Forsidestof
Forfattere: - Redaktionen
Tidsskrift: politica (2007-01-01)

## Redaktion:

Søren Flinch Midtgaard (ansvh.),

Derek Beach, Viola Bureau, Lotte Bøgh Andersen, Anne Binderkrantz,  Mette Kjær, Thomas Olesen (anmeldelser), Thomas Pallesen, Christoffer Green Pedersen, Søren Serritzlew, Asbjørn Skjæveland.

## Redaktionskomité:

Søren Winther, Socialforskningsinstituttet Bo Smith, Beskæftigelsesministeriet Lotte Jensen, Institut for Statskundskab Morten Ougaard, Institut IKL, Handelshøjskolen Eva Sørensen, Institut for Samfundsvidenskab og Erhvervsøkonomi, RUC Peter Dahler-Larsen, Institut For Statskundskab Jens Henrik Haahr, Teknologisk Institut Per Henriksen, Fagkonsulent i gymnasieskolen Christian Albrekt Larsen, Aalborg Universitet, Inst. 2 Mikael Skou Andersen, DMU, Afd. for System-Analyse

## © politica

Tidsskriftet Politica udgives med støtte fra Aarhus Universitets Forskningsfond og Statens Samfundsvidenskabelige Forskningsråd Omslagsdesign: Kasper Lægård, Avail Design Grafisk tilrettelæggelse: Gitte Thorsted T ry k: Nørhaven BookA/S ISSN 0105-0710 ISBN 87-7335-150-4

Redaktionen sluttet d. 1.12.07

Bestilling af tidsskriftet: E-mail: Politica@ps.au.dk; telefon: 8942 1253 Girokonto: 5 04 51 93 (se i øvrigt bagest i dette nummer)

publicerer dels artikler bedømt ved peer-review og dels artikler, der som del af et temanummer redigeres af en temaredaktør. Manuskripter, der accepteres på både dansk,  norsk og svensk,  sendes til redaktørerne. På www.politica.dk kan der findes kontaktoplysninger og skrivevejledning.

Politica er indekseret i som udgives af IPSA.

Tidsskriftet Politica c/o Institut for Statskundskab Bartholins Alle 8000Århus C

## Indhold

|   365 | Anvendt etik                                                                                                          |
|-------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
|       | Diskrimination: definition og moral                                                                                   |
|       | Begrundelser for ytringsfriheden og dens grænser                                                                      |
|       | Tørklædeforbuddet: politisk-moralske overvejelser                                                                     |
|       | Fristaden Christiania - normative perspektiver                                                                        |
|   444 | Kasper Lippert-Rasmussen ogJesper Ryberg (red.), København: Museum Tusculanums Forlag, 2007, (Søren Flinch Midtgaard) |
|   448 | Sanford F. Schram and Brian Caterina (eds.), NewYork: New York University Press, 2006, (Michael HviidJacobsen)        |
|   452 | Nanna Hvidt og Hans Mouritzen (red.), København: DUS, 2007, (Nikolaj Petersen)                                        |
|   454 | Jeppe Villadsen, København: Museum Tusculanums Forlag, 2007, (Signe Kjær Jørgensen)                                   |
|   457 | Modtagne bøger                                                                                                        |
|   458 | Abstracts                                                                                                             |
|   460 | Om forfatterne                                                                                                        |
|   461 | Politicas ph.d.-serie                                                                                                 |

## Søren Flinch Midtgaard

## Anvendt etik'

Den århusianske statskundskabstradition, der er indflydelsesrig i store dele af det danske statskundskabsmiljø, er, på tværs af pluralisme med hensyn til teo­ rier, metoder og forskningsobjekter, kendetegnet ved en doktrin om forkla­ rende teori(er) på den ene side og et sæt af politologisk relevante kendsgernin­ ger på den anden (hvor de sidste forventes at blive forklaret af den eller de første). Studerende skolet i denne tradition spørger naturligt nok undervisere i normative politisk teori: ,,Hvad er teorien, og hvad er empirien her?" De står, med andre ord, uforstående over for, hvilke sæt af kendsgerninger det drejer sig  om,  og  hvorledes  dette  sæt  forventes  at blive  forklaret  af  de normative teorier. Første skridt i et svar til de studerende er at anføre, at normativ teori ikke  sigter  mod at forklare  empiriske  sagsforhold.  Snarere er  spørgsmålet, hvorledes forskellige politologisk relevante sagsforhold burde være.  Fx hvad kendetegner god regeringsførelse, hvordan burde ressourcerne i et samfund være fordelt, hvordan skal svage medborgere behandles etc.  Med andre ord tilsigter normativ teori at give begrundede vurderinger af de normative egen­ skaber ved forskellige politologisk relevante fænomener.

Før sådanne vurderinger kan gives, er det dog nødvendigt at definere de fænomener, der skal vurderes. Politisk teori af den angloamerikanske variant har som ambition at definere politologisk relevante fænomener så præcist som muligt.  Et  bemærkelsesværdigt  eksempel er MacCallums (1972) analyse af begrebet frihed. Over for Berlins (1969) indflydelsesrige og retorisk flotte (men analytisk tvivlsomme,  hvis  MacCallum har ret) sondring mellem negativ og positiv frihed argumenterer MacCallum for, at frihed må ses som en triadisk relation af typen: X (en agent eller agenter) er fri forhindringer at udføre bestemte handlinger eller til at udvikle en bestemt karakter (MacCallum, 1972: 17  6). Altså, enhver opfattelse af frihed, ifølge MacCallum, rummer både nega­ tive og positive aspekter. Endvidere udelukker definitionen ikke, at man kan have en bred forståelse af forhindringer - en, der fx indbefatter fravær af res­ sourcer. Således er det ikke kun højreliberale, der fokuserer på fravær af tvang, der kan tale om vigtigheden af fravær af forhindringer. Et andet eksempel er Rawls' tidlige definition af retfærdighed, hvis fundamentale kerne han argu­ menterer for, er de betingelser, der kendertegner fair spilleregler for sameksi­ stens mellem frie og lige individer (Rawls, 1999). Et tredje eksempel ses i dette nummer af hvor Kasper Lippert-Rasmussen behandler begrebet dis­ krimination. Et af de bemærkelsesværdige resultater af Lippert-Rasmussens analyse er,  at det ikke er en del af definitionen af diskrimination,  at de,  der