig­ligegyldigt­i­sig­selv,­det­ eksemplificerer ­netop,­iscenesætter,­ja­udstiller­nærmest­sin­egen­ uvæsentlighed­og­manglende­betydning.­Det­har­ikke­fortjent­skarp­granskning­eller­hård­bedømmelse.­Det­er­ikke­værdigt­nok­til­at­være­genstand­for­et­maleri­-­det­ danner­ikke­ramme­om­nogen­stor­historisk­begivenhed,­et­epos­eller­en­allegori.­ Det­har­ingen­anden­funktion­end­at­eksemplificere­de­ minimale ­ egenskaber­ved­ visuel­kommunikation­og­repræsentation­-­det­etablerer­en­grundlinje,­hvorudfra­ man­kan­måle­vigtigere­og­mere­komplekse­former­for­visuel­repræsentation.

­ For­ det­ andet­ er­ der­ transformationen­ af­ dette­ simple,­ sociale­ møde­ (de­ to­ mænd,­der­passerer­forbi­hinanden­på­gaden)­til­et­møde­mellem­et­subjekt­og­et­ objekt­(perceptionen­og­'læsningen'­af­et­billede,­et­maleri)­og­i­sidste­ende­til­et­ møde­mellem­to­'genstande'­for­repræsentation­(de­to­forbipasserende­skikkelser­ eller­herrer,­der­sættes­i­scene­for­os­her­i­Panofskys­egen­'teoretiske­scene').­'Overfører­vi­resultatet­af­denne­analyse­fra­dagliglivet­til­et­kunstværk,­kan­vi­finde­de­ samme­tre­lag­i­dets­indhold­eller­mening'­(s.­27)­-­former­som­objekter,­objektersom­billeder­og­billeder­som­symboler.­Panofsky,­der­hilser­på­en­bekendt­på­gaden,­ bliver­en­figuration­af­hans­møde­med­det­enkelte­maleri:­Den­'scene',­hvor­ikonologen­hilser­på­ikonet,­blev­paradigmet­for­en­ikonologisk­videnskab.

­ For­det­tredje­er­der­konstruktionen­af­en­hierarkisk­struktur,­indsat­som­narrativ­overgang­fra­simpelt­til­komplekst,­fra­trivielt­til­vigtigt,­fra­naturligt­til­konventionelt,­fra­praktisk­til­litterær­eller­filosofisk­viden,­fra­analytisk­til­syntetisk­tolkning,­fra­primitiv,­vild­konfrontation­til­civiliseret,­intersubjektivt­møde.­De­første­ stadier­er­'rent­automatiske'­(s.­26),­de­senere­stadier­er­refleksive,­velovervejede.­ I­vores­manglende­evne­til­erkende­indholdet­i­et­maleri­'er­vi­alle­australske­buskmænd'­(s.­33).

­ For­det­fjerde­er­der­modstillingen­mellem­'ikonografi'­og­'ikonologi',­opstrenget­som­en­omvendt­fortælling,­hvor­de­højere­niveauer­går­forud­for­de­lavere­i­ et­styringshierarki.­'Derfor­måtte­vor­praktiske­erfaring­kontrolleres­af­en­indsigt­ i,­ hvordan­ objekter ­ og­ begivenheder ­ under­forskellige­historiske­forhold­udtryktes­ i­ former'­(s.­38),­og­den­kendsgerning,­at­'vi­fatter­disse­træk­i­en­brøkdel­af­et­ sekund­og­næsten­automatisk,'­må­ikke­få­os­til­at­tro,­at­vi­nogensinde­kan­give­en­ korrekt­præ-ikonografisk­beskrivelse­af­et­kunstværk­uden­at­have­fattet­dets­historiske­ locus ­så­at­sige­per­intuition­(s.­33).

­ For­det­femte­er­der­privilegeringen­af­det­litterære­maleri,­hvor­det­er­'billederne'­af­den­menneskelige­krop­og­dens­gebærder,­der­er­betydningsbærende,­og­ marginaliseringen­af­de­ikke-litterære­former­('landskabsmaleri,­stilleben,­genremaleri')­som­'exceptionelle­fænomener,­der­betegner­de­senere,­overforfinede­faser­i­ en­lang­udvikling'.­Panofsky­kommer­ikke­ind­på­abstrakt­kunst­eller­andre­former,­ 'hvor­hele­den­sekundære­eller­konventionelle­emnesfære­er­elimineret'­(s.­30).­ Han­kommer­ikke­ind­på­de­billedtraditioner,­der­sætter­strenge­begrænsninger­ (herunder­deciderede­forbud)­for­repræsentationen­af­den­menneskelige­skikkelse.

­ For­det­sjette­er­der­homogeniseringen­af­disse­oppositioner­og­hierarkier­til­en­ 'organisk­helhed'­-­i­form­af­'den­menneskelige­forstands­væsentlige­tilbøjeligheder',­som­er­tilgængelige­for­ikonologens­'syntetiske­intuition'­(s.­37).

­ Den­blotte­opremsning­af­disse­elementer­er­formentlig­nok­til­at­opridse­konturerne­af­en­kritik,­der­ville­betvivle­homogeniteten­af­den­ikonologiske­proces.­ De­højere­perceptionsniveauers­'styring'­af­de­lavere­vidner­umiddelbart­om­muligheden­for­modstand:­Modernismen­lader­sig­således­forstå­som­en­modstand­mod­ netop­Panofskys­ikonologi­og­dens­romantiske­hermeneutik,­dens­literære-figurale­ grundlag­og­dens­velkendte­opbud­af­analytisk/syntetiske­oppositioner.­Panofskys­ ikonologi­er­en­ikonologi,­hvori­'ikonet'­er­helt­igennem­opslugt­af­'logos'­forstået­ som­en­retorisk,­litterær­eller­ligefrem­(om­end­knap­så­overbevisende)­videnskabelig­diskurs.

­ Men­der­er­andet­og­mere­på­spil­her­end­blot,­at­Panofskys­metode­reproducerer­det­19.­århundredes­konventioner­eller­undergraver­sin­egen­logik­gennem­det­ figurative­sprog,­som­det­udspiller­sig­i­Panofskys­tekst.­Vi­er­for­det­første­nødt­til­ at­spørge,­hvad­der­adskiller­denne­scene,­dens­ekstrapolation­og­den­tilstræbte­ikonologiske­'videnskab',­hvorfor­denne­scene­er­uheldig­i­forhold­til­indfrielsen­af­den­ målsætning,­og­hvilke­scener­der­eventuelt­ville­kunne­være­mere­befordrende.­For­ det­andet­er­vi­nødt­til­at­spørge­-­hvilket­i­sidste­ende­vil­føre­os­tilbage­til­Panof- skys­essay­om­perspektivet­-­hvad­vi­kan­lære­af­Panofskys­kløgtige­valg­af­mødet­ på­gaden­som­ur-scene.­Hvordan­ville­en­postmoderne­ikonologi­-­eller­en­ kritisk ­ ikonologi,­som­jeg­ville­foretrække­at­kalde­den­-­kunne­tage­denne­scene­op­igen?­

­ Én­ting,­som­en­kritisk­ikonologi­helt­sikkert­ville­gribe­fat­i,­er­ikonets­modstand­ mod­logos.­Det­er­nærmest­en­postmodernistisk­kliche,­at­alt­sprog­er­absorberet­i­ billeder­og­'simulacra'­i­en­semiotisk­spejlsal.­Hvor­den­traditionelle­ikonologi­fortrængte­billedet­som­billede,­da­vil­en­postmoderne­ikonologi­udgrænse­sproget.­ Dette­er­ikke­en­'historie',­men­snarere­en­kernefortælling,­der­er­indlejret­i­grammatikken­i­selve­'ikonologien'­som­konceptuel­fraktur,­en­sutur­af­billede­og­tekst.­ Det­ene­må­gå­forud­for­det­andet,­må­dominere,­modstå,­supplere­det­andet.­Billedets­og­tekstens­andethed­i­forhold­til­hinanden­er­ikke­kun­et­spørgsmål­om­strukturelle­analogier,­som­om­billedet­blot­tilfældigvis­var­tekstens­modstykke.­Det­drejer­sig­derimod,­som­Daniel­Tiffany­har­vist,­om­selve­de­termer,­hvori­andetheden­ som­sådan­kommer­til­udtryk­i­den­fænomenologiske­refleksion,­især­i­relationen­ mellem­det­talende­Selv­og­den­sete­Anden. 27 ­

­ Det­er­altså­den­kritiske­ikonologi,­der­bringer­os­tilbage­til­de­to­mænd,­der­ hilser­tavst­på­hinanden­på­gaden,­den­konstitutive­figur­eller­'teoretiske­scene'­for­ den­ikonologiske­videnskab­-­det­jeg­har­kaldt­'hyper-ikonet'. 28 ­ Det­ville­være­alt­ for­let­at­gøre­denne­scene­til­genstand­for­en­ideologisk­analyse­(hvilket­jeg­delvist­ har­gjort­her),­og­behandle­den­som­en­allegori­over­den­borgerlige­høflighed,­der­ -­som­Panofsky­påpeger­-­bygger­på­et­residuum­af­'middelalderens­ridderlighed:­ Bevæbnede­mænd­plejede­at­tage­hjelmen­af­for­at­vise­deres­fredelige­hensigter'­ (s.­26).­Lad­os­hellere­tage­en­anden­scene,­en­eksplicit­ideologisk­scene,­og­i­stedet­ underkaste­den­en­ikonologisk­analyse.

­ Scenen­er­Althussers­beskrivelse­af­ideologi­som­en­proces,­der­'interpellerer­de­ konkrete­individer­som­konkrete­subjekter'. 29 ­ Ideologi­er­en­'(fejl)-genkendelsesfunktion'­(s.­50)­eksemplificeret­ved­adskillige­såkaldte­'teoretiske­scener'­(s.­52).­ Den­første­scene:

For­at­tage­et­i­høj­grad­'konkret'­eksempel,­så­har­vi­alle­venner,­der,­når­de­banker­på­ vores­dør,­og­vi­gennem­den­lukkede­dør­stiller­spørgsmålet:­'Hvem­er­det?',­svarer­(for­ 'det­er­jo­klart')­'det­er­mig'.­Og­vi­genkender­faktisk,­at­'det­er­ham'­eller­'det­er­hende'.­Vi­ åbner­døren­og­'ganske­rigtigt:­det­er­hende,­som­er­der.'­(s.­51) '

Umiddelbart­efter­denne­scene­følger­en­anden,­og­her­rykker­vi­så­ud­på­gaden:

For­at­tage­et­andet­eksempel:­Når­vi­på­gaden­genkender­én,­som­vi­(gen)kender,­så­markerer­vi­over­for­ham,­at­vi­har­genkendt­ham­(og­at­vi­har­genkendt,­at­han­har­genkendt­ os)­ved­at­sige­'goddag­kære­ven'­og­ved­at­trykke­ham­i­hånden­(en­materiel,­rituel­praksis­i­dagliglivets­ideologiske­genkendelse,­i­det­mindste­i­Frankrig:­andre­steder,­andre­ ritualer).­(s.­51) '

Hvordan­skal­man­'læse'­disse­hilse-scener­i­sammenligning­med­Panofskys?­De­er­ for­det­første­lidt­mere­detaljerede,­lidt­mere­'konkrete',­som­Althusser­formulerer­ det­-­i­anførselstegn.­Det­sociale­møde­er­ligeledes­mere­intimt­og­betydningsfuldt:Det­er­venner­og­bekendte,­mænd­og­kvinder,­der­mødes­og­hilser­på­hinanden­ her,­og­der­er­ikke­blot,­som­hos­Panofsky,­tale­om­envejs­høflighedstegn,­der­lige­ så­godt­kunne­have­udspillet­sig­mellem­anonyme­fremmede.­Althussers­scene­er­ et­forspil­til­et­narrativt­eller­dramatisk­møde,­en­dialog,­hvor­disse­ord­danner­åbningsreplik.­Hans­scene­sætter­parentes­om­det­visuelle­og­fremhæver­den­blinde,­ mundtlige­ordveksling­-­man­hilser­på­hinanden­gennem­en­lukket­dør­eller­råber­ uset­'hov,­De­der!'­til­én­på­gaden­-­'den­mest­banale­politiinterpellation­(eller­ en­anden­interpellation)­fra­hverdagen'­(s.­52).­Panofskys­scene­er­en­rent­visuel­ scene,­der­udveksles­ingen­ord,­kun­gestik,­og­der­er­intet,­der­kunne­få­os­til­at­ forvente,­at­der­skulle­udspille­sig­noget­yderligere­mellem­de­forbipasserende.­Panofsky­letter­aldrig­selv­på­hatten,­han­trækker­sig­i­stedet­ind­i­en­dissektion­af­sin­ egen­perceptuelle­og­forståelsesmæssige­aktivitet­-­fortolkningen­af­et­objekt­i­det­ visuelle/hermeneutiske­rum­i­tre­niveauer.

­ Det­drejer­sig­her­om­to­grundlæggende­'teoretiske­scener'­for­to­videnskaber,­ Panofskys­billedvidenskab­(ikonologi)­og­Althussers­videnskab­om­(falsk)­bevidsthed­(ideologi).­Symmetrien­er­selvfølgelig­ikke­helt­perfekt.­Ikonologi­er­en­videnskab,­hvorimod­ideologi­er­en­teoretisk­genstand,­ikke­en­teori,­men­et­negativt­ symptom,­der­skal­diagnosticeres.­Ifølge­Panofsky­er­ikonologien­'diagnostikeren'­ (s.­37),­og­de­(godartede)­'symptomer'­er­de­kulturelle­symboler,­han­fortolker­med­ sin­ 'syntetiske­ intuition'­ -­ de­ teoretiske­ genstande­ (andre­ mennesker,­ malerier),­ man­støder­på­i­den­visuelle­genkendelses­ur-scene.

­ Lad­os­nu­opføre­en­genkendelsesscene­(i­modsætning­til­blot­en­sammenligning)­mellem­Panofskys­ikonologi­og­Althussers­ideologi­ved­at­bede­dem­hver­især­ genkende­og­'hilse'­på­sig­selv­i­den­anden.­Ikonologien­genkender­sig­selv­som­en­ ideologi,­dvs.­som­et­naturaliseringssystem,­en­homogeniserende­diskurs,­der­udvisker­konflikt­og­forskel­med­figurer­som­'organisk­enhed'­og­'syntetisk­intuition'.­ Ideologien­genkender­sig­selv­som­en­ikonologi,­en­formodet­videnskab­og­ikke­blot­ genstanden­for­en­videnskab.­Det­opdager­den­lettest­simpelthen­ved­at­gen-kende­ og­aner-kende­sin­(etymologiske­og­historiske)­oprindelse­som­en­'videnskab­om­ ideer',­hvor­'ideer'­forstås­som­billeder­-­den­'videnskab',­der­blev­udviklet­af­Destutt­de­Tracy­og­Den­Franske­Revolutions­oprindelige­'ideologer'. 30 ­

­ Pointen­med­denne­gensidige­genkendelse­er­altså­ikke­blot­at­gøre­ikonologien­ 'ideologisk­bevidst'­eller­selvkritisk,­men­også­at­gøre­den­ideologiske­kritik­ikonologisk­bevidst.­Den­ideologiske­kritik­kan­ikke­bare­appliceres­på­diskussionen­ af­ billedet,­ eller­ tekst/billede-forskellen,­som­en­slags­over-metode.­I­kraft­af­sin­ intervention­bliver­den­selv­underkastet­intervention­fra­genstandens­side.­Det­er­ derfor,­jeg­har­kaldt­denne­forestilling­om­ikonologien­kritisk­og­dialektisk.­Det­er­ ikke­noget,­der­ligger­i­en­eller­anden­overordnet­kode,­en­ultimativ­horisont­af­ Historie,­Sprog,­Menneskelig­Bevidsthed,­Væren­eller­noget­andet­abstrakt­princip.­ Det­er­noget,­der­fører­os­tilbage­til­åstedet,­til­ur-scenen,­hvor­de­to­Subjekter­hilser­ på­hinanden­-­hvor­det­talende­Subjekt­og­det­seende­Subjekt­mødes,­ideologen­og­ ikonologen.

­ Det,­vi­kan­lære­af­dette­møde,­er,­at­ videnskabens store forlokkelse ,­forstået­som­ den­panoptiske­overvågning­og­beherskelse­af­objektet/den­'Anden'­(det­være­sig­ en­person­eller­et­billede)­er­den­'forbrydelse',­der­ligger­indlejret­i­disse­scener.Den­bliver­ikke­direkte­opført­for­os:­Figurerne­udøver­kun­mere­eller­mindre­konventionelle­sociale­hilseformer.­For­at­kunne­'se'­forbrydelsen­må­vi­undersøge­selve­ scenen,­syns-­og­genkendelsesfeltet,­som­danner­grundlag­for,­at­figurerne­overhovedet­kan­optræde.

­ Det­er­netop­denne­tomme­scene,­det­grundlæggende­billede­for­enhver­tænkelig­visuel-spatiel­kultur,­Panofsky­præsenterer­i­sit­perspektiv-essay.­Denne­tekst­ fremfører,­som­Michael­Podro­har­gjort­opmærksom­på,­et­(selvmodsigende)­dobbeltargument­om­renæssanceperspektivet.­For­det­første,­at­det­'ikke­besidder­nogen­unik­autoritet­som­organisering­af­afbildningen­af­spatielle­relationer,­at­det­ blot­er­led­i­en­specifik­kultur­og­har­samme­status­som­andre­former­for­spatiel­ fremstilling­i­andre­kulturer'.­For­det­andet,­at­det­'udgør­et­absolut­udsigtspunkt,­ hvorfra­man­kan­fortolke­andre­konstruktioner'. 31 ­ Perspektivet­er­en­figuration­af­ det,­man­ville­kalde­ideologi­-­en­historisk,­kulturel­formation,­der­udgiver­sig­for­ at­være­en­universel,­naturlig­kode.­Det­'homogene,­uendelige­rums'­kontinuum­ (s.­187)­og­den­bipolære­reduktion­til­et­enkelt­udsigts-­eller­forsvindingspunkt­i­ den­henholdsvis­'subjektive'­og­'objektive'­ende­af­det­visuelle/billedlige­rum­udgør­ den­struktur­eller­de­rammer,­hvori­Panofskys­treleddede­ikonologi­giver­mening.­ Perspektivet­er­således­på­én­gang­blot­et­symptom­og­den­diagnostiske­syntese,­der­ gør­fortolkningen­videnskabelig­og­symptomerne­forståelige. 32 ­Panofsky­er­tæt­på­at­ sige­dette­eksplicit­i­sine­afsluttende­bemærkninger­i­'Ikonografi­og­ikonologi':

Ligesom­det­var­umuligt­for­middelalderen­at­udforme­det­moderne­perspektivsystem,­ der­er­baseret­på­forståelse­af­en­fast­afstand­mellem­øjet­og­objektet­og­således­sætter­ kunsten­i­stand­til­at­opbygge­omfattende­og­konsistente­billeder­af­synlige­ting;­lige­så­ umuligt­var­det­at­udtænke­den­moderne­idehistorie,­der­er­baseret­på­forståelse­af­en­ intellektuel­afstand­mellem­nutiden­og­fortiden­og­således­sætter­videnskabsmanden­i­ stand­til­at­opbygge­omfattende­og­konsistente­begreber­om­forgangne­perioder.­(s.­51) '

Panofskys­ikonologi­forholder­sig­til­perspektivet­som­et­historisk/teoretisk­objekt­ blandt­andre­sådanne,­men­samtidig­betragter­den­selve­'den­moderne­idehistorie'­ som­modelleret­efter­perspektivsystemet.­Den­billedlige­repræsentations­historie­ viser­sig­kun­at­være­forståelig­inden­for­rammerne­af­et­teoretisk­billede,­der­skal­ forstille­selv­at­'indgå­i'­den­historie.

­ Det­tilsvarende­stadie­i­Althussers­ideologitænkning­afslører­sig,­når­han­går­ over­til­'enhver­ideologis­formelle­struktur',­som­han­forsikrer­os,­'altid­er­den­samme'­(s.­55).­Althussers­eksempel­på­ideologiens­universelle­struktur­er­den­kristne­ religions­ideologi­(som­han­hævder­ville­kunne­erstattes­af­enhver­anden­'moralsk,­ juridisk,­politisk,­æstetisk­osv.'­ideologi).­Specifikt­griber­han­fat­i­den­teologiske­ henvendelse­eller­'interpellationen­af­individerne­som­subjekter'­gennem­'et­Andet­ Subjekt,­som­er­Unikt­og­centralt'­(s.­57),­nemlig­Gud.­Den­relation,­der­etableres­ gennem­denne­henvendelse,­er­kendetegnet­ved­spejling­og­undertvingelse­eller­dominans:­'Gud­er­altså­Subjektet,­og­Moses­og­de­utallige­subjekter­i­Guds­folk­dets­ interpellerede­samtalepartnere:­dets­ spejle ,­ dets­ spejlbilleder .­ Er­menneskene­ikke­ blevet­skabt­i­ Guds billede ?'­(s.­57).­Det­stadie,­hvor­den­ideologiske­henvendelse­til­ individerne­udfolder­sig,­minder­altså­om­en­slags­spejlsal:

'

Vi­ konstaterer,­ at­ strukturen­ i­ enhver­ ideologi,­ idet­ den­ interpellerer­ individerne­ som­ subjekter­i­et­Unikt­og­Absolut­Subjekts­Navn,­er­ spejlmæssig ,­dvs.­er­som­et­spejl,­og­spejlmæssig­i­ dobbelt ­ forstand:­Denne­Spejlmæssige­fordobling­er­konstitutiv­for­ideologien­ og­sikrer­dens­funktion.­Hvad­der­betyder,­at­enhver­ideologi­er­ centreret ,­at­det­Absolutte­ Subjekt­indtager­pladsen­i­centrum­og­omkring­sig­interpellerer­den­uendelige­mængde­ af­individer­som­subjekter­i­en­dobbelt­spejlrelation,­således­at­den­ underkaster ­subjekterne­under­Subjektet,­samtidig­med­at­den­i­Subjektet,­hvor­ethvert­subjekt­kan­betragte­ sit­eget­…­billede,­giver­dem­ garantien ­for,­at­det­faktisk­er­dem,­og­faktisk­er­Ham,­som­ det­drejer­sig­om.­(s.­58)

Det­hører­med,­at­det­er­her,­Althussers­ideologiske­'scener'­viger­for­muligheden­ for­en­'videnskab',­en­generel­redegørelse­for­'enhver­ideologis­formelle­struktur'.­ Det­er­dog­svært­at­komme­uden­om­det­ironiske­i,­at­en­videnskabelig­teori­om­ideologi­således­funderes­på­en­model,­der­er­hentet­i­teologien.­Althusser­står­ganske­ vist­uden­for­denne­model:­Han­ser­den­på­afstand­og­sætter­den,­som­Panofsky­ville­ have­sagt,­i­perspektiv­for­os.­Hvis­vi­kan­se,­at­ideologi­er­en­spejlsal,­kan­vi­måske­smadre­spejlene­og­redde­de­undertrykte­subjekter­fra­det­almægtige­Subjekt?­ Eller­kan­vi­det?­Er­denne­ideologiens­'formelle­struktur'­i­lighed­med­Panofskys­ 'perspektiv'­en­specifik­historisk­formation,­som­vil­forsvinde­igen,­når­produktions-­ og­reproduktionsrelationerne­og­de­deraf­afledte­sociale­relationer­transformeres?­ Eller­er­den­(igen­i­lighed­med­Panofskys­'perspektiv')­en­universal,­naturlig­struktur,­der­absorberer­alle­sociale­former­og­historiske­epoker?­Hvis­Althusser­vælger­ den­første­mulighed­(at­modellen­er­en­specifik­historisk­formation),­må­han­give­ afkald­på­videnskabelighed­og­universalitet­-­den­kristne­ideologi­vil­i­så­fald­ikke­ nødvendigvis ­ kunne­'erstattes­af­enhver­anden­moralsk,­juridisk,­politisk,­æstetisk­ osv.­ideologi'.­Dette­'osv.'­kunne­måske­dække­over­formationer,­der­adskiller­sig­ markant­fra­den­religiøse­ideologi,­som­for­sit­vedkommende­måske­er­historisk­ og­kulturelt­betinget.­Hvis­Althusser­derimod­vælger­den­anden­mulighed­og­fastholder­spejlmodellens­universalitet­og­videnskabelighed,­ender­han,­i­lighed­med­ Panofsky,­som­en­ikonolog,­der­har­en­ideologi­uden­at­vide­det.

­ Hvordan­kan­vi­opføre­et­møde­mellem­Panofsky­og­Althusser,­der­er­andet­og­ mere­end­blot­et­dødt­punkt­mellem­videnskab­og­historie,­en­fatal­spejling­af­ideologi­og­ikonologi?­Hvad­kan­den­franske­marxistiske­filosof­og­den­tyske­kantianske­ kunsthistoriker­gøre­for­hinanden­-­ud­over­at­lette­på­hatten,­når­de­træffer­hinanden­på­gaden?­Kan­de­'hilse'­på­hinanden­eller­'henvende'­sig­til­hinanden­fra­hver­ sin­side­af­en­lukket­dør,­som­i­Althussers­dramatisering,­og­forvente­nogen­anden­ genkendelse,­nogen­anden­vedkendelse,­end­den­'banale'­fejlreaktion,­når­nogen­ råber­'Hov,­De­dér'?­

­ Måske­ikke­-­medmindre­vi­kortlægger­det­fællesrum,­de­indtager,­som­slet­og­ ret­er­det­forhold,­at­de­begge­centrerer­deres­overvejelser­om­en­genkendelsesscene.­Det­væsentligste­ved­ genkendelsen ­som­kobling­mellem­ideologi­og­ikonologi­er,­ at­det­forskyder­begge­'videnskaber'­fra­et­epistemologisk,­'kognitivt'­terræn­(subjekters­viden­om­objekter)­til­et­etisk,­politisk­og­hermeneutisk­terræn­(subjekters­ viden­om­subjekter,­måske­ligefrem­Subjekters­viden­om­Subjekter).­Vurderingskriterierne­skifter­fra­er-kendelse­til­gen-kendelse,­fra­epistemologiske­videnskatego- rier­til­sociale­kategorier­som­'anerkendelse'.­Althusser­påminder­om,­at­Panofskys­ forhold­til­billeder­begynder­med­et­socialt­møde­med­en­Anden,­og­at­ikonologien­ er­en­videnskab,­der­går­ud­på­at­indoptage­denne­Anden­i­et­homogent,­enhedspræget­'perspektiv'.­Panofsky­påminder­os­om,­at­Althussers­lokale­udtryk­for­ideologi,­et­subjekts­henvendelse­til­et­andet­subjekt­(s/s),­alle­er­iscenesat­i­en­spejlsal­ konstrueret­af­det­suveræne­Subjekt­(S/s),­og­at­den­ideologiske­kritik­risikerer­at­ ende­som­blot­endnu­en­ikonologi.­Disse­påmindelser­løser­ikke­problemet­for­os,­ men­de­kan­måske­gøre­det­lettere­for­os­at­genkende­det,­når­vi­ser­det.

På­dansk­ved­Morten­Visby.­Oprindelig­trykt­i­ Artforum ,­marts­1992.­ ©­W.J.T.­Mitchell­og­ Artforum .

## Noter

- 1 Richard­Rorty,­ Philosophy and the Mirror of Nature ­(Princeton:­Princeton­University­Press­1979),­ s.­ 263.­ Jf.­ den­ tidligere­ essaysamling­ redigeret­ af­ Rorty,­ The Linguistic Turn: Recent Essays in Philosophical Method ­(Chicago:­University­of­Chicago­Press­1967).
- 2 En­anden­vigtig­udviklingslinje­er­Stanley­Cavells­forsøg,­i­ The World Viewed: Reflections on the Ontology of Film (Cambridge,­MA:­Harvard­University­Press­1980),­på­at­sætte­amerikansk­film­ og­moderne­maleri­i­tale­inden­for­den­anglo-amerikanske­romantiks­filosofiske­rammer.
- 3 Her­læner­jeg­mig­op­ad­analysen­af­Foucaults­metode­i­Gilles­Deleuze,­ Foucault ­ (Paris:­Éditions­de­Minuit­1986).­Jf.­især­kapitlet­om­'Les­strates­ou­formations­historiques:­le­visible­et­ l'énonçable­(Savoir)'.­Hvad­angår­forestillingen­om­et­'skopisk­regime',­jf.­Martin­Jays­'Scopic­ regimes­of­Modernity'­i­ Vision and Visuality ,­red.­Hal­Foster­(Seattle:­Bay­Press­1988),­s.­3-27.­ Jean-François­Lyotard,­ Discourse/Figure ­(Paris:­Klincksieck­1971).
- 4 Ludwig­Wittgenstein,­ Filosofiske undersøgelser ,­ oversat­ af­ Jes­ Adolphsen­og­Lennart­Nørreklit­ (København:­Munksgaard­1994),­s.­84.­En­mere­uddybende­redegørelse­kan­findes­i­mit­essay­ 'Wittgenstein's­Imagery­and­What­It­Tells­Us',­ New Literary History 19:2­(Winter­1988):­361-70.
- 5 Rorty,­ Mirror of Nature ,­s.­371.
- 6 Charles­Altieri­har­givet­udtryk­for,­at­'ængsteligheden'­her­ligger­i­Wittgensteins­opdagelse­af,­at­ 'den­analytiske­filosofi­i­sig­selv­var­baseret­på­en­radikalt­billedlig­forestilling­om­selvevidens­og­ repræsentabilitet.'­Korrespondance­med­forfatteren,­oktober­1992.­
- 7 Det­tætteste,­man­kommer­på­en­filosofisk­syntese­af­Rorty­og­Frankfurterskolen,­er­sjovt­nok­ Martin­Heideggers­'Die­Zeit­des­Weltbildes'­[da.­ Verdensbilledets tid ,­oversat­af­Claus­Esmann­ Andersen,­Henrik­Borup­Nielsen,­Mads­P.­Sørensen,­Idéhistoriske­arbejdspapirer­1­(Århus:­Institut­for­Idéhistorie,­Aarhus­Universitet­1996)].
- 8 Damisch­bemærkede­for­næsten­20­år­siden,­at­kunsthistorien­'efter­Riegl,­Dvorak,­Wölfflin­og­ andres­storhedstid­har­været­fuldstændig­ude­af­stand­til­metodologisk­fornyelse­og­frem­for­ alt­overhovedet­ikke­har­formået­at­tage­højde­for­de­potentielle­bidrag­fra­de­mest­avancerede­ forskningsbestræbelser.'­ Den­ første­ af­ de­ avancerede­ 'forskningsbestræbelser',­ som­ Damisch­ nævner,­er­lingvistikken.­Jf.­'Semiotics­and­Iconography'­i­ The Tell-Tale Sign ,­redigeret­af­Thomas­Sebeok­(Peter­de­Ridder­Press­1975),­s.­29.
- 9 I­den­forstand­har­Bryson­gjort­for­angloamerikansk­kunsthistorie,­hvad­Jonathan­Culler­gjorde­ for­anglo-amerikansk­litteraturhistorie­omkring­ti­år­tidligere.­Jeg­vil­dog­gerne­understrege,­at­

jeg­her­tænker­på­den­ institutionelle ­og­akademiske­side­af­de­seneste­udviklinger­i­amerikansk­ kunsthistorie.­I­bredere­perspektiv­måtte­man­også­inddrage­banebrydende­anglo-amerikanske­ forskere­som­Svetlana­Alpers,­Michael­Baxendall,­Rosalind­Krauss,­Ronald­Paulson­og­Leo­Steinberg­(som­ofte­har­fået­en­blandet­modtagelse­i­den­akademiske­verden).­Jeg­vil­også­gerne­ nævne­det­vidtrækkende­og­indflydelsesrige­arbejde,­der­gennem­årene­er­udgået­fra­T.J.­Clark­ og­Michael­Fried,­som­på­hver­sin­måde­har­været­med­til­at­sætte­kunsthistoriens­teoretiske­ sprog­under­intensivt­pres­lige­siden­1960'erne­og­begyndelsen­af­1970'erne.

- 10 En­autoritativ­gennemgang­af­disse­tendenser­kan­findes­i­Mieke­Bal­&amp;­Norman­Bryson,­'Semiotics­and­Art­History',­ Art Bulletin 73:2­(June­1991):­174-208.­Bal­og­Bryson­indvender,­at­ semiotikken­overskrider­den­sproglige­vending­i­sin­bestræbelse­på­at­nå­frem­til­en­'tværfaglig­ teori',­der­kan­'holde­sig­fri­af­den­forudindtagethed,­der­følger­af­privilegeringen­af­sproget'­i­ redegørelser­for­den­visuelle­kultur:­'Frem­for­en­sproglig­vending­vil­vi­foreslå­kunsthistorien­ en­semiotisk­vending'­(s.­175).­Jeg­tvivler­på,­at­det­vil­være­muligt­at­etablere­en­tværfaglig­ teori,­ som­kan­undgå­'forudindtagethed'­og­opnå­neutralitet­i­repræsentationens­metasprog.­ Jeg­har­stor­respekt­for­semiotikkens­bedrifter­og­trækker­selv­ofte­på­den,­men­jeg­er­overbevist­om,­at­den­bedste­terminologi­til­beskrivelsen­af­repræsentationer,­de­være­sig­kunstneriske­eller­ej,­skal­findes­i­de­repræsentationelle­praksissers­egen­immanente­sprogbrug.­Der­vil­ selvfølgelig­være­tilfælde,­hvor­semiotikkens­sprog­krydser­denne­sprogbrug­(tænk­blot­på­den­ stærkt­ladede­forestilling­om­et­'ikon').­Sådanne­skæringspunkter­er­imidlertid­blot­med­til­at­ understrege,­at­semiotikkens­tekniske­metasprog­ikke­tilbyder­os­et­videnskabeligt,­tværfagligt­ eller­fordomsfrit­vokabular,­men­kun­et­væld­af­nye­figurer­eller­teoretiske­billeder,­der­i­sig­selv­ kræver­fortolkning.­
- 11 Yderligere­diskussion­af­de­traditionelle­versioner­af­denne­frygt­kan­findes­i­min­ Iconology ­(Chicago:­Chicago­University­Press­1986)­og­i­David­Freedbergs­ The Power of Images: Studies in the History and Theory of Response ­(Chicago:­Chicago­University­Press­1989).
- 12 Mere­herom­i­Kapitel­13,­'From­CNN­to­JFK'­i­min­ Picture Theory: Essays on Verbal and Visual Representation ­(Chicago:­Chicago­University­Pres­1995).
- 13 Denne­negative­version­af­den­billedlige­vending­lå­allerede­latent­i­den­indsigt,­at­en­semiotik­ konstrueret­med­det­sproglige­tegn­som­forlæg­måske­ikke­var­dækkende­for­ikonet,­et­tegn­ baseret­på­visuel­lighed,­netop­fordi­ikonet­(som­Damisch­pointerer)­'ikke­nødvendigvis­er­et­ tegn'­(Sebeok,­ Tell-Tale Sign ,­s.­35).
- 14 Citeret­ fra­ smudsomslaget­ af­ Zone­ Books-udgaven­ af­ Erwin­ Panofskys­ Perspective  as  Symbolic Form ,­ red.­Sanford­Kwinter,­oversat­af­Christopher­S.­Wood­(Cambridge,­MA:­Zone­Books­ 1991),­efterfølgende­sidehenvisninger­vil­gælde­den­tyske­originalversion.­Jf.­Argan­i­ The Language of Images ,­ red.­W.J.T.­Mitchell­(Chicago:­Chicago­University­Pres­1980)­og­Donald­Preziosi,­ Rethinking Art History: Meditations on a Coy Science ­(New­Haven,­CT:­Yale­University­Press­ 1989),­s.­112.­Preziosis­bredside­i­denne­bog­mod­Michael­Ann­Hollys­ Panofsky and the Foundations of Art History ­(Ithaca,­NY:­Cornell­University­Press­1984)­blev­startskuddet­til­den­aktuelle­ kontrovers­om­Panofsky.
- 15 Jf.­Preziosi,­ Rethinking Art History ,­s.­121.
- 16 Erwin­Panofsky,­'Die­Perspektive­als­'symbolische­Form''­i­ Aufsätze zur Grundfragen der Kunstwissenschaft ,­udgivet­af­Hariolf­Oberer­&amp;­Egon­Verheyen­(Berlin:­Volker­Spiess­1980),­s.­101.­
- 17 Ibid.,­s.­166.
- 18 Den­bedste­kritik­af­Panofskys­argumentation­i­perspektiv-essayet­er­Joel­Snyders­'Picturing­ Vision'­i­Mitchell,­ The Language of Images .

- 19 Panofsky,­'Die­Perspektive­als­'symbolische­Form'',­s.­104.
- 20 Det­er­i­den­forstand,­at­jeg­i­tråd­med­Michael­Podro­har­indvendt,­at­Panofsky­-­på­et­helt­ grundlæggende­niveau­af­diskursiv­figuration­-­faktisk­stadig­tror­på­perspektivets­universalitet.­ Jf.­Podros­diskussion­af­korrespondancen­mellem­Panofskys­perspektiv­og­kantiansk­epistemologi­i­ The Critical Historians of Art ­(New­Haven,­CT:­Yale­University­Press­1982),­s.­188-89­og­mit­ eget­essay­'Iconology­and­Ideology:­Panofsky,­Althusser,­and­the­Scene­of­Recognition'­i­ Works &amp; Days ­ 11/12­(Spring/Fall­1988)­genoptrykt­i­ Image and Ideology in Modern/Postmodern Discourse ,­red.­David­Downing­&amp;­Susan­Bazargan­(Albany,­NY:­State­University­of­New­York­Press­ 1991),­s.­321-30.­Christopher­Woods­fremragende­introduktion­til­Panofskys­essay­rummer­også­ en­redegørelse­for­Panofskys­'tvetydigheder'­mellem­'kunst­og­verdenssyn',­hvor­han­viser,­at­ 'det­er­perspektivet­…­der­overhovedet­muliggør­ Weltanschauung -metaforen'­(Panofsky,­ Perspective as Symbolic Form ,­s.­21,­13).
- 21 Jonathan­Crary,­ Techniques of the Observer: On Vision and Modernity in the Nineteenth Century ­ (Cambridge,­MA:­MIT­Press­1990),­s.­5.­De­følgende­referencer­vil­være­angivet­med­sidetal­ direkte­i­teksten.­
- 22 Crary­anfører­ganske­vist,­at­der­er­'synspraksisser',­der­falder­uden­for­rammerne­af­hans­undersøgelse,­men­vedbliver­at­assimilere­dem­med­hans­'styrende­forlæg'­ved­at­karakterisere­ dem­som­'marginale­og­lokale­former­for­modstand­mod,­afbøjning­eller­forvanskning­af­de­ fremherskende­synspraksisser'­(s.­7).­Problemet­med­den­formulering­er,­at­al­heterogenitet­ i­den­visuelle­erfaring­på­forhånd­indpasses­i­en­model­baseret­af­modsætningspar­som­'fremherskende/modstand'­eller­'universel/lokal',­og­(endnu­mere­fundamentalt)­at­argumentet­for­ Crarys­beskuer­som­et­'styrende­forlæg'­aldrig­rigtig­bliver­udfoldet.­Hans­redegørelse­for­det­ 19.­århundredes­beskuer­ville­helt­sikkert­have­kunnet­drage­stor­nytte­af­den­nyere­forskning­i­ det­tidlige­biografpublikum,­især­Charles­Mussers­ History of the American Cinema: The American Screen to 1907 ­(New­York:­Macmillan­1990)­og­Miriam­Hansens­ Babel and Babylon: Spectatorship in American Silent Film (Cambridge,­MA:­Harvard­University­Press­1991).
- 23 Resten­af­dette­essay­er­hovedsagelig­baseret­på­min­artikel­'Iconology­and­Ideology:­Panofsky,­ Althusser,­and­the­Scene­of­Recognition'­(se­note­20).­Disse­sider­er­oprindelig­skrevet­som­et­ svar­på­Tim­Erwins­meget­ansporende­kritik­af­ Iconology ­i­særnummeret­om­'Image­and­Ideology'.
- 24 Geoffrey­Hartman,­ Criticism in the Wilderness ­ (New­Haven,­CT:­Yale­University­Pres­1980),­s.­ 253-64.
- 25 Erwin­Panofsky,­'Ikonografi­og­ikonologi'­i­ Billedkunst og billedtolkning. Udvalgte artikler ,­oversat­af­Else­Mogensen­(København:­Nyt­Nordisk­Forlag­1983),­s.­26.­Jf.­Joan­Harts­diskussion­ af­Panofskys­brug­af­en­tilsvarende­scene­i­Karl­Mannheims­skrifter­som­forlæg­for­denne­urscene­('Erwin­Panofsky­and­Karl­Mannheim:­A­Dialogue­on­Interpretation',­ Critical Inquiry ­19:3­ (Spring­1993):­534-66).
- 26 Jf.­Michael­Fried,­'Art­and­Objecthood',­ ArtForum ­5­(Summer­1967):­12-23.
- 27 Daniel­ Tiffany,­ 'Cryptesthesia:­ Visions­ of­ the­ Other',­ American  Journal  of  Semiotics ­ 6:2/3­ (1989):­209-19.­
- 28 Jf.­ Iconology ,­s.­5-6,­158.
- 29 Louis­Althusser,­ Ideologi og ideologiske statsapparater ,­oversat­af­Finn­Frandsen­et­al.­(Aalborg:­ Grus­1983),­s.­52.­Efterfølgende­vil­sidetallene­være­angivet­direkte­i­teksten.­
- 30 Jf.­min­gennemgang­af­de­franske­ideologer­og­ideologiens­historie­i­ Iconology ,­s.­165-66.
- 31 Podro,­ The Critical Historians of Art ,­s.­186.­Herefter­vil­sidetallene­blive­angivet­direkte­i­teksten.

- 32 Joel­Snyder­maner­til­forsigtighed­på­dette­punkt,­idet­han­indvender,­at­Podro­'misforstår­Panofskys­implicitte­skelnen­mellem­indre­og­ydre.'­'Malerne,'­hævder­Snyder,­'mente,­at­perspektivet­udgjorde­et­'absolut­standpunkt.'­Men­set­med­kunsthistorikerens­neokantianske­briller­ i­ det­ 20.­ århundrede­ har­ denne­ forståelse­ af­ perspektivet­ ikke­ nogen­ særlig,­ privilegeret,­ naturlig­status.­Panofsky­opfatter­sidstnævnte­som­sit­eget­bidrag­til­studiet­af­perspektivet­og­ betragter­det­indre­syn­som­den­fremherskende,­uoplyste­position'­(citeret­efter­korrespondance­med­forfatteren).­Jeg­er­enig­i,­at­Panofsky­opererer­med­en­sådan­skelnen­mellem­malerens­ og­ikonologens­'perspektiv',­men­jeg­tror­samtidig,­at­Panofskys­praksis,­valg­af­eksempler­og­ analysemodel­faktisk­underminerer­denne­skelnen.­Det­er­ikke­sådan,­at­Panofsky­opfatter­det­ billedlige­perspektiv,­i­bogstavelig­forstand,­som­en­universel,­ahistorisk­norm.­Det­er­snarere­ et­spørgsmål­om,­at­hans­model­og­hele­dens­figurale­og­begrebslige­udstyr­(overflade/dybde,­ treleddet­struktur,­'subjekt/objekt'-paradigmet­for­relationen­mellem­beskuer­og­beskuet)­er­ indlejret­i­den­kantianske­epistemologis­retorik.