Første nationale uddannelsesdag i akutmedicin: Resultat af gennemgang af kompetencerne fra introduktionsuddannelsen
Tidsskrift: akut ()

## 2019 Vol. 2 Kvalitet og udvikling

Katrine Dueholm

Nissen

Læge, Akutafdelingen, Horsens Sygehus

Charlotte Dahl

Christiansen

Læge, Akutafdeling, Hjørring Sygehus

Louis Harder

Læge, Akutafdelingen, Horsens Sygehus

Marie Jessen

Læge, Ph.d.-studerende, Center for Akutforskning, AUH

Julie Mackenhauer

Læge, ph.d.-studerende, Dansk Center for Klinisk

Sundhedstjenesteforskning, Aalborg Universitetshospital

## Nøgleord

Uddannelse Introduktionsstilling Akutmedicin National uddannelsesdag

Kontaktinformation e-mail: katrinednissen@gmail.com

## Hvad har vi lært? Hvad ved vi?

De første uddannelseslæger i akutmedicin er ansat i landets akutafdelinger og deres uddannelse er struktureret efter målbeskrivelsen og DASEMs kompetencekort

Hvad tilføjer denne artikel til vores viden? Artiklen bidrager med information om hvordan disse uddannelseslæger oplever, at uddannelsesdokumenterne fungerer i praksis, samt med input til hvordan uddannelsen kan forbedres

Hvordan kan det bruges i danske akutmodtagelser?

Vores arbejde kan bruges som udgangspunkt til udarbejdelse af nye færdighedskort og forbedrede kompetencekort, som vil hjælpe uddannelseslægerne til at sikre god, struktureret uddannelse og supervision i den kliniske hverdag.

## Kvalitet og udvikling

Første nationale uddannelsesdag i akutmedicin: Resultat af gennemgang af kompetencerne fra introduktionsuddannelsen

## Resume

Baggrund : I 2018 blev akutmedicin et selvstændigt speciale (1). Målbeskrivelsen til det  akutmedicinske  speciale  er  udarbejdet  af  sundhedsstyrelsen  (SST),  Dansk Selskab  for  Akutmedicin  (DASEM)  og  en  række  andre  specialer.  Dernæst  er kompetencekortene til de 9 kompetencer udarbejdet af DASEM (2). De uddannelsesansvarlige  overlæger  har  lokalt  udarbejdet  uddannelsesprogrammer, som definerer hvordan de 9 kompetencer opnås i hver enkelt akutafdeling. Andre specialer har god erfaring med at supplere med specifikke færdighedskort som fx kan benyttes til at supervisere praktiske kliniske procedurer.

Formål :  Yngre  Danske  Akutmedicinere  (YDAM)  afviklede  i  marts  2019  første nationale uddannelsesdag. Formålet med dagen var at erfaringsudveksle på tværs af hospitaler samt samle input til DASEM med henblik på revision af målbeskrivelsen, kompetencekort samt udarbejdelse af nye færdighedskort.

Metode : Der blev afholdt et endagsseminar for alle uddannelseslæger og uddannelsesansvarlige  overlæger  i  akutmedicin.  Dagen  bestod  af  gruppearbejde, hvor målbeskrivelsen, kompetencekort og uddannelsesprogrammer blev gennemgået kritisk og der blev opstillet forslag til evt. forbedringstiltag.

Resultat :  Der  var  36  deltagere  på  uddannelsesdagen,  heraf  9  overlæger  og  27 uddannelseslæger.  Der var bred deltagelse på dagen med uddannelseslæger fra alle regioner  men  ikke  alle  21  akutsygehuse.  Alle  kom  med  input  til  forbedring  af

målbeskrivelse og kompetencekort. Dette blev samlet i et fælles dokument. Der blev opstillet 14 forslag til nye færdighedskort.

Konklusion : Uddannelsesdagen klarlagde at der blandt yngre læger og uddannelsesansvarlige overlæger  er  et  ønske  om  at  uddannelsesmaterialet opdateres for at forbedre den akutmedicinske introduktionsuddannelse. For at øge det faglige niveau, ønskede deltagerne bl.a opdatering af kompetencekort samt nye færdighedskort. De akutmedicinske læger som har grundlagt DK-AKUT, er allerede  i  gang  med  dette  arbejde  og  man  bør  i samarbejde med dem opdaterer kompetencekort og færdighedskort efter international standard.

## Baggrund

I 2017 indstillede Sundhedsstyrelsen (SST) akutmedicin til at skulle være et selvstændigt lægefagligt speciale i Danmark (1). Herefter blev der indledt  en  proces  med  udfærdigelse  af  en  national målbeskrivelse,  kompetencekort  og  uddannelsesprogrammer (2-3). Målbeskrivelsen i akutmedicin er blevet til i en forhandling mellem Dansk Selskab for Akutmedicin  (DASEM),  SST  og  en  række  specialer indstillet via de Lægevidenskabelige Selskaber (LVS). Introduktionsuddannelsen i akutmedicin består aktuelt  af  9  kompetencer  (se  figur  1).  DASEM  har udfærdiget kompetencekort for kompetence I1-I4, I7 og I9, og lavet generiske kompetencekort til "casebaseret diskussion" (kompetencekort B) og 'praktiske  procedurer'  (kompetencekort  C)  som supplement til kompetence I4-I5 og I8 (4).

Målbeskrivelsen angiver de teoretiske og praktiskkliniske  kompetencer,  som  er  nødvendige  for  at  få godkendt en introduktionsstilling. Sædvanligvis indeholder  målbeskrivelsen  en  specialespecifik  del, som er udfærdiget af specialeselskabet på baggrund af  SST's  skabeloner  og  vejledning.  De  videnskabelige  selskaber  kan  løbende  indsende  ændringsforslag  idet  kompetencerne,  som  er  beskrevet  i målbeskrivelsen,  kan  ændres  eller  fjernes  og  nye kompetencer kan tilføjes (5).

Kompetencerne og de tilknyttede vurderingsmetoder kan konkretiseres ved anvendelse af kompetencekort  (4).  Kompetencekortene  kan  anvendes undervejs  i  uddannelsesforløbet  med  henblik  på feedback.  Når  alle  delmål  på  kompetencekortet  er godkendt, kan kompetencen i målbeskrivelsen godkendes.

De lokale uddannelsesprogrammer indeholder beskrivelse  af,  hvordan  kompetencerne  kan  opnås lokalt. Her fremgår også de øvrige elementer i intro- duktionsuddannelsen såsom konferencer, undervisning,  kurser/kongresser,  forskning  og  fokuserede ophold/uddannelsesdage.

Kompetencekortene  kan  suppleres  med  specifikke færdighedskort . Der er god  erfaring fra andre specialer  med  at  anvende  færdighedskort  for  kompetencer,  der  kræver  konkret  færdighedstræning med håndgreb, for eksempel ultralyd (UL) (se figur 1). I foråret 2018  startede  de  første  læger  i  introduktionsstillinger  i  akutmedicin,  som  en  del  af  den danske speciallægeuddannelse. Yngre Danske Akutmedicinere (YDAM) er en ny forening, som ønsker at varetage  de  yngre  lægers  interesser  indenfor  det akutmedicinske  område.  YDAM  afviklede  i  marts 2019 den første nationale uddannelsesdag for yngre læger  i  akutmedicin.  Formålet  med  uddannelsesdagen  var 1) at erfaringsudveksle på tværs af hospitaler, og 2) at give input til DASEM med henblik på revision af målbeskrivelsen og kompetencekort.

## Metode

Der  blev  afholdt  et  én-dags  seminar  (uddannelsesdag) i  marts  2019  for  alle  uddannelseslæger  og uddannelsesansvarlige overlæger i akutmedicin. YDAM  stod  for planlægningen. Der blev sendt invitation  via  mail  til  de  21  ledende  overlæger  i akutafdelingerne  og  direkte til  alle  uddannelseslæger,  som  YDAM  havde  kendskab  til.  Invitationen blev  også  delt  via  YDAMs  facebookgruppe  og  i nyhedsbrevet til YDAMs medlemmer. Det kostede 50 kr. at deltage. YDAM dækkede udgifter til transport og forplejning.

## Kompetencer i introduktionsuddannelsen i akutmedicin

- I1 Triagere og visitere patienter modtaget i en akutafdeling
- I2 Prioritere og skabe overblik over patientforløb
- I3 Varetage hjertestopbehandling hos voksne
- I4 Modtage og initiere behandling af ustabil patient
- I5 Modtage og initiere behandling af stabil patient
- I6 Modtage ældre og multisyg patient
- I7 Modtage patienter med akutte skader
- I8 Varetage kommunikation med primærsektoren
- I9 Udvise vilje til at opsøge ny viden og udvikle egen ekspertise samt evne til at undervise. kollega

Figur 1: Oversigt over kompetencer fra målbeskrivelsen i akutmedicin samt eksempel på sammenhæng mellem indhold i målbeskrivelsens kompetence I4, DASEM's kompetencekort og eksempler på relevante færdighedskort udviklet af DKAKUT

| EKSEMPEL: I4 'Modtage og initiere behandling af den voksne, ustabile patient'   | EKSEMPEL: I4 'Modtage og initiere behandling af den voksne, ustabile patient'                                                                                                                                                                                                                                             |
|---------------------------------------------------------------------------------|---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Kompetence beskrevet i målbeskrivelse (SST)                                     | A: Udføre arteriepunktur og tolke resultatet B: Kan anlægge vaskulær adgang vejledt af ultralyd ved behov C: Kan lægge en plan for væskebehandling                                                                                                                                                                        |
| Kompetencekort (DASEM)                                                          | Hvordan dette vurderes inkl. minimumskrav til punkt A-C ovenfor, er ikke uddybet eller beskrevet nærmere i et kompetencekort. Kompetencekort C kan bruges som et generelt vurderingsværktøj til punkt A og B. Kompetencekort C indeholder 11 delmål som er generelle og dermed ikke specifikke for den enkelte procedure. |
| Færdighedskort (DK-AKUT (3)):                                                   | Der er udarbejdet følgende færdighedskort: Arteriepunktur: Der er opstillet 11 specifikke delmål Vaskulær adgang: Der er opstillet 11 specifikke del- mål Væskebehandling: Der er udarbejdet 2 færdigheds- kort for væskebehandling. Et med udgangspunkt i natrium og et andet med fokus på kalium.                       |

Gruppearbejdet blev delt i to seancer. Første halvdel foregik  i  mindre  grupper  (4-5  personer)  med  75 minutters gennemgang af 1-3 kompetencer fra målbeskrivelsen og 1-2 øvrige aktiviteter  pr  gruppe

(se figur 2). De uddannelsesansvarlige overlæger var i  en  separat  gruppe  i  første  seance.  Hver  gruppe udfærdigede et elektronisk dokument på baggrund af gennemgangen ( ½ -1 A4-side).

Under anden halvdel blev grupperne blandet. Gruppearbejdet blev fremlagt med mulighed for input fra den nye gruppe. Kommentarerne fra gruppen blev tilføjet  i  det  elektroniske  dokument. YDAM samlede efterfølgende  de  elektroniske  dokumenter  fra  hver gruppe. Gruppernes input til de eksisterende kompetencekort fra DASEM samt forslag til færdighedskort og andre forbedringer udgør grundlaget for nedenstående.

Der  blev  givet  input  til  målbeskrivelsens  9  kompetencer (I1-I9) i introduktionsuddannelsen, samt udtrykt  et  ønske  om  nye  færdighedskort  (Figur  3). Resultater  af  drøftelser  af  øvrige  indhold  i  introduktionsuddannelsen fremgår af appendix, herunder uddannelsesdage,  fokuserede  ophold,  kurser,  kongresser, forskning mv.

## I1:  Triagere  og  visitere  patienter  modtaget  i  en akutafdeling

Vedr. triage: De steder hvor deltagerne arbejder, er

Figur 2: Skitsering af første halvdel af gruppearbejdet og gruppernes opgaver

| Gruppe 1 (yngre læger): I1-I2 Konferencer og undervisning i afdelingen Gruppe 2 (yngre læger): I3-I5 Kurser og kongresdeltagelse eksternt Gruppe 3 (yngre læger): I4 Forskning Gruppe 4 (yngre læger): I6 Fokuserede ophold og uddannelsesdage Gruppe 5 (yngre læger): I7-I8-I9 Gruppe 6 (overlæger): Supervision og kompetencevurdering   | Oplæg til gruppearbejde Kig på målbeskrivelsen, kompetencekortene og jeres egne uddannelsesprogrammer. ● Hvad indeholder kompetencerne? ● Hvordan kan jeg opnå disse kompetencer i mine daglige funktioner? ● Hvordan bliver jeg vurderet på kompetencen? ● Hvor meget skal der til før den er godkendt? ● Hvordan kan indholdet i målbeskrivelsen og uddannelsesprogrammerne bliver bedre fremover? Hver gruppe noterer den vigtigste erfaringsudveksling og de bedste forslag til forbedringer på max 1/2-1 side (elektronisk)   |
|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|

## Resultater

Der var 36 deltagere på uddannelsesdagen, heraf 9 overlæger og 27 uddannelseslæger. Der var deltagere fra alle 5 regioner. De repræsenterede akutafdelinger var:  Viborg,  Horsens,  Hjørring,  Aabenraa,  Esbjerg, Kolding, Køge, Aarhus, Randers, Bispebjerg, Herlev og Holbæk.

det  sygeplejerskens  ansvar  at  triagere  patienterne ved modtagelse til akutafdelingen. Der er dog enighed om, at det er vigtigt at have kendskab til det på afdelingen brugte triageringsværktøj. Dette kunne opnås ved at arrangere en halv dag med cases eller en planlagt dag med triage-sygeplejersken.

## I2: Prioritere og skabe overblik over patientforløb

Det er ikke alle hospitaler hvor I-lægerne får lov til at træne rollen som flowmaster eller have flere sideløbende patientforløb. I den kliniske hverdag kan det derfor være svært at vise, at man mestrer evnen til  at  bevare overblikket over flere patientforløb. Der bør være mere fokus på, at denne rolle bliver trænet under supervision. Man kunne fx bruge flowmastersimulation/case-scenarier  eller  flere  følgedage  med flowmaster . Alternativt skal man vise, at man kan have flere patientforløb i gang på samme tid.

## I3: Varetage hjertestopbehandling

Varetagelse af hjertestopbehandling er en god kompetence at have i I-stillingen. DASEM's kompetencekort  I3  giver  god  mening  i  forhold  til vurdering af ønsket læring. Der er dog stor forskel på, hvordan man i praksis opnår dette. Forslag til mere standardiseret læring er:

- 1) At I-lægen bør være en del af hjertestopholdet. En akutlæge  kunne  for  eksempel  gå  med  til  de  første hjertestop for at lave kompetencevurdering.
- 2) Deltagelse i færdighedstræningen/kurset: Emergency  Medicine  Core  Competences  (EMCC) samt lokale simulationskurser.
- 3) Det bør overvejes om der skal angives et minimum antal  gange  kompetencekort  I3  skal  udfyldes,  for eksempel minimum 2 gange.

## I4: Modtage og initiere behandling af den voksne, ustabile patient

Det bemærkes, at SST's beskrivelse af kompetencen også  indeholder 'Kan  lede  behandlingsteam  på stuen' samt 'UL vejledt intra-venøs adgang'. Der er enighed om at denne kompetence (I4) er vigtig. For at kunne sikre at den kan opfyldes kræves følgende dog iværksat:

- 1) Uddybe  om  der  er tale om  traumekald og medicinske kald.
- 2) Det bør være en rolle som trænes alle steder under supervision,  således  at  DASEM's  kompeten-cekort kan udfyldes efter endt supervision. De steder, hvor det er den medicinske bagvagt som superviserer, bør denne være informeret om, at I-lægen skal kompetencevurderes,  helst  over  flere  gange  med forskellige patient-problematikker (ABCDE).
- 3) Det er langt fra alle steder, at I-lægen er teamleder, hvorfor træning til teamlederrollen med fordel kan ske via simulationstræning og case-baseret undervisning.
- 4)  Kursus  i  praktiske  procedurer  skal  gerne  ligge tidligt  i  forløbet  således  at  man  kan  nå  at  træne procedurerne  før  vurdering.  Se  figur  3  for  idéer  til færdighedskort.

## I5: Modtage og initiere behandling af voksen stabil patient

Der er enighed om at SST's beskrivelse af kompetencen er for diffus og overfladisk. For at lave struktur foreslås følgende:

- 1) Hvert symptomkompleks bør ændres til individuelle færdighedskort, så alle kliniske vejledere kan bedømme  og  godkende  dem,  ikke  blot  hovedvejlederen, da hele SST's kompetence I5 er svært at få godkendt på én gang, hvis man kun har standardsamtalerne med vejlederen (Intro/midtvejs/slut).
- 2)  Der  mangler  svimmelhed  og  hovedpine  i  symptomkomplekset.
- 3) Der er meget at samle op på i denne kompetence. Det kunne være en fordel at lave en fælles uddannelsesdag for introlægerne på afdelingen, hvor man gennemgår cases med en speciallæge. Se figur 3 for idéer til færdighedskort.

| Målbeskrivelsens kompetencer   | Forslag til færdighedskort   |
|--------------------------------|------------------------------|

Figur 3: Oversigt over forslag til færdighedskort der blev efterspurgt på uddannelsesdagen

| Kompetence I4 'Modtage og initiere behandling af den voksne, ustabile patient'   | A: Anlæggelse af perifer vaskulær adgang ultralydsvejledt B: Ultralydsvejledt arterielpunktur samt tolkning heraf C: Tolkning af elektrolytstatus samt planlægning af væskebehandling D: Vurdering af en luftvej herunder luftvejshåndtering, sug, ilt tilskud, oro- og nasopharyngeal airway.         |
|----------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Kompetence I5 'Modtage og initiere behandling af voksne, stabile patient'        | A: Individuelt færdighedskort til hvert symptomkompleks B: Udførsel af lumbalpunktur og tolkning af resultatet C: Systematisk tolkning af EKG                                                                                                                                                          |
| Kompetence I6 'Modtage ældre og multisyge patient'                               | A. Vurdering af medicinliste herunder polyfarmaci. Hyppige interaktioner, bivirkning og kontraindikationer                                                                                                                                                                                             |
| Kompetence I7 'Modtage patient med akutte skader'                                | A: Vurdering, undersøge og håndtering af næseblødning B: Vurdere, undersøge og behandle skelet-skader inkl. reponering og håndtering af lukkede frakturer. C: Vurdere, undersøge og behandle sår. D: Vurdere, undersøge og behandle øjenskader E: Vurderer, undersøge og behandle øre-næse-hals skader |
| Kompetence I8 'Varetage kommunikation med primærsektoren'                        | A. Separat kompetencekort til vurdering af denne kompetence                                                                                                                                                                                                                                            |

## I6: Modtage ældre og multisyg patient

SST's beskrivelse af kompetencen indeholder desuden  at  kunne  'uddybe  medicinanamnese  og kritisk gennemgang'. Det er en vigtig kompetence, og en patientgruppe vi ser hver dag. Minimums-kravet til godkendelse af denne findes, dog be-skedent.

Ønsker til forbedringer:

- 1)  Feedback  på  journaler  og  planer  i  den  kliniske hverdag. Det er vigtigt at planerne bliver italesat og kommenteret på ved vagtoverlevering.
- 2) Udspecificering af tidsperspektivet for de 3 casegennemgange, samt hvilke symptomkomplekser, der ønskes  fokus  på.  Det  er  svært  at  nå  til  en  enkelt vejledersamtale. En mulighed vil være at åbne op for at  andre  kan  lave  vurderingen  i  forbindelse  med caseoplæg eller lignende.
- 3) Introduktion til mulighederne i almen praksis, akutteams og kommunalt for at kunne lave langsigtede planer.  Evt.  nogle  få  dages  fokuserede  ophold  ved f.eks. akut-geriatrisk team.
- 4) Der mangler fokus på medicingennemgang. Dette kunne  øges  ved  IRF  kursus  i  geriatrisk  medicin, EMCC-kursus eller fokuseret ophold ved geriaterne. Se figur 3 for idéer til færdighedskort.

## I7: Modtage patienter med akutte skader

Det er en meget stor og bred kompetence som SST beskriver, og der er stor variation i hvordan forskellige  uddannelsessteder håndterer dette. Der er god erfaring med følgende:

- 1) En  dag  om  måneden  med  ortopædkirurgisk undervisning.
- 2)  Deltagelse  i  skadekonferencer  ved  ortopædisk speciallæge og radiolog.
- 3) Da det er en stor kompetence, savnes checkliste til konkrete procedurer, evt. med inspiration fra listen på Aarhus Universitetshospital (Bilag 1).
- 4) Undervisning i håndgreb.
- 5)  Supervision  af  en  speciallæge  i  forbindelse  med skadestuearbejde.

## I8: Varetage kommunikation med primærsektoren

Dette er et meget bredt område og diffust beskrevet i målbeskrivelsen. Der er tvivl omkring kravet til godkendelse.  DASEM's  kompetencekort  B  passer ikke  til  vurderingen  af  kommunikation med primærsektoren. Der bør laves et separat kompetencekort til denne.  Der  kan  med  fordel  laves  et  punkt  i  kompetencen vedr. kendskab til kommunale tilbud samt mulighederne i primærsektoren. Dette kunne komme fra for eksempel undervisning fra socialsygeplejerske eller læge i almen praksis.

I9:  Udvise vilje  til  at  opsøge  ny  viden  og  udvikle egen ekspertise samt evne til at undervise kollega Kompetencen er fint beskrevet i målbeskrivelsen med et relevant kompetencekort fra DASEM. Man kunne være

overveje at introlægen med  fordel kunne involveret i følgende:

- 1) Supervision og vejledning af KBU-læger.
- 2) Undervisning med journal club, cases mm.
- 3) Opdatering af instrukser.

## Diskussion

Uddannelsesdagen har klarlagt, at der blandt uddannelsesansvarlige  overlæger  og  yngre  læger  i akutmedicin  er  et  ønske  om,  at  målbeskrivelsen  og kompetencekortene  opdateres løbende og gerne snarligt. Udbygning af kompetencekort og færdighedskort  har  stort  potentiale,  da  DASEM  har mulighed  for  at  uddybe  de  minimumskompetencer, der fremgår af målbeskrivelsen.

Uddannelseslægerne  oplever,  at  der  er  stor  forskel på, hvilken uddannelse man får, afhængigt af hvor i landet man er ansat. På nuværende tidspunkt er de danske akutafdelinger fortsat struktureret meget forskelligt, hvilket kan udfordre muligheden for at opnå kompetencerne beskrevet i målbeskrivelsen. På uddannelsesdagen efterspurgte de yngre læger flere specifikke færdighedskort fremfor det generiske kort, som DASEM har lavet vedrørende praktiske procedurer. Der var bred enighed blandt de uddannelsessøgende  yngre  læger  om,  at  man  med  flere specifikke  færdighedskort i højere grad vil kunne 1) sikre  et  højt  fagligt  niveau,  2)  understøtte  en  mere ensartet  uddannelse  nationalt,  samt  3)  være  brugbare i den kliniske hverdag.

En lille gruppe uddannelseslæger i Herning har været, og er fortsat, pionerer indenfor akutmedicin. Kompetencekort  og  færdighedskort  bør  udbygges med inspiration fra denne artikel, og materialet fra DKAKUT, som er udarbejdet af uddannelses-lægerne fra Herning (6).

Det blev påpeget på uddannelsesdagen, at de lokale uddannelsesprogrammer bør gennemarbejdes og opdateres i henhold til erfaringer fra hele landet, samt på baggrund af de revisioner der vil ske i målbeskrivelsen og kompetencekortene. Det er vigtigt,  at  vi  fortsat  deler  erfaringer  på  tværs  af afdelinger og at de uddannelsesansvarlige overlæger sætter  barren  højt,  når  uddannelsesprogrammerne formuleres. Der er behov for mere fælles træning som afholdes af akutlæger og er målrettet til akut-læger. Dette kunne for eksempel være EMCC kursus, som er et 3-dagskursus der fra start til slut har et akutmedicinsk perspektiv (7).

Akutmedicin har i mange år eksisteret som speciale i USA,  Storbritannien,  Canada,  Australien  samt  flere europæiske lande. I 1994 blev det europæiske selskab for akutmedicin (EUSEM) etableret (8) og de har udarbejdet et europæisk curriculum, som

Nissen et al., Første nationale uddannelsesdag i akutmedicin

Dansk Tidsskrift for Akutmedicin, 2019, Vol. 2, s. 77-88

beskriver hvilken faglig standard, der forventes af en akutlæge  i  de  europæiske  lande  (9).  Derudover eksisterer der en europæisk eksamen (The Euro-pean Board Examination in Emergency Medicine, EBEEM) som sætter den europæiske standard højt (10).

Der er blandt læger, som  arbejder i det akutmedicinske speciale, enighed om at et vigtigt element fremadrettet er at opretholde et højt fagligt niveau (4). Den danske målbeskrivelse og kompe-tencekortene bør opdateres med udgangspunkt i de internationale standarder.  Det  bør  naturligvis  tilpasses  en  dansk kontekst,  men  de  basale  kom-petencer  skal  være sammenlignelige.

## Referencer

1. Sundhedsstyrelsens indstilling af akutmedicin som nyt speciale. https://www.sst.dk/da/nyheder/2017/nytlaegespeciale-i-akutmedicin  Access date 20. april 2019
2. https://www.sst.dk//media/Viden/Uddannelse/Uddannelse-afspeciall%C3%A6ger/Maalbeskrivelser/Akutmed icin/Maalbeskrivelse-for-Akutmedicin-maj2019.ashx?la=da&amp;hash=BB1239C45EE6F08AA C58C8E98A4E866D2C8497A1  Access date

23. september 2019

3. Uddannelsesprogram akutmedicin.

https://www.videreuddannelsennord.dk/siteassets/introduktionsuddannelse/sp ecialer/akutmedicin/uddannelsesprogrammer/p rogram-i-stilling-akutmedicin-auh-

02.03.2018.pdf  Access date 20. april 2019

4. Dansk selskab for Akutmedicin. https://www.dasem.dk/  Access date 15. maj 2019
5. Sundhedsstyrelsens vejledning om udarbejdelse og revision af målbeskrivelsen i speciallægeuddannelsen.
3. https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.a spx?id=139587  Access date 20. april 2019
6. Hjemmeside udarbejdet af læger i hoveduddannelse i akutmedicin i et anvendes til udvikling af speciallægeuddannelsens introduktionsstillingsforløb.
5. dansk/svensk forløb. Anbefaling der kan http://dkakut.com/introduktionsuddannelsendk-akut/  Access date 20. maj 2019
7. Europæisk selskab for akutmedicin. Beskrivelse af Emergency Medicine Core Competence (EMCC) kursus. http://lucem.info/pretest Access date 15. september 2019
8. Europæisk selskab for akutmedicin. https://eusem.org/about-us  Access date 20. maj 2019
9. Europæisk selskab for akutmedicin. Curriculum of Emergency Medicine. https://eusem.org/images/pdf/European\_Core\_ Curriculum\_for\_EM\_-\_Version\_1.2\_April\_2017\_final\_version.pdf
9. Access date 20. maj 2019
10. Europæisk selskab for akutmedicin. Beskrivelse af The European Board Examination in Emergency Medicine (EBEEM) https://eusem.org/ebeem/about-the-ebeem Access date 20. maj 2019

## Appendix

Resultater af drøftelser af øvrige indhold introduktionsuddannelsen

Uddannelsesdage og fokuserede ophold:

Ønsker til ophold og uddannelsesdage

Fokuseret  ophold  efter  ønske.  Eksempelvis  med fokus på kommunale  tilbud, klinisk farmakologi, geriatri, EKG eller televisitation.

Der bør være fordybelsesdage skemalagt, hvor man kan forberede undervisning, læse instrukser, øve UL, træne andre færdigheder mv.

## Forskning

Der er forskellige traditioner rundt omkring i landet. Der er pågående forskning i bl.a. Å rhus og Aabenraa. Ønsker til at fremme forskning inden for akutmedicin: Løbende journal club/undervisning med aktuel forskning.  Det  er  vigtigt  for  kvaliteten,  at  der  bliver afsat tid i hverdagen til forberedelse.

På  uddannelsessteder  med  hoveduddannelse  (HU) bør  der  være  en  forskningsansvarlig  overlæge  til kvalitetssikringsprojekter  mm.,  samt  mulighed  for videnskabelige fuldtids/deltidsansættelser.

Præsentation af den aktuelle forskning på stedet til en morgenundervisning/ morgenkonference.

Ovenstående ønsker er mhp. at fremme den frivillige interesse for at forske og IKKE ment som et krav til hver enkelt introlæge.

## Kurser:

De eneste kurser som aktuelt er et krav, er vejlederkurset  samt  lokalt  hjertestopkursus.  Der  er desuden følgende ønsker

UL kursus

EMCC

alternativt  Advanced  Life  Support  kursus  (ALS)  fra Europæisk Råd for Genoplivning

## Kongresdeltagelse:

Det bør være en fast del af introduktionsstillingen, at man  deltager  på  DASEMs  årsmøde  og  Danish Emergency Medicine Conference (DEMC) hvert andet år, samt deltagelse i national uddannelsesdag.

Undervisning og konferencer (f.eks. morgenkonference)

Der er  stor  forskel  på,  hvor  meget  undervisning  de forskellige  afdelinger  afholder.  Generelt  er  der  stort

i

udbytte ved simulationstræning. På de steder, hvor der  ikke  tilbyder  dette,  ønskes  der  mulighed  for,  i 'rolige' omgivelser, at få trænet ledelse af akutte kald og få lavet kompetencevurdering.

Anden form for undervisning som værdsættes: Undervisning  for  yngre  læger  i  basale  færdigheder eks. EKG/rytmeforstyrrelser undervist af kardiolog. Intern  undervisning  lægerne  iblandt.  Dog  er  der enighed  om,  at  en  'god  journal  club'  er  svær  at opretholde.  En  metode  til  at  fremme  denne  kunne være deltagelse fra speciallægerne.

Der savnes undervisning i procedurer, specielt UL.

Feedback  som  vejleder  kan  fremme  den  interne vejledning og øge læringen. Ét sted, har de succes med, at der holdes et møde, hvor de vejledte giver feedback til vejlederne. Hver vejleder får derefter et papir med gode ting og ønsker omkring forbedringer.

Konferencerne bærer præg af, at der er stor forskel i opbygningen af modtagelsen landet over. Nogle har alle  patienter  med  på  konference,  da  der  skal  gås stuegang, andre steder tager man kun en patient med som er fagligt spændende og de 'øvrige' patienter gennemgås en halv time før med en enkelt speciallæge.  Ved  at  en  patient  fremhæves  øges læringen. Men det kræver, at der kan laves overlevering af øvrige før konferencetid.

Et  sted  holdes  en  stor  intern  konference  to  gange årligt om hvor afdelingen er 'på vej hen'. Dette har det pågældende sted skabt en større forståelse for afdelingen og et større tilhørsforhold til stedet.

## Bilag 1

Kompetence I7 - Introduktionslæger Akutmedicin:

"Kan varetage modtagelse, vurdering og behandling af patienter med akutte skader, herunder systematisk og  fokuseret  undersøge  patienter  med  skeletskade og stille indikation for relevante røntgen undersøgelser, samt stabilisere/reponere almindelige frakturer"

- Foretage suturering af mindre sår
- Inddrage patient og pårørende i behandlingsplanen inkl. forebyggelse.

Konkretisering af I 7 kompetence og tjekliste

Opnås  i  skadestuen  under  supervision  af  skade- bagvagt (BV) og kompetencevurderes af skade-BV. Der skal være fokus på flowmaster inkl. supervision af klinisk basisuddannelses (KBU) læge (assisteret af Skade BV).

1. Røntgen

□ Stille indikation, bestille og tolke almindelige frakturer bl.a. ved klassifikation (Lauge-Hansen, Gardens, Evans, etc.). Desuden planlægge behandling og kontrolforløb.

- [ ] □ Kendskab til bestilling af case-specifikke specialprojektioner: (Lauenstein, patella skyview).

2. Gips

Stille  indikation  for  og  vurdere  anlæggelse  af  mest anvendte typer af gips:

- [ ] □ Dorsal

- [ ] □ Ulnar kantgips

- [ ] □ Høj bagre

- [ ] □ Vinkelgips

- [ ] □ Cirkulær

3. Sårbehandling

- □ Rengøring, kompression af blødninger, suturering (enkelt-sutur teknik i et lag), gennemstikning/ligatur af pulserende arterie, blødning på skalp, limning, behandling af brandskader.

Omfatter ikke: Større sår, suturering af fascie, sener eller andre dybere lag/strukturer.

4. Bedøvelsesteknikker

Kunne anvende

- [ ] □ Infiltrationsanælgesi

- [ ] □ Hæmatomblok

- [ ] □ Ledningsanælgesi: Finger/ tå blokade

- 5.Frakturer

- [ ] Reponering af fraktur - samlet antal 20 □ Colles

- [ ] □ Metacarpal

- [ ] □ Tå- og fingerfraktur

- [ ] □ Ankel

6. Luksationer

Reponering af luksation - samlet antal 20

- [ ] □ Skulder

- [ ] □ Albueluksation

- [ ] □ Finger- og tåluksation

- [ ] □ Patella

- [ ] □ Fodledsluksation

7. Ledundersøgelser:

- [ ] □ Skulder

- [ ] □ Albue

- [ ] □ Håndled/ Finger

- [ ] □ Hofte

- [ ] □ Knæ

- [ ] □ Ankel

8. Øjne

- [ ] □ Fjernelse af fremmedlegeme og farvning af øjne

- [ ] □ Øjenskylning

- [ ] □ Påsætning af øjenklap

9. Øre-Næse-Hals

- [ ] □ Anterior rhinoskopi

- [ ] □ Isættelse af rapid rhino

- [ ] □ Fjernelse af fremmedlegeme i næse og øre

- 10.Traumemodtagelse i skadestuen

- [ ] □ Modtage og systematisk gennemgå multiskadede patienter.

- [ ] □ Kende  traumekaldskriterier  og  udløse  traumekald ved indikation.

11. Hoved- og ansigtstraume

- [ ] □ Optage anamnese, foretage objektiv undersøgelse, herunder  neurologisk  undersøgelse  og  GCS  score, bestille relevant paraklinik, plan og viderehenvisning.

12. Columna

- [ ] □ Optage anamnese objektiv ryg og nakke undersøgelse,  bestille  relevant  paraklinik,  plan  og viderehenvisning.

- [ ] □ Spineprotection, immobilisering, anlægger halskrave og afspining.

- [ ] □ Kendskab til Canadian C spine rules og nexus kriterier.

Udgivet i et samarbejde mellem: