Skandinavisk designkultur medieret på Instagram
Forfattere: Anna Høvsgaard Termansen
Tidsskrift: prototyper (2017-11-28)

## Skandinavisk designkultur medieret på Instagram

Anna Høvsgaard Termansen

Med fremkomsten af smartphones og sociale medier bruger vi mere og mere medier i vores hverdag og oplever, hvordan vi påvirkes af indholdet på disse. Forbrugerne er også selv med til at generere indhold til og interagere med hinanden igennem medier. Herunder er design noget af det indhold, som især medieres af forbrugere, men   i   lige   så   høj   grad   af   designvirksomheder.   Skillelinjen   mellem   hvilken mediering, der er forbrugerskabt eller producentskabt, er blevet mindre, men er det mediets   betingelser   eller   brugerne   til   indholdet,   der   er   årsag   til   disse sammenlignelige medieringer?

I   min   opgave   vil   jeg   undersøge,   hvordan   det   'skandinaviske'   medieres   i designprodukter   på  det   sociale   medie   Instagram.   Jeg   vil   derfor   -   ud   fra   Mads Nygaard Folkmanns kapitel om mediering fra bogen "Designkultur - Teoretiske perspektiver på design" - opstille en analyse af udvalgte Instagram-posts og -profiler. Dernæst vil jeg sammenligne designvirksomheder og forbrugernes mediering af designgenstande   i   relation   til   Grace   Lees-Maffeis   tekst   "The   ProductionConsumption-Mediation Paradigm'. Slutteligt vil jeg diskutere, hvilken identitet der står   bag   disse   medieringer   med   hjælp   fra   Helga   Dittmars   tekst   'A   Social Constructivist Perspective: Possessions as Material Symbols of Identity'. Min tese er, at medieringerne af design hos virksomhederne og hos forbrugerne ligger tæt op ad hinanden, da Instagram som medie har brudt grænsen mellem produktion og forbrug, og der dermed er en kollektiv identifikation tilstede.

I min redegørelse for Instagram vil jeg kigge på det sociale medie generelt, men også redegøre for de posts og profiler, som jeg vil bruge som objekt for den videre analyse.   Instagram   er   et   socialt   medie   baseret   på   billeder   og   videoer,   der   blev grundlagt   af   Kevin   Systrom   og   Mike   Krieger   i   oktober   2010   (Amaral,   2015). Baggrunden for Instagrams  stiftelse   var,   at   Systrom   og   Kriger   ville   genopleve nostalgien ved snapshots, som blev gjort populært af Polaroid og Kodak - men nu i et digitalt format. De billeder, der uploades til Instagram, får en kvadratisk form, ligesom   når   et   polaroid   kamera   printer   kvadratiske   billeder   ud   øjeblikkeligt. Derudover kan brugerne af Instagram tilføje 20 forskellige filtre til deres billeder, som kan manipulere med billedets lys og farvetone (Amaral, 2015). Af interaktive funktioner kan brugerne følge hinandens profiler og dermed se hinandens billeder i deres feed, samt 'synes godt om' og kommentere disse billeder. Man kan også dele hinandens billeder eller dele sit eget billede på en bestemt placering. Dette vil sige, at man uploader sit billede med en placering, hvilket andre også kan gøre, og man kan derfor søge efter billeder med bestemte placeringer. Lidt i samme boldgade kan man 'tagge' sit billede med et eller flere hashtags, som eventuelt er relateret til det indhold, der bliver uploadet. På den måde kan man finde andre billeder og profiler med lignende indhold og interesser og skabe nye relationer og fællesskaber (Amaral, 2015). Instagram blev opkøbt af Facebook i 2012, og i sommeren 2014 havde Instagram 200 millioner aktive brugere, 20 milliarder delte billeder, 1,6 milliarder 'synes godt om'-tilkendegivelser om dagen og i gennemsnit 60 millioner billeder uploadet dagligt (Amaral, 2015). Instagrams overlevelse er afhængig af brugernes indholdsbidrag og samarbejde. Motivationen blandt brugerne til at lægge indhold op på Instagram kan være meget individuel alt efter hvilket netværk, de har, og hvordan dette er bygget op. Studier viser, at brugere, der er mere strukturerede, ofte har flere relationer med andre i et netværk og derfor ofte også deler mere indhold på sociale medier. Engagement, selvudvikling og omdømme er faktorer, der motiverer folk til at dele billeder (Amaral, 2015). Når man som bruger på Instagram deler indhold i form af billeder og videoer, indgår man i et samarbejde og interaktion mellem mennesker,   der   er   med   til   at   skabe   værdi   igennem   tematiske   fællesskaber   og netværksforbindelser.   Virksomheder   bruger   blandt   andet   Instagram   til   at   dele billeder,   skabe   engagement   med   brands,   generere   trafik   til   deres   hjemmeside, etablere   et   visuelt   image   for   produkter,   registrere   indhold   via   hashtags,   oprette interaktive kampagner med hashtags og markedsføre konkurrencer (Amaral, 2015).

Jeg   vil   i   min   opgave   tage   udgangspunkt   i   designvirksomheden   by   Lassens Instagramprofil   samt   få   andre   profiler   og   posts   fundet   under   hashtags   såsom #scandinavianhome og #scandinaviandesign. Som disse indikerer, er det hashtags, som hovedsageligt har indhold med boligindretning og design at gøre.

Jeg har valgt by Lassens Instagramprofil, da de er flittige brugere af det sociale medie, tilknytter mange hashtags til deres billeder - heriblandt dem nævnt ovenfor -, de inddrager deres følgere ved at dele deres billeder på by Lassens profil og har mange flotte æstetiske billeder, hvor der er blevet tænkt over, hvordan det skal se ud. Ud fra de ovenstående hashtags har jeg valgt to profiler, 'karinboowiklander' og 'my\_full\_house', som begge er bloggere indenfor boligindretning og design. Dette betyder,   at   de   muligvis   modtager   penge   og   sponsorater   for   at   vise   bestemte produkter på deres blog og Instagramprofil - hvilket dog som oftest skal angives på

bylassen

By Lassen Concept St...

4 lecan.

Folger

bylassen Our new Conekt table has the

same simple, clean expression that can be

found in many of Mogens Lassen's designs

and once again reveals the architect's love

of minimalism.

#conekt #bylassenconekt

#conektdiningtable #diningtable

#mogenslassen #bylassen

#bylassenconceptstore #holbergsgade20

postet -, og derudover har begge en profil, som udviser at være fra forbrugerens synspunkt. Blandt andet skriver karinboowiklander ofte i tekstfelterne til billederne, hvad hun laver eller spørger sine følgere, hvad de laver. Det samme er tilfældet for my\_full\_house, som skriver billedtekster som 'H o m e | Hello from home! Have a lovely Friday dear all :)' (Rutkowiak, 2017). I det følgende afsnit vil jeg analysere Instagram og de udvalgte Instagram-posts ud fra Mads Nygaard Folkmanns kapitel om mediering i bogen "Designkultur - Teoretiske perspektiver på design" og Gitte Roses  kapitel   'Billedanalyse'   i   bogen   'Analyse   af   billedmedier   -   det   digitale perspektiv'. D 11111611 12 001

Først vil jeg foretage en billedidentifikation, som beskrevet af Gitte Rose, for at klarlægge, hvad de udvalgte Instagram-posts forestiller. Det første billede er by Lassens posts fra den 13. Maj 2017, som forestiller et mørkt bord med firkantede bordben i hver ende. Billedet er taget fra bordets ende. På bordets ene side er der placeret en trebenet skammel i mørkt træ designet af Mogens Lassen, og på den anden side en hvid Myre-stol designet af Arne Jacobsen. I den anden ende af bordet står en vase med blomster og en lysestage. Disse er begge designs af by Lassen. Bordet er placeret i et rum med hvide paneler og lyseblå maling på væggene, lange grå gardiner er trukket for vinduerne og gulvet er sildebensparket.

Billede 1: bylassens Instagram profil d. 13. maj 2017

karinboowiklander Folger

karinboowiklander Solen skiner, det är

fredag och snart ska middagen påbörjas!

Trevlig helg vänner €

#inspo #myhome #interiör #inredning

#interior123 #interior4all #inspotoyourhome

Det næste billede er fra karinboowiklanders profil den 12. Maj 2017. Her er billedet stillet skarpt på to skamler eller barstole, hvoraf man kun kan se lidt af sædet og det øverste af benene. Stolene er designet af Skagerak og lavet i lyst træ og har en mørkegrå pude på sædet. Bagest i billedet ses uskarpt et mindre bord eller reol, hvorpå der er placeret en lampe, designet af Verner Panton, samt en plante, et spejl, bøger og andre nipsting. På gulvet falder en lysstribe, og rummet har lyse gulve og vægge.

Billede 2: karinboowiklanders Instagram profil d. 12. maj 2017

Det tredje billede er fra my\_full\_houses profil den 24. april 2017. Billedet er taget oppefra   og   forestiller   en   kop   kaffe   placeret   oven   på   en   bog   med   titlen   'My Residence'. Ved siden af er et bundt blomster, en B&amp;O-højtaler og en Kubus-bowl fra by Lassen med kaffekapsler i. Det hele er placeret på en hvid overflade, hvor der er lysindfald nederst til venstre.

my\_full\_house Folger

my\_full\_house Morning | Espresso and

music to kick off the new week. Have a

lovely one dear IG friends!

indlæs flere kommentarer

my\_full\_house Wzajemnie @joannagarba :-

***

my\_full\_house @jitkasvobodova82 :)

kamcix Dzien dobry

Billede 3: my\_full\_houses Instagram profil d. 24. april 2017

Først vil jeg identificere hvilken type mediering, der er tale om i henhold til Rosita Satell, som Folkmann berører i sin tekst. Hun mener, at der kan være forskellige afsendere af medieringen, som dermed gør, at der kan være tale om forskellige medieringer (Folkmann, 2016: 173). Indenfor Satells opdeling af type afsender er by Lassen 'producent', da de er firmaet bag og har rettighederne til Mogens Lassen og Flemming Lassens designs (by Lassen, 2017). Producenten har, som afsender, et markedsføringsmæssigt afsæt i medieringen og er en af de mest dominerende og intenderede   inden   for   mediering   (Folkmann,   2016:   173).   Intentionen   for medieringen af by Lassen er tydelig; de skal præsentere deres produkter for så mange som muligt, så de kan sælge flere produkter og forøge deres omsætning. Dog er   denne   intention   diskret   og   skjult   af   flotte   opstillede   billeder   og   beskrivende billedtekster.   Karinboowiklander   og   my\_full\_house   er   begge   'forbrugere'   -   de bruger det sociale medie Instagram som platform for deres mediering. Dog skal man være opmærksom på, at forbrugere på sociale medier ofte ikke selv har produceret det materiale, de uploader, hvilket også er tilfældet på my\_full\_houses profil, hvor der bliver brugt et billede fra vaseproducenten Lyngbys profil uden en egentlig anerkendelse af, at det er Lyngbys oprindelige billede (Lyngby, 2017) (Rutkowiak, my\_full\_house, 2017).

D"11

LYNGBY

lyngby Folger

my\_full\_house Folger

my\_full\_house White | My Lyngby Love

lyngby The new original Lyngby vase in

white opal glass is a remarkably beautiful

#guessmyfavoritecolor

and versatile vase, perfect for large

bouquets and decorative branches

indlæs flere kommentarer

my\_full\_house Thank you @trineroed :-**

#lyngby #lyngbyvase #lyngbybowl

#whiteopal #glass #porcelain

my\_full\_house @agnieszka\_karas.

#danishdesign #scandinaviandesign

#iconicdesign

my\_full\_house @aboutthishaus I think so

datingcreatives.com\_danmark

my\_full\_house @kaatjecom thank you Karin!

\_moustrup\_ #loveit

Billede 4: Lyngbys Instagram profil d. 14. april 2017

Billede 5: my\_full\_houses Instagram profil d. 24. april 2017

4fecan. bylassen Folger

bylassen A pair of Frame Sideboards in

black create a striking contrast with the

bright Nordic tones in this great capture by

@stylizimoblog.

#frame #bylassenframe #storagesolution

#storage #bylassen #bylassenconceptstore

#holbergsgade20 #copenhagen #interior

#interiør #functionalism #design

#interiordesigns #scandinaviandesign

Den opmærksomme Instagrambruger ville måske hurtigt opdage, at billedet var fra Lyngbys egen Instagramprofil. Men for dem, der kun følger my\_full\_houses profil, vil det formodentlig give det indtryk, at det er hendes eget billede, da det falder meget i stil med resten af hendes billeder. Dog kan man også argumentere for, at my\_full\_house herved reklamerer for Lyngby, da hun har lidt over 3000 'synes godt om'-tilkendegivelser,   hvortil   Lyngbys   billede   kun   har   370   'synes   godt   om'tilkendegivelser. Det fremgår ikke af profilen eller billedet, hvorvidt der er tale om et reelt   samarbejde   mellem   Lyngby   og   my\_full\_house.   Dette   er,   hvad   Satell   og Folkmann vil kalde en remediering, da der tillægges en ny betydning til medieringen af billedet fra my\_full\_houses profil  (Folkmann, 2016: 174). Omvendt bruger by Lassen også forbrugernes billeder, men her giver de anerkendelse til den pågældende profil,   hvor   billedet   stammer   fra.   På   billede   6   ses   hvordan   billedet   fra   profilen stylizmoblog er brugt på by Lassens profil. På billedet er Frame sideboard i fokus, så billedet er berettiget til at fremtræde på by Lassens profil, men hvorvidt profilen stylizmoblog har modtaget noget fra by Lassen for brugen af billedet er ukendt.

Billede 6: byLassens Instagram profil d. 22. maj 2017

Udover at spørge til hvem, der medierer, vil Satell også gerne se på, hvad der medieres igennem. Her opstiller hun fire områder; billede, rum, sprog og ting, som Folkmann betegner som værende generelle udtryksformer,   som   kan  komme   til udtryk i medieringskanaler (Folkmann, 2016: 174-175). Da Instagram er et socialt medie baseret på billeder, er det billeder, der medieres igennem, men som sekundære udtryksformer er sprog og video også medieringsmåder på Instagram. Sprog, fordi der kan knyttes en tekst til de billeder, man uploader og herunder også hashtags, som dermed også kan siges at være en udtryksform. Video er også tilgængeligt på Instagram, men vil som udtryksform falde under billede.

Folkmann præsenterer i kapitlet også mediering i en kulturteoretisk optik. Han har tre indfaldsvinkler, hvormed   han   beskriver   mediernes   kulturelle   effekt; mediegørelse,   visuel   kultur   og   repræsentation,   refleksivitet   og   simulation (Folkmann, 2016: 178). Mediegørelse er et begreb, som Folkmann betegner som værende, når medierne ændrer på tings tilstedeværelse, så tingene ikke længere har de   samme   egenskaber   eller   har   fået   nogle   nye,   som   gør   dem   til   'medieting' (Folkmann, 2016: 178). I relation til de udvalgte Instagram-posts vil jeg fremsætte Y-stolen af Hans J. Wegner på billede 6, Flowerpot-lampen af Verner Panton på billede 2, Myre-stolen af Arne Jacobsen på billede 1 og Beolit 17-højtaleren og Kubus-bowl skålen, af henholdsvis B&amp;O og by Lassen, på billede 3, som værende medieting i den forståelse, at de alle er relativt velkendte danske designs - hvad man ville kunne kalde designklassikere. Det interessante ved disse velkendte designs på disse   billeder   er,   at   ingen   af   dem   er   i   centrum   eller   fokus,   men   fungerer   som attributiv til de omkringliggende genstande i billedet. Det kan ses som en tendens at bruge andre kendte designobjekter i relation til det, man ønsker at fremvise, som en måde at associere objektet, der medieres, med noget velkendt. Instagram har i kraft af sit medie gjort de velkendte designobjekter til medieting. Her er de velkendte designobjekter ikke bare materielle objekter, men de indikerer, hvad der skal forstås med billedet - at denne profil går op i dansk design, at denne profil har de 'rigtige' designobjekter i sit hjem, eller at denne profil producerer designobjekter i stil med designklassikere. De har dermed fået en anden egenskab, som Folkmann selv giver eksempel på med Arne Jacobsens Ægget '(…) der som 'møblernes mediediva' i lige så høj grad er et medieobjekt, man stifter visuelt bekendtskab med i bøger og magasiner, som den er en designgenstand, som man har en kropslig erfaring med.' (Folkmann, 2016: 178). At flere  af   billederne   ledsages   af   hashtags   som   f.eks. #designclassic,   #flowerpot   og   #beolit17   indikerer,   at   placeringen   af   disse designobjekter er intenderet samtidig med, at de italesættes som værende klassikere og tilføjer betydningen til billedet.

Visuel kultur er begrebet, hvor kulturen formidles igennem billeder og henvender sig til   synssansen (Folkmann,   2016:   184).   Folkmann   mener,   at   det   visuelle   er dominerende inden for mediering af design, og at der sker noget med objektet, når det fremstilles todimensionelt. Man møder objektet i en medieform fremfor som et materielt tredimensionelt objekt (Folkmann, 2016: 184). Herudover taler han også om, hvordan samfundet og kulturen i dag er blevet visuel, og vores forbrug næres af det   visuelle,   hvor   det   før   i   tiden   var   en   mundtlig   og   litterær   kultur,   der   var altovervejende (Folkmann, 2016: 185). I forbindelse med Instagram er dette udsagn meget  sigende,   da   kulturer   i   høj   grad   fremstilles   igennem   billeder   på   mediet. Billeder på Instagram bærer på en kultur, en viden og en erkendelse. Brugerne af Instagram ser hinandens billeder og får en viden om, hvordan noget ser ud. Ud fra det lærer de sig, hvordan noget bør se ud. Og på baggrund af det uploader de billeder, der er bevidste om, at de ligner andre billeder på Instagram, har de samme hashtags og samme følgere, der kan lide at se det samme indhold. Som Folkmann skriver:  '(…) præmissen for at tale om visuel kultur er, at der aldrig er tale om at se billeder   i   isolation,   men   at   billeder   altid   enten   implicit   eller   eksplicit   bærer   et netværk af andre billeder med sig. Når vi ser ét billede, bygger det altid oven på en billedbank af allerede sete billeder, hvoraf en stor del er fælles kulturelt arvegods' (Folkmann, 2016: 185).

Derfor kan man tale om, at brugerne på Instagram bliver inspireret af hinanden, og der  til   dels   opstår   et   konsensus   om,   hvordan   billeder   af   design   skal   se   ud   på Instagram   eller   under   bestemte   hashtags.   Folkmann   lægger   også   vægt   på   en fortolkningspraksis,   som   foregår   mellem   indholdet   og   modtageren,   hvis forudsætninger er styret af præferencer, kulturel kapital og andel i sociale grupper (Folkmann, 2016: 185). Disse præferencer kan en gruppe være fælles om - og dermed fortolke på betydningen af indholdet på en bestemt måde. På samme måde som de tilføjer de samme hashtags til deres billeder, sørger for at have det rigtige lys og gode kameraer til at tage billedet eller som med designklassikeren i baggrunden, for at billederne og postsne ser ud og fremstår på en bestemt måde. Det samme anlægger Folkmann som argumentation for, hvad han kalder synspraksis, hvor vi lærer at se design på en bestemt måde. Han eksemplificerer med boligmagasinet Bo Bedre, som skaber et visuelt billede af, at design skal ses i '(…) relativt velpolerede, minimalistiske   omgivelser   med   den   rette   mængde   af   ordensskabende   hvidt.' (Folkmann, 2016: 186). Instagrambrugerne under hashtaggene #scandinavianhome og #scandinaviandesign har formodentlig læst boligmagasinerne, inden de fik en Instagramprofil - og gør det formodentlig stadig. Her finder de inspiration, samt opnår den samme syns- og fortolkningspraksis.

moeofsweden

great day everyone!

indlæs flere kommentarer

bisoudelou Same for you

davide.p\_

professional\_brunchers

scandiknots Så fint!

stylebycass Godmorgon. Riktigt bra bild, nu

skriker hela kroppen efter kaffe

Repræsentation er, når billeder femviser noget. Men man bør være kritisk overfor repræsentationen som noget, der er ligetil. Det medie, som repræsentationen foregår gennem, har indflydelse på den måde, vi ser det fremviste (Folkmann, 2016: 187). Instagram er derfor ikke bare et medie, hvor vi oplever billederne i deres reelle form, men har nogle indkodede forhold, der gør, at vi tilskriver bestemte betydninger til billederne.   Blandt   andet,   at   billederne   kan   tilføjes   filtre,   at   man   kan   hashtagge billederne samt funktionen 'udforsk', hvor populære billeder dukker op. Derudover kan funktionerne 'synes godt om' og 'kommenter' indvirke på, hvordan billedet skaber betydning. Samtidig kan repræsentationen af billedet være dobbelt; det vil sige, at billederne repræsenterer en virkelighed uden for billedet eller andre billeder (Folkmann, 2016: 188). Som tidligere nævnt bygger billeder ofte på billeder, og det er også tilfældet med billeder på Instagram. Både i motiv, men også i synsvinkel og perspektiv, ser man ofte billeder, der er ens. Billede 3 fra my\_full\_house er taget oppefra, og motivet er en overflade med nogle genstande på. Sandsynligheden for, at genstandene altid står således, er ikke stor. Det er formodentlig opstillet. Denne repræsentation ser man ofte på Instagram og et eksempel, som ligner my\_full\_house meget, kunne være postet fra moeofswedens profil d. 31. januar 2017 (billede 7). Her er der også tale om en hvid overflade med genstande på, hvor billedet er taget oppefra. Desuden går kaffen og planten igen i billedets motiv. Dertil er teksten til billederne meget enslydende. Billederne har en repræsentation i forhold til hinanden, men de er også forskellige i deres udtryk.

Billede 7: moepfswedens Instagram profil d. 31. januar 2017

Folg Der kan i det tilfælde også være en refleksivitet i billederne i den opstilling, der formodentlig er gjort forud for billederne. Man kan spørge, hvorfor der på billede 3 ligger et bundt blomster i højre side af billedet, eller hvorfor der på billede 7 ligger fire stykker tekstil pænt, men stadig lidt rodet, lagt sammen i venstre side. Det skaber en æstetisk funktion samtidig med, at det giver en refleksion over hvilken betydning og iscenesættelse, der skabes.

Denne opstilling af genstande er så at sige også en simulation, da det simulerer en situation, der ikke er virkelighed. At billedet er taget sådan er selvfølgelig virkeligt, men det, billedet simulerer, er ikke virkeligt. At billeder har deres eget univers, væk fra   virkelighedens   verden,   er   i   høj   grad   tilfældet   på   de   tre   profiler   by   Lassen, karinboowiklander og my\_full\_house. Der er ikke mange spor af personer eller liv på   billederne.   By   Lasssen   har   dog   flere   billeder   med   personer,   og karinboowiklanders   billeder   indeholder   somme   tider   en   kat   eller   et   barn,   men størstedelen   af   billederne   er   af   møbler   og   af   boligen.   Simulationen   er   den ryddelighed og orden, der er på billederne, som om det var taget i et studie, selvom man ved, at det er taget i karinboowiklanders eller my\_full\_houses eget hjem.

Som det sidste punkt i analysen vil jeg kigge på, hvordan der medieres på Instagram. Derfor   vil   jeg   undersøge   mediets   mulighedsbetingelser   for   designmediering   i henhold   til   Folkmann   (Folkmann,   2016:   193).   Som   tideligere   redegjort   for   er Instagram et forholdsvis nyt medie fra år 2010, hvor der er bygget på nostalgien fra snapshots i tilknytning til Kodak og Polaroid. Det, at Instagram relaterer sig til de gamle fotometoder, har ikke så meget indflydelse på den aktuelle mediering, da billederne, der uploades til Instagram, ofte er redigeret og tænkt mere over end et snapshot eller polaroidfoto. Instagram har medieblandinger i form af både billeder, videoer  og tekst.   Derudover   er   der   også   remedieringer,   hvor   brugerne   benytter hinandens billeder med en ny tekst, andre hashtags og et nyt filter. Mediekonvergens er også tilstede, da både reklamer, annoncer og kampagner ses på og er tilpasset til Instagram. Det er muligt at betale sig til at øge opmærksomheden på ens profil, så et bestemt post dukker op i brugernes feed uden, at de følger profilen. Herudover må bloggen som medie også siges at smelte sammen med Instagram, hvor profiler bruger Instagram som et vindue til deres blog. Instagrams kontekst i forhold til afsender og interessenter er at sprede det visuelle ud blandt folk med de samme interesser. Der findes mange fællesskaber på Instagram med alt fra mad, træning, mode,   design   og   børn   som   emne.   På   den   baggrund   er   Instagram   også   mere indholdsbaseret. På Facebook tilføjer man hinanden som venner og har en profil, der afspejler ens virkelige person, hvorimod man på Instagram kan oprette profiler, hvor man som privat individ kan holde sig mere i baggrunden og lade andet indhold være i   fokus.   I   det   henseende   vil   Instagram   henvende   sig   mere   til   personer,   der   er interesseret i at lægge indhold ud eller følge profiler med indhold, de synes om, fremfor at være et netværksmedie, hvor man, som på Facebook, kan finde gamle klassekammerater eller følge med i, hvordan det går familien langvejsfra. Det kan man selvfølgelig også på Instagram, men det er sværere, da man ikke automatisk følger en profil, bare fordi den følger ens egen. Den interaktive del er, at man kan synes   godt   om,   kommentere,   sende   hinanden   beskeder   og   oprette   en   profil. Derudover kan brugerne indenfor rammerne selv bestemme, hvilket udtryk deres profil skal have i form af billedernes motiv, beskæring, filtre, billedtekster, hashtags, profiltekst og profilbillede, samt navnet på profilen. Og endelig kan man også vælge at have en lukket profil - måske for at holde den privat, men det kan også være et signal om eksklusivitet, hvis man lukkes ind. Modtageren positioneres som aktiv, da man kan kommentere, følge, 'unfollow' og trykke synes godt om. Man kan sige, at brugerne på Instagram både er afsendere og modtagere af indhold, som både kan karakteriseres   som  værende  forbrugere og producenter, men skillelinjen mellem forbruger og producent ikke er tydelig, hvis man ser bort fra brugernes profilnavn og -tekst.   I   det   følgende   vil   jeg   sammenligne   designvirksomheders   mediering   af designgenstande med forbrugernes. Her vil jeg tage udgangspunkt i de allerede udvalgte   profiler   og   posts,   men   også   inddrage   posts   fra   Fritz   Hansens Instagramprofil.  Dette   vil   jeg   gøre   i   relation   til   Grace   Lees-Maffeis   tekst   "The Production-Consumption-Mediation Paradigm'.

Brugernes   profilbilleder,   hvor   de   to   forbrugerprofiler   karinboowiklander   og my\_full\_house har billeder af deres ansigter, adskiller dem fra by Lassen, som har deres logo som profilbillede, og Fritz Hansen, som har Æggets profil i grafisk form som profilbillede. Dertil kan profilernes navne fortælle, om det er forbrugere og producenter,   da   forbrugerne   har   deres   eget   navn   eller   noget   personligt   som profilnavn, hvorimod producenterne har virksomhedens navn. I profilbeskrivelsen er det typisk at skrive noget om personen eller virksomheden bag profilen, og det er også   her,   man   bliver   bekræftet   i,   hvorvidt   der   er   tale   om   en   forbruger   eller producent. By Lassen skriver, at de har rettighederne til designs af Mogens og Flemming Lassen og tilskynder, at de er nogle af Danmarks bedste arkitekter (by Lassen, 2017). Fritz Hansen tydeliggør, at denne profil er den officielle for Republic of Fritz Hansen samt, hvad man skal forvente, og opfordrer desuden til at dele ens billeder under hashtagget #fritzhansen (Hansen, 2017). Begge producent-profilerne har links til deres respektive hjemmesider. Karinboowiklanders profiltekst fortæller kort, hvad hun arbejder med samt, at hun er gift og mor til to børn. Desuden oplyser D:11

fritz\_hansen Folger

fritz\_hansen The Series 7™ chair is maybe

our most iconic chair ever - and as a swivel

chair it makes a sculptural and functional

office favourite #fritzhansen #arnejacobsen

bozenna\_sisustus Beautitul "

covood wow

frjor.fine.products

kevinjmellis I absolutely hope you're having

hun   også   en   e-mail   til   forretningsforespørgsler   samt   et   link   til   hendes   blog (Wiklander,   2017).   My\_full\_house   har   sit   fornavn   øverst   i   beskrivelsen   samt stillingsbetegnelse som freelance-fotograf og blogger. Hun påpeger, at det er et skandinavisk/polsk hjem, og at det er hendes egne billeder. Hun har også angivet email og link til hendes blog (Rutkowiak, my\_full\_house, 2017).

· a

Disse identitetsfunktioner, som Instagram faciliterer, tydeliggør adskillelsen mellem forbrugeren og producenten. I billederne og postsne skal man lede længere tid efter forbrugersynsvinklen og producentsynsvinklen. Billederne hos forbrugerne er meget professionelt   taget,   og   genstandene   kan   virke   meget   opstillede,   som   hvis producenten   skulle   skyde   billeder   til   et   katalog   eller   en   hjemmeside. Karinboowiklanders billede 2 fokuserer på barstolene som om, de skulle sælges. Der er zoomet ind på detaljerne, og baggrunden er sløret for ikke at tage for meget opmærksomhed fra stolene. Samtidig er baggrunden også med til at udgøre resten af rummet, som gør det personligt og hjemligt og fortæller, at dette er et ægte hjem. By Lassens billede 1 har også et hjemligt islæt over sig - med gardiner, blomster på bordet og en lysestage. Men at et stort spisebord kun har to siddepladser bevidner, at det er opstillet og samtidig vil fremkalde minimalisme, som billedteksten antyder. Et andet eksempel på, hvordan en virksomhed opstiller og fremstiller design på en bestemt måde, er Fritz Hansens post fra d. 11. Maj 2017 (billede 8). 1 1 11 11900001=

Billede 8: fritz\_hansens Instagram profil d. 11. maj 2017

Her er Syver-stolen i centrum og medieret af de andre genstande på billedet samt i billedteksten beskrevet som en stol til kontoret. Fritz Hansen bruger også Myrestolen i medieringen, men den træder i baggrunden, da den for det første er beskåret lidt ud af billedet, og for det andet bruges som opbevaringsplads. Skrivebord, bøger, kontorlampe og hjul på Syver-stolen indikerer, at det er et kontor, men den mørke væg og gulv giver baggrunden en følelse af et studie. Lyset virker naturligt, som kom det fra et vindue i den anden ende af rummet.

Til  sammenligning kan man kigge på billede 3 fra my\_full\_houses profil. Som tidligere nævnt er genstandene på billedet formodentlig opstillet, selvom situationen med kaffedrikning har fundet sted. Genstandene på billedet; højtaleren, kaffen, bogen, skålen og blomsterne medierer en stemning og en æstetik. På samme måde som genstandene på Fritz Hansens post medierer kontoret og en arbejdssituation, by Lassens billede medierer minimalisme og Karinboowiklanders billede hjemlighed. Det, jeg vil drage til sammenligning, er de genstande og objekter, der tilføjes til billederne for at skabe disse medieringer. På karinboowiklanders, my\_full\_house, by Lassens og Fritz Hansens posts er der brugt en eller flere designgenstande, der i højere grad har en genkendelighed, som genstand for mediering af designgenstanden i fokus. Derudover en tendens til at bruge 'hverdagsting' som medieringsgenstande, såsom en kop kaffe, en plante eller blomst, eller en bog. Lys - både i form af naturligt lys, elektrisk lys og stearinlys - er også til stede på posts som et element til at skabe en bestemt mediering. Dog er det naturlige lys oftest tilstede for at skabe de bedste forudsætninger for et godt billede.

Med dette vil jeg pege på, hvad Grace Lees-Maffei i sin tekst 'The ProductionConsumption-Mediation   Paradigm'   kalder,   at   processerne   og   genstandene   for mediering bygger bro mellem produktion og forbrug - og herved kan studiet af medieringsprocesser og genstande fortælle mere om produktion og forbrug (LeesMaffei, 2009: 371). Mediering muliggør en bedre forståelse for objektet, og da sociale   behov   og   ønsker   resulterer   i   den   materielle   verden,   og   den   sociale   og materielle verden er gensidigt grundlæggende, gør fokuseringen på mediering, at design er mere end bare et objekt. Det er et kompliceret net af fremgangsmåder og diskurser (Lees-Maffei, 2009: 372). Og netop diskurser og fremgangsmåder -vil jeg fremhæve - er det, der i høj grad bruges ved mediering af design på Instagram. Diskurser, såsom arbejdssituationer, minimalisme og hjemlighed, og fremgangmåder, såsom genkendelige designgenstande, hverdagsting og lys (som eksemplificeret   ovenfor),   er   en   del   af   objektets   mediering.   Grace   Lees-Maffei kommer også ind på, hvordan analyser af medierende diskurser belyser den forkerte skelnen mellem offentlig og privat, da de er en offentlig sfære. En sfære, der medierer mellem stat og samfund, og som forudså den tidlige forandring af sociale relationer, der sammenfattede sig i nye institutionelle grupperinger og en generation af nye sociale, kulturelle og politiske diskurser omkring de forandrede omgivelser (Lees-Maffei, 2009: 367). Til dette kan der drages en parallel til Instagram som et medie for den offentlige sfære, der forbinder det private med det offentlige. Jurgen Habermas, som betegnede den offentlige sfære, mente, at der burde være metoder for, hvordan man overførte information og påvirkede dem, der modtog det (LeesMaffei, 2009: 367). Metoderne; mediering eller diskurserne og fremgangsmåderne, som både forbrugerne og produktionen gør brug af på Instagram, uskrevne eller ej. Man kan diskutere, hvorvidt der er en konvention bag disse medieringer - om man lærer det på SoMe-kurser eller blot bliver inspireret af hinanden? I det følgende vil jeg diskutere, hvad der står bag disse medieringer og inddrage Helga Dittmars tekst 'A Social Constructivist Perspective: Possessions as Material Symbols of Identity' .

Helga   Dittmar   går   i   dybden   med   mennesker   og   relationen   til   deres   ting   og undersøger dette i forhold til identitet. Dittmar slår fast, at tings symbolske mening, samt deres relation til vores forståelse af identitet og andres identitet, er vigtig, da materielle   ejendele   er   med   til   at   udtrykke   'hvem   vi   er'  (Dittmar,   1992:   66). Derudover kan man ved at se sig selv fra andres perspektiv udvikle en identitet (Dittmar, 1992: 75). Instagram er et sted, hvor man kan 'se sig selv' fra andres perspektiv og uploade billeder af ens ting. Kan medieringerne af designgenstande under hashtaggene #scandinavianhome og #scandinaviandesign være symboler for identitet? Ifølge Dittmar kan de, da tings symbolske mening for identitet har en fælles social forståelse, og personer gradvist tilegner sig objekter i interaktion med andre personer og via massemedier (Dittmar, 1992: 90) - for eksempel fjernsyn eller et socialt medie som Instagram. Det folk ser og de folk, som deler samtaler og kommunikation - i dette tilfælde for eksempel følger, kommenterer, 'synes godt om' hinanden og bruger samme hashtags - vil dele den samme repræsentation af verden. Også materielle ting (Dittmar, 1992: 80).

Men vil det så sige, at alle brugere på Instagram, der uploader billeder under de samme hashtags eller bruger de samme fremgangsmåder for mediering, har den samme identitet? Dittmar mener, at vi deler en symbolsk social virkelighed, hvor materielle ejendele ses som symboler for identitet. Derudover oplever man sig selv ved at se sig selv igennem andres øjne - indirekte fra personer af samme sociale gruppes generaliserede synsvinkel. Og det er sådan, man finder ud af, hvor man hører til (Dittmar, 1992: 83). Man kan derfor sige, at brugerne på Instagram har de samme designgenstande eller benytter de samme fremgangsmåder for mediering, fordi de ønsker at tilhøre en social gruppe med den samme identitet. Dittmar skriver også, at selvets refleksive evaluering, af de betydninger tildelt af andre, er påvirket af de materielle ejendele, man er omgivet af. En persons identitetsudvikling er en treklang af selvet, andre og objekter, som Dittmar kalder 'the possessions-identity link'(Dittmar, 1992: 86). Jeg vil pege på, at denne treklang er tilstede på Instagram i form af profiler, der følger hinanden, samt hvad billederne og posts har af motiv. Dittmar bruger også Grant McCrackens argument om, at mennesker overfører den symbolske betydning fra ting til dem selv via forskellige sociale praksisser. Det kan for eksempel være ved at bruge, sammenligne, diskutere, tænke på eller fotografere deres ejendele. Disse praksisser er især noget af det, der sker på Instagram, hvor der selvsagt   er   taget   billeder   af   tingene,   og   hvor   der   måske   også   diskuteres   eller sammenlignes   (Dittmar,   1992:   87-88).   Hertil   konkluderer   Dittmar,   at   andre mennesker reagerer   på   et   individ   i   henhold   til   de   materielle   ting,   individet   er omgivet af (Dittmar, 1992: 91). Det er det samme, som når brugere på Instagram reagerer på andre brugeres posts og profiler ved at kommentere, 'synes godt om' eller følge hinanden. Materielle ting bruges til at drage konklusioner omkring andres identiteter; deres sociale klasse, livsstil, stilling, personlige kvaliteter og værdier. Herfra kan man bedømme hvilken slags interaktion, man vil indgå i; der inddeles i et social-materielt   hierarki   ved   at   gennemgå   tre   sociale   processer;   differentiere   fra andre, sammenligne med andre og integrering ind i sociale grupper (Dittmar, 1992: 92). Alt dette sker, når vi lægger et bestemt indhold op på Instagram, som er opstillet akkurat på den måde eller vælger at følge lige præcis den profil eller tilføjer et hashtag til lige nøjagtigt det billede - for altså at differentiere sig fra andre eller at sikre, at man er ligesom de andre, så man kan være en del af den gruppe, hvis identitetsopfattelse man deler.

I min analyse af Instagram og udvalgte Instagram-posts identificerede jeg brugerne som både producent og forbrugere, der i deres mediering af designgenstande ofte bruger   både   hinandens   samt   egne   billeder   på   deres   profiler.   Min   tese   om,   at mediering hos producenten og forbrugeren lå tæt op af hinanden, blev allerede her bekræftet, idet de netop bruger hinandens billeder. I disse billeder - både lånt fra andre   og   selv-producerede   -   var   der   gjort   brug   af   mediegørelse,   da designgenstandene havde ændret tilstedeværelse, idet de blev repræsenteret på et socialt medie. Genkendelige designgenstandene blev brugt til at skabe association og mediering for andre designgenstande samt for profilerne bag billederne. På Instagram og de udvalgte posts foregår der også en visuel kultur, hvor brugerne ser hinandens billeder og lærer sig, hvordan noget bør se ud. Sociale grupper deler en fortolknings- og synspraksis, hvor de lærer at se på noget, for eksempel design, på samme   måde.   Instagram   er   med   sine   funktioner   også   med   til   at   skabe   en repræsentation, hvor billederne ikke fremstår i deres reelle form. Motivet kan være opstillet, så virkeligheden ikke er fanget på billedet. Det ses ofte på Instagram, hvor der også sker en refleksivitet over den æstetiske funktion, når man vælger at opstille genstande for at få det bedste billede eller motiv. Dette indikerer også en simulation af noget, som ikke er virkelighed, hvilket også ses på de udvalgte posts; der mangler personer og spor af liv. I stedet er det hjem, der bærer præg af ryddelighed og orden - næsten i stil med en producents showroom.

Instagram består af mange fællesskaber, der samles om fælles emner, og derfor kan man   betegne   Instagram   som   et   indholdsbaseret   socialt   medie   fremfor   et netværksbaseret. Brugerne er både modtagere og afsendere, hvilket gør det svært at skelne mellem   forbrugersynsvinklen   og   producentsynsvinklen,   da disses medieringer har mange fællestræk. Medieringerne består af diskurser, som bliver styrket af fremgangsmåder som f.eks. genkendelige designgenstande, hverdagsting og lys, der er med til at mediere designgenstande på en bestemt måde. Fælles for disse udvalgte post er, at de alle går under hashtaggene #scandinavianhome og #scandinaviandesign, og er skandinaviske profiler.

Der kan derfor, ud fra denne opgave, konkluderes, at det 'skandinaviske' medieres af diskurser og   fremgangsmåder,   såsom   førnævnt   velkendte   skandinaviske designgenstande, hverdagsting og lys, som man også kan forbinde til det danske begreb; hygge. Slutteligt er der diskuteret, at disse medieringer kommer fra et behov om at udtrykke sin identitet igennem sine ting i en sammenslutning med andre personer med samme udtryk. Kollektive identiteter med interesse for skandinavisk design og indretning kan konkluderes at være til stede ved de udvalgte profiler og posts i denne opgave.

## Litteraturliste

Amaral, Inês (2015). 'Instagram', I F. F. Wherry, J. B. Schor, The SAGE Encyclopedia of Economics and Society (s. 943-944). Thousand Oaks: SAGE Publications Inc.

by Lassen (2017). 'bylassen' [Socialt medie profil]. I Instagram . Lokaliseret 8. juni 2017 på https://www.instagram.com/bylassen/

Dittmar, Helga (1992). 'A social constructionist perspective: Possessions as material symbols of identity'. I H. Dittmar, The Social Psychology of Material Possessions (s. 65-94), Hemel Hempstead: Harvester Wheatsheaf

Folkmann, Mads Nygaard (2016). 'Mediering'. I M. N. Folkmann, Designkultur Teoretiske perspektiver på design (s. 167-206), Samfundslitteratur

Hansen, Fritz (2017). 'fritz\_hansen' [Socialt medie profil]. I Instagram . Lokaliseret 14. juni 2017 på https://www.instagram.com/fritz\_hansen/

Lees-Maffei, Grace (2009). 'The Production-Consumption-Mediation Paradigm', Journal of Design History (s. 351-376)

Lyngby (2017). 'lyngby' [Socialt medie profil]. I Instagram . Lokaliseret 8. juni 2017 på https://www.instagram.com/lyngby/

Rutkowiak, Kasia (2017). 'my\_full\_house' [Socialt medie post]. I Instagram . Lokaliseret 8. juni 2017 på https://www.instagram.com/p/BUQ8pc8A4jM/?takenby=my\_full\_house

Rutkowiak, Kasia (2017). 'my\_full\_house' [Socialt medie profil]. I Instagram . Lokaliseret 8. juni 2017 på https://www.instagram.com/my\_full\_house/

Wiklander, Karin Boo (2017). 'karinboowiklander' [Socialt medie profil]. I Instagram . Lokaliseret 8. juni 2017 på https://www.instagram.com/karinboowiklander/

## Billeder

Billede 1: by Lassens Instagram profil d. 13. Maj 2017: https://www.instagram.com/p/BUBTAhrjQm9/?taken-by=bylassen

Billede 2: karinboowiklanders Instagram profil d. 12. Maj 2017: https://www.instagram.com/p/BT\_4JWNAtGL/?taken-by=karinboowiklander

Billede 3: my\_full\_houses Instagram profil d. 24. april 2017: https://www.instagram.com/p/BTQmszIgAwR/?taken-by=my\_full\_house Billede 4: Lyngbys Instagram profil d. 14. april 2017:

https://www.instagram.com/p/BS3br62hS1S/?taken-by=lyngby

Billede 5: my\_full\_houses Instagram profil d. 24. april 2017:

https://www.instagram.com/p/BTRTwuXgDDj/?taken-by=my\_full\_house

Billede 6: by Lassens Instagram profil d. 22. maj 2017:

https://www.instagram.com/p/BUZ9sjMjJyT/?taken-by=bylassen

Billede 7: moeofswedens Instagram profil d. 31. januar 2017:

https://www.instagram.com/p/BP670zNA-0I/

Billede 8: fritz\_hansens Instagram profil d. 11. maj 2017:

https://www.instagram.com/p/BT76wvijqI9/?taken-by=fritz\_hansen