Konsekvent digtning
Forfattere: Kurt Schwitters
Tidsskrift: passage (2000-12-01)

------------------------ - ----

## Konsekvent digtning

## KURT SCHWITTERS

Det er bogstavet, og ikke ordet, der er det oprinde­ lige materiale for digtningen. Ord er:

- I Komposition af bogstaver.
- 2 Klang.
- 3 Betegnelse  (Betydning).
- 4 Bærer af associationer.

Kunst er  utydelig,  uendelig;  i\_ en  konsekvent  form­ givning må materialet være entydigt.

man  læste  disse  vers  op  for  en  hedeboer  (i  en  egn med 2 mennesker pr. km 2 ). For ham vil sikkert  "Ja­ gende,  takkede  l yn undergrundsbanen  kører  over skyskraberen" forekomme betydeligt mere impone­ rende.  Under  alle  omstændigheder  udløser  konsta­ teringen  af,  at  der  er  ro,  ingen  poetisk  følelse  hos ham,  for ham er ro helt  normalt.  Digteren forlader sig  på  den  poetiske  følelse.  Og  hvad  er  en  poetisk følelse? Hele roens poesi står og falder med betrag­ terens  indfølingsevne.  Ordene  selv  lades  her  helt ude af betragtning.

- I Rækkefølgen af  bogstaver  i et \_ ord er entydig, ens for  alle. Den er uafhængig af betragterens personlige stillingtagen.
- 2 Klangen  er  kun  entydig  i  det  sagte  ord.  På skrift er den afhængig af betragterens forestil­ lingsevne.  Derfor  kan klangen  kun  være  ma­ teriale  for  recitationen og  ikke for poesien.
- 3 Betydningen er kun entydig, når f.eks. den be­ skrevne  genstand  faktisk  er til  stede.  Eilers  er den afhængig af betragterens forestillingsevne.
- 4 Associationerne kan ikke være entydige, da de er fuldstændig afhængige af betragterens kom­ binationsevne. Alle har deres egne oplevelser, de erindrer og kombinerer på forskelligste vis.
4. Den klassiske digtning forlader sig på menneske­ nes' enshed.  Den  betragter  associationen  som  enty­ dig.  Den  tager  fejl.  Sine  tyngdepunkter  har  den uden  tvivl  i  associationerne:  "Uber  alle  Gipfeln  is Ruh", "Over alle tinder er der ro".  Goethe vil her ikke bare sige, at der er stille over tinderne, han vil, at læseren skal nyde denne ro lige så meget som dig­ teren,  dødtræt  af embedsforretninger  og  byens  sel­ skabsliv,  selv  gjorde  det.  Hvor  lidt almene  sådanne associationer egentlig  er,  ville  fremgå  klart,  h�s

Pånær den ganske ubetydelige klangrytme i tone­ faldet  - som  bare  er  et  resultat  af  rimforbindelsen mellem  "Ruh"  og "du"  i  næste verslinie.  Den eneste  faste  forbindelse  mellem  delene  i  klassisk digtning  er  associationerne,  det  vil  sige  poetisk  fø1else.  Den  samlede  klassiske  digtning  oplever vi  nu som dadaistisk  filosofi,  at  den  kun  i ringe  grad  har haft  noget  reelt  dadaistisk  ærinde,  gør  den  kun  så meget mere galsindet. I dag nøjes den klassiske digt­ ning med at holde liv i varieteens coupletsangere.

3. Det  er  den  abstrakte  digtnings  store  bedrift,  at den  frigør  ordet  fra  associationerne  og  bedømmer ord i  forhold til ord;  herunder  forestilling  i  forhold til forestilling, under stadig hens yn tagen til klangen. Det  er  mere  konsekvent  end  den  poetiske  følelses vurdering,  men  stadig  ikke  konsekvent  nok.  Hvad den  abstrakte  digter  efterstræber,  efterstræbes  på samme vis, bare mere konsekvent, af den dadaistiske maler,  som  sætter  virkelige  genstande  i  forhold  til hinanden  ved  at  klistre  og  sømme  dem  sammen. Her  lader  forestillingerne  sig  langt  mere  klart  be­ dømme end i deres overførte betydning i ord.

l

1

,

I:

'I

i;.,

� I

I

,

I

·

1

:

I

2. At betragte klangen som digtets bærende kvalitet anser  jeg  heller  ikke  for  at  være  konsekvent,  fordi klangen  kun  er entydig i sagte ord, og ikke i skrevne.  Klangdigtning  kan  kun  være  entydig  i  de tilfælde,  den fremstår  som  kunstnerisk  recitation og ikke  bliver  skrevet  ned.  Man  må  på  det  strengeste skelne  mellem digtning og  recitation. For  recitatio­ nen er digtningen kun materiale. Det er endda reci­ tationen  ligegyldigt  om  dets  materiale  er  digtning eller ej. Man kan f.eks. sagtens recitere alfabetet, der oprindeligt  er  en  ren  praktisk  foranstaltning,  på  en sådan  måde,  at  resultatet  bliver  et  kunstværk.  Om den kunstneriske recitation står der stadig meget til­ bage at skrive.

På dansk ved Lars Bukdahl

\

I

Trykt i  G. Zeitschrift  fiir  elementare Gestaltung, nr.  3, juni  1924

## Note

1. Den konsekvente digtning laves af  bogstaver. Bogstaver har ingen forestillinger. Bogstaver har ingen klang i sig, de indeholder blot muligheden for  gennem  recitation  at an­ tage  klanglige  værdier.  Det konsekvente digt spiller  bog­ staver  og bogstavgrupper ud imod hinanden.

:i