Noter
Forfattere: * * *
Tidsskrift: kierkegaardiana (1974-06-08)

- egger.' PhD Columbia U., 1952, philosophy.
- Stevens, Eldon, 'Kierkegaard' s Category of  Existence.'  PhD  U.  of  Colorado, 1963,  philosophy.
- Stines, James William,  'Phenomenology of Language in the Thought of Søren Kierkegaard.'  PhD  Duke  U.,  1970, religion.
- Sugerman, Shirley Greene, 'Sin and Madness: A  Study of the Self in Søren Kierkegaard and Ronald  D Laing.' PhD Drew U., 1970, religion.
- Sullivan, Frank Russell, 'Faith and Reason in Kierkegaard.' PhD Boston University,  1973.
- Thompson, Hugo W., 'Ethics and Religion  in  the  philosophy  of  Kier ­ kegaard.'  PhD  Yale  U., 1945,  reli ­ gion.
- Thompson, Josiah B., 'The Lonely Labyrinth:  A  Study  in  the  Pseudo ­ nymous Works of Søren Kierkegaard 1843-1846.' PhD  Yale  U., 1964, philosophy.2
- Truchon, Thérèse, 'L *  ' Individu* chez Kierkegaard.**  PhD  U.  of  Montreal/ Canada  1967,  philosophy.
- Tweedie,  Donald  F.,  Jr.,  'The  signific ­ ance of dread in the thought of Kier ­ kegaard  and  Heidegger.  PhD  Boston U.,  1954,  philosophy.
- Underwood,  Byron  E., 'Kierkegaard' s Category of the Concrete Individual.' PhD  Harvard  U.,  1966,  philosophy.
- 2 Published  as  a book, The Lonely Labyrinth: Kierkegaard's Pseudonymous Works. Carbondale: Southern  Illinois  UP, 1967.
- Van Roekel, Joseph G., 'Decisive Christianity in the authorship of Søren  Kierkegaard.'  PhD  Southern Baptist  U.,  1954,  religion.
- Wade,  Donald  Wance,  'The  Concept of Individuality in Søren Kierke ­ gaard.' PhD  U.  of  Toronto, 1944, philosophy.
- Wiseman,  William  J.  J.,  'Subjectivity in  the  existential  method  of  Søren Kierkegaard.' PhD Temple U.,  1948, philosophy.
- Wolf  William  J.,  'Alienation  and  re ­ conciliation  in  the  writings  of  Søren Kierkegaard.' PhD Union Theol ­ ogical Seminary,  1945, religion.
- Wyschogrod, Michael, 'Kierkegaard and Heidegger: The Ontology of Existence.'  PhD  Columbia  U.,  1953, philosophy.3

## Noter

Den  tyske  jurist  Friedrich  Mouty  har offentliggjort sin inanguraldissertation for  den  juridiske  doktorgrad  under  tit ­ len  »Zum  Rechtsgedanken  bei  Kierke ­ gaard« (Dissertationsdruck, München 1969,  332  pp.).  Emnet,  der  er  ganske tilbagetrædende hos Kierkegaard, har forfatteren nærmest  benyttet som  en anledning  til  ret  vidtløftige  betragtnin ­ ger  over  Kierkegaards  tænkning  i  al-

- 3 Published as a book, Kierkegaard and Heidegger: The Ontology of Existence. New  York:  Humanities  Press, 1954.  2nd ed., 1970.

mindelighed og til at anstille nogle sammenligninger og overvejelser af samfundsteoretisk  art.

Dr.  G. Malantschuks indledede og kom ­ menterede  udgave  af  »Den  bevæbnede Neutralitet« er  udkommet  i  italiensk oversættelse med en meget udførlig afhandling  af  Prof.  Mariano  Cristaldi (A.  M.  Sordino  Editore,  Messina  1972, 210  pp.).

Søren Kierkegaard Society in Japan (Osaka)  har  i  1969  udsendt  6.  bind  af »Kierkegaard-Studiet«, ledsaget af et hæfte, kaldet »International Edition« med  resuméer  på  engelsk,  tysk,  fransk og  dansk  af  bidragene  til  den  japanske udgave. Indholdet spænder vidt, fra tolkninger  af  Kierkegaard  og  sammen ­ ligninger med  så forskellige tænkere som Heidegger og Hegel, til  filologisk ­ historiske undersøgelser som prof. Hen ­ ning  Fengers  skarpsindige  datering  af brevene  til  Regine Olsen.

Aage Jørgensen har på Akademisk Bog ­ handels  Forlag  (Århus  1971)  udgivet, hvad han beskedent kalder  »Søren Kierkegaard-litteratur  1961-70, en foreløbig bibliografi«.  Faktisk  er  det  en såre  nyt ­ tig  fortegnelse  over  779  publikationer, fra de største til de mindste. Særlig nyt ­ tigt  er  det,  at  den  flittige  biograf  ofte ved  de  enkelte  numre  har  anført,  hvor de  er  blevet  recenserede.

På  Vandenhoeck  &amp;  Ruprecht  Verlag (Gottingen) er  i  1971  udkommet  en monografi om udviklingsgangen i Martensens teologi af Hermann  Brandt: G  o   tteserk  enntnis  und Weltentfremdung (269  pp.)*

Efter en  biografisk  skizze,  der  natur ­ ligt  nok  i  høj  grad  støtter  sig  på  dr. Skat Arildsens grundlærde værk fra 1932  og  de  senere  udgivne  Brevsam ­ linger,  går  forfatteren  over  til  en  gen ­ nemgang  af  faserne  i  Martensens  ud ­ vikling. Først får læseren en nogenlunde fyldig  redegørelse  for  Martensens tileg ­ nelse  af  den  spekulative  metode,  derpå hævder  han  den  ældre  Schellings  posi ­ tive  betydning  for  den  videre  udform ­ ning  af  Martensens  teologi.  Efter  disse to afsnit følger så en meget omhyggelig redegørelse for Martensens dogmatik og en  lige  så  grundig  for  Martensens  etik, der  afsluttes  med  en  kort  paragraf  om Martensen og Kierkegaard. Efter en endnu  kortere  om  Martensens  tilflugt til  theosofien  sammenfatter  forfatteren resultaterne  af  sin  undersøgelse.

Uden  at  gå  i  enkeltheder  kan  det siges, at forfatterens karakteristik af Martensen  som  spekulativ  formidlings ­ teolog  i  forrige  århundrede  -   svarende forbavsende  nøje  til  Paul  Tillich  i  vort -   er træffende og vel underbygget. Ori ­ ginal  er  denne  karakteristik  dog  ikke, og  det  havde  ikke  været  upassende  for en  ung  forsker  mere  udtalt  end  det  nu er  tilfældet  at  vedkende  sig  sin  vidtgaaende  afhængighed  af  dr.  Arildsens

værk.

Stærkere  end  sin  forgænger  betoner forfatteren Schellings positive betyd ­ ning  for  grundlæggelsen  af  Martensens teologiske  system  og  den  nu  ellers  helt glemte  kulturhistoriker  Wilhelm  Hein ­ rich Riehls indflydelse på udformningen af  Martensens  socialetik  er  han  ene om at hævde. Medens  Riehls indflydelse forekommer overbevisende godtgjort, kan det samme ikke siges for Schellings vedkommende.  Hvad  denne  filosof  an ­ går i hans  betydning  for  Martensen, beholder dr. Arildsen ret.

For  Kierkegaard-forskningen  er  for ­ fatterens  bog  af  interesse  ikke  blot  ved de  få,  vellykkede  sider,  han  har  skrevet om forholdet mellem SK og Martensen, men  ved  at  give  en  overskuelig,  klar tolkning  af  den  helhedsanskuelse,  SK så  skarpt  vendte  sig  imod.

Niels  Thuls  trup.

Dr. phil. Anton Hügli har publiceret en særdeles  minutiøs  og  klar  Analyse  un ­ der  Titlen Die  Erkenntnis  der  Subjek ­ tivität  und  die  Objektivität  des  Erkennens bei Sören Kierkegaard (Basier Beiträge  zur  Philosophie  und  ihrer  Ge ­ schichte, hrsgg. von  H. A. Salmony, Bd.  7,  Editio Academica), Zürich  1973, 354pp.-En fyldig Recension vil  frem ­ komme  i  næste  Bind Kierkegaardiana.

Festskrift  udgivet  af  Københavns  Uni ­ versitet i anledning af universitetets årsfest  november  1973  indeholder  en større afhandling af dr.  Helge Hultberg om  »Den unge Henrich Steffens  17731811«,  hvori  oplyses  (p. 114),  at  for ­ fatteren  vil  udgive  en  særlig  bog  om »Steffens  und  Kierkegaard«.

Bradley R. Dewey -  kendt for sin Kierkegaard-bog The New Odebience -   har i Fund  og  Forskning  i  Det  kongelige Biblioteks  Samlinger XX,  1973,  publi ­ ceret en afhandling: »Søren Kierkegaard' s Diary of the  Seducer. A  History of  its  Use  and  Abruse  in  International Print« (pp.  137-157  med  dansk  resu ­ mé  pp.  162-164).

Forfatteren gør  rede  for, hvorledes der foruden udgaver og oversættelser af hele Enten-Eller siden  1894  er udkom ­ met 34 forskellige  separatudgaver  på 13 sprog af »Forførerens Dagbog«, hvoraf  adskillige  illustrerede.  Efter  sin gennemgang  af  disse  mange  udgaver når forfatteren til det resultat, at hoved ­ parten  af  dem  præges  af  vilkårlig  be ­ handling af teksten og af smagløse illu ­ strationer.

Den  mest  hæderlige  undtagelse er efter  forfatterens  dom  en  tysk  udgave, hvis illustrationer er hentet fra den mecklenburgske  genremaler  Fr.  Georg Kerstings (1783-1847) produktion. Denne  maler  blev  uddannet  på  Kunst ­ akademiet i København ca.  1806-07 og udstillede  på  Charlottenborg  1809.

Som  en  begyndelse  på  en  undersø ­ gelse  af  et  hidtil  for  lidet  påagtet  om ­ råde i Kierkegaardforskningen må Dewey s  afhandling  hilses  velkommen, og det håb kan udtrykkes,  at en  kyndig bog-  og  kunsthistoriker  vil  påtage  sig den  opgave  af  skrive  Kierkegaard-udgavernes  historie.

Niels  Thulstrup.

Cornelio  Fabro  har  på  forlaget  Sansoni i  Firenze  udgivet  sine  oversættelser  af Kierkegaards  hovedværker  med  meget fyldige indledninger og noter under tit ­ len  »Søren  Kierkegaard  Opere  a  Cura di Cornelio Fabro«  (Firenze  1972,  1026 pp.).  Det  loyale  og  repræsentative  ud ­ valg  er  delt  i  fire  grupper,  nemlig  den æstetisk-etiske  (Victor  Eremlta  og  Jo ­ hannes de Silentio), den filosofiske (Vigilius  Haufniensis  og  Johannes  Climacus),  den  indirekte  kristelige  (AntiClimacus),  den  direkte  kristelige.  Ud ­ valget  sluttes  med  talen  om  Guds ufor ­ anderlighed.

N.Tb.

I  en lille bog med en stor titel  »Teologi og Filosofi« (G.  E.  C.  Gad, Kbhvn. 1974) har  J. H. Schiørring udgivet nogle  breve  og  kortfattede  redegørelser for  hegelianismen  i  dansk  teologi,  idet opmærksomheden samles om C. E. Scharling,  H.  L.  Martensen,  A.  F.  Beck og  P.  M.  Stilling.  Flere  hidtil  ukendte nuancer og  brydninger  kommer for da ­ gens  lys  i  dette  skrift,  der  ikke  mindst for  Kierkegaard-læsere  er  af  interesse. N.Th.

Den smukkeste udgave af »Kierkegaardske  Papirer,  Forlovelsen«, der ind ­ til  nu  har set dagens lys,  er uden  nogen tvivl  professor  Masaru  Otanis  japanske oversættelse  med  kommentarer  (1974). Bogen,  der  fremtræder  som  en  perle  i skøn indfatning, har illustrationer, hvor ­ af  nogle  i  farver.  Der  er  al  god  grund til  at  hilse  prof.  Masaru  Otanis  udgave velkommen med taknemmelighed og beundring.

N.Th.