Den affektive intensivering af Danmark. Grænsekontrollen på Facebook
Forfattere: Camilla Møhring Reestorff
Tidsskrift: passage (2017-01-25)

## Den affektive intensivering af Danmark

## Grænsekontrollen på Facebook

Den 4. januar 2016 blev der i Danmark indført midlertidig grænsekontrol. Grænsekontrollen er siden blevet forlænget af flere omgange senest frem til den 12. fe -bruar 2017 (Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet 2016). Grænsekontrollen blev, ifølge statsminister Lars Løkke Rasmussen (Venstre - Danmarks Liberale Parti), indført for at håndtere den 'betydelig [ e] tilstrømning af migranter og flygt -ninge, som kommer til Danmark fra Tyskland' (Jørgensen og Haslund 2016). Med reference til de flygtninge, der i september 2015 vandrede på motorvejen på deres vej mod Sverige, sagde Løkke Rasmussen endvidere: 'Vi ønsker ikke længere at se flygtninge og migranter vandre på vores motorveje. Vi vil sikre god ro og orden' (ibid.). Grænsekontrollen blev altså lanceret som et middel til at kontrollere flygt -ningestrømmen, foranlediget af krigen og den humanitære katastrofe i Syrien, og til at sikre 'god ro og orden' i Danmark. Vi kan og skal, sagde Løkke Rasmussen, 'passe på Danmark' (ibid).

Ideen om at 'passe på Danmark' har, siden grænsekontrollen blev introduceret, vist sig som et genkommende tema i den politiske debat. På dagen, hvor grænsekontrollen blev indført, skrev Kristian Thulesen Dahl (Dansk Folkeparti), at 'Vi skal (jo) passe på Danmark!' 1 , og senere, den 1. februar, at 'vi samtidig med, at vi hjælper flere folk i nød, skal passe på Danmark og vores velfærdssamfund! Der er ingen andre til at gøre det…' Den 8. januar citerede Løkke Rasmussen sin egen nytårstale og skrev 'Vi skal holde hjertet varmt og hovedet koldt. Navigere mellem idealisme og realisme. Vi skal hjælpe i verden, men vi skal også passe på Danmark.' Den 25. januar taler også Morten Østergaard (Radikale Venstre) om 'at passe på Danmark', men for ham drejer dette sig om 'det værdiskred, vi har set i det sidste halve år i Danmark. Skal vi passe på det Danmark vi kender - skal vi godt nok lægge kursen om.' De forskellige opfattelser af, hvordan det er nødvendigt at passe på Danmark, vidner om en grundlæggende uenighed om, hvad Danmark er, hvilken rolle Danmark skal spille internationalt, og hvad det vil sige at beskytte Danmark. Men det vidner også om, at der, på trods af politisk uenighed, er enighed om, at Danmark eksisterer som en given enhed, der skal beskyttes. Dermed bliver det centralt at forstå, hvordan ideen om 'at passe på Danmark' mobiliseres.

I  denne  artikel  vil  jeg  derfor  undersøge,  hvordan  de  forskellige  partier  og partiledere i perioden omkring og efter indførelsen af grænsekontrollen italesatte Danmark på Facebook. Ved hjælp af det digitale redskab Fanpage Karma samt en manuel optælling undersøges alle de Facebook-opdateringer, som de ni politiske partier 2 og de ni partiledere 3 , der har plads i Folketinget, har postet om grænser, flygtninge og indvandrere i perioden fra den midlertidige grænsekontrols indførsel, den 4. januar, til den 16. september 2016. Dernæst foretages en rytmeanalyse (Lefebvre 1992; Henriques 2010; Kofoed 2013), der især fokuserer  på  affektiv  intensitet  (Massumi  2009),  affektive  retningsgivere  (Kofoed 2013) og affektiv pulseren og serialitet. Undersøgelsen bruges til at vise, hvordan politikere  og  politiske  partier  mobiliserer  støtte  til  ideen  om  at  passe  på Danmark, og hvordan dette manifesterer sig i affektive, intensive miljøer på det sociale medie Facebook.

Artiklen argumenterer for, at den radikale mediering (Grusin 2015) medfører nye affektive strukturer på de sociale medier, og at dette former debatten om grænser,  flygtninge  og  indvandrere.  Analysen  identificerer  særlige peak -dage, hvor debatten intensiveres, og argumenterer for, at disse udvider det affektive mulighedsrum og fungerer som et repertoire, der kan bruges til at genkalde den affektive intensitet og dermed kontinuerligt vedligeholde og intensivere den puls, der er gennemgående i materialet. Analysen viser, at den rytmiske og affektive puls betyder, at 'Danmark' og 'Danmarks grænser' bliver affektivt stemt og intensiveret, og at dette blandt andet medfører, at individer, politikere og partier samles og følger intensive affektive rytmer. Dette betyder også, at opdateringernes rettethed virker som en affektiv governmentalisering (Reestorff 2017), der søger at styre hvilke affekter, der kan udvises i forhold til grænser, flygtninge og indvandrere, og hvor nationalstaten Danmark intensiveres affektivt.

## Dataindsamling og datainfrastrukturer

Undersøgelsen, som denne artikel bygger på, tager som sagt udgangspunkt i en indsamling og analyse af de ni politiske partier og de ni partilederes 4 opdateringer på Facebook i perioden fra den 4. januar til den 16. september 2016. Facebook er et socialt medie, det vil sige en internetbaseret applikation, der blandt andet tillader individer og grupper at bygge en semioffentlig profil og skabe en liste over forbin -delser, og som muliggør skabelse og deling af brugergenereret indhold (Boyd og Ellison 2008; Kaplan og Haelin 2010). Det betyder, at debatten om grænsekontrollen på de sociale medier kontinuerligt modificeres 'by all users in a participatory and collaborative fashion' (Kaplan og Haelin 2010, 61). At undersøgelsen fokuserer på Facebook skyldes, at Facebook er det mest udbredte sociale medie blandt politikere i Danmark. Allerede i 2014 var 170 ud af de 175 danske Folketingsmedlemmer repræsenteret på Facebook (Sørensen 2016), og sammenlignet med eksempelvis Twitters  457.000  månedlige  brugere  havde  Facebook  i  2015  3.476.000  brugere (TNS Gallup Social Media Life 2015).

KP! report

Page

Alternativet

Anders Samuelsen

Dansk Folkeparti

Det Konservative Folkeparti

Enhedslisten

Kristian Thulesen Dahl

Lars Løkke Rasmussen

Liberal Alliance

Mette Frederiksen

Morten Østergaard

Pemille Skipper

Pia Olsen Dyhr

Radikale Venstre

SF

Socialdemokratiet

Søren Pape Poulsen

Uffe Elbak

Venstre, Danmarks Liberale Pa

1/4/16 - 11/9/16

Performance Index Number of fans Average Wookly Growth Engagement Post interaction Number of posts Number of Likes

79.0%

59.0%

59.0%

83379

92862

76252

0.73%

0.4%

0.43%

3.87%

3.86%

3.69%

1.16%

1.35%

3.92%

1036

890

293

691472

845398

594453

Posts per day

3.331189711

2.861736334

0.942122186

Undersøgelsen beror i første omgang på en indsamling af alle opdateringer i perioden. Da jeg ønskede at indsamle materiale fra 18 forskellige Facebook-sider, anvendte jeg det digitale redskab Fanpage Karma, der er et marketingsredskab designet til at hjælpe 'social media managers' med at 'analyze your profiles - and your competitors. With KPIs, analyses and reports. Monitor your success and increase your social reach every day' (www.fanpagekarma.com). Jeg brugte altså et marketingsredskab til at indhente data om partiledernes og partiernes Facebook-sider. Dette viste mig blandt andet, at der i perioden var 7.719 opdateringer, 5.086.564 likes, og at hver post i gennemsnit har 1398 kommentarer. Det vil sige, at materialet rummer 10.791.162 kommentarerer fra Facebook-brugere. 5 Indsamlingen gør det muligt at identificere mønstre i det store materiale. Det bliver eksempelvis tydeligt, at Alternativet og Uffe Elbæks performanceindeks er højt baseret på ugentlig vækst, og at Alternativet, Anders Samuelsen og Dansk Folkeparti performer bedst på antal likes . 41.0% 20.0% 36.0% 0.51% 1.51% 87441 0.25% 0.73% 25677 0.5% 1.17% 2.87% 0.6% 1.31% 163 378 277 151038 64083 0.524115756 1.215434084 0.890675241

Figur 1: KPI report. De 18 danske partier og partilederes performanceindeks på Facebook.

De data, jeg har indsamlet ved hjælp af Fanpage Karma, kan beskrives som big data , fordi de giver adgang til en stor mængde materiale og gør dette søgbart. Big data kan forstås som: 'produced predominately through new information and communication technologies (ICTs), are characterised as being large in volume, produced continuously, and varied in nature, although they are often a by-product of systems rather  than  being  designed  to  investigate  particular  phenomena  or  processes' (Kitchin og Lauriault 2015, 453). I denne sammenhæng skal det dog nævnes, at de data, jeg har indsamlet, netop har haft til formål at indhente viden om et specifikt fænomen. Ikke desto mindre er den første indsamling så bred, at den ikke i sig selv er designet til at belyse et bestemt emne. Big data er interessante i analyse-øjemed, fordi deres epistemiske betydning er 'their ability to find and surface utterly alien patterns and relationships among the measured, and thereby to disturb our doxic conventions, even, and especially when, those interpretations are sensible only to machine Users' (Bratton 2015, 334). Den store mængde data viser mønstre, som kun kommer til syne i den 'maskinelle læsning' - eksempelvis at det nye parti Alternativet på Facebook har et langt højere performanceindeks end regeringspartiet Venstre. Mere interessant for denne analyse viser det sig, at de forskellige partier Page Alterativet Anders Samuelsen Dansk Folkeparti Det Konservative Folkeparti Enhedslisten Kristian Thulesen Dahl Lars Løkke Rasmussen Liberal Alliance Mette Frederiksen Morten Østergaard Pemille Skipper Pia Olsen Dyhr Radikale Venstre SF

Socialdemokratiet

Søren Pape Poulsen

Uffe Elbak

Venstre, Danmarks Liberale Pa Number of Sad

6723

2924

866

851

8654

1009

Number of Haha

3915

21572

1843

861

1287

805

Number of Wow

1946

3320

1021

495

1263

455

Number of Love

33072

19382

11783

2860

9913

3755

Number of Angry

5535

18567

19862

3261

37834

6198

og partilederes følgere har forskellige emotionelle responser. Således har Enhedslisten (37.834) og Dansk Folkeparti (19.862) flest 'angry' emoticons , Alternativet og Anders Samuelsen har flest 'love' emoticons, og Pia Olsen Dyhr flest 'sad'. Jeg vil vende tilbage til den affektive betydning af disse emotionelle responser. Her er det i første omgang interessant at vise, at big data kan give et indblik i partierne og partiledernes performanceindeks og indfange detaljer, som ellers nemt kunne være overset i den store volumen. 11614 3999

671

2067

310

2629

1817

Figur 2: KPI-rapport. Fordelingen af emoticons.

Analysen af big data er brugt til at give en indledende indgang til og indsigt i data. Men det er også nødvendigt at analysere small data , der kan levere svar på specifikke spørgsmål og ikke mindst fange detaljer, som kan overses i den store volumen af data. I undersøgelsen har jeg derfor skaleret small data-analyser ind i den større infrastruktur af big data (Kitchin og Lauriault 2015, 468). Dette har krævet et stort arbejde. Jeg har således manuelt gennemgået alle 7.719 opdateringer med henblik på at identificere de opdateringer, der omhandler grænsekontrol, flygtninge og ind -vandrere.

Dette har været nødvendigt, fordi mange af opdateringerne er yderst kontekstbestemte. Eksempelvis skal man, når Radikale Venstre den 22. februar opdaterer sit  coverbillede  til  et  meme,  hvor  der  står  'tag  ansvar,  ikke  smykker',  genkende referencen til L87, en lov der giver politiet retten til at konfiskere flygtninges vær -dier. Resultatet af den manuelle indsamling viser, at 1.210 opdateringer omhandler grænsebomme, flygtninge og indvandrere.

Emnet er altså centralt for alle partierne. Men resultatet viser også, at det især fylder hos Dansk Folkeparti (58 %), Kristian Thulesen Dahl (50 %), Radikale Venstre (49 %) og Morten Østergaard (38 %). I forhold til intensitetsniveau er det altså især to partier og deres partiledere, der driver debatten.

Page

Alternativet

Anders Samuelsen

Dansk Folkeparti

Det Konservative Folkeparti

Enhedslisten

Kristian Thulesen Dahl

Lars Løkke Rasmussen

Liberal Alliance

Mette Frederiksen

Morten Østergaard

Pernille Skipper

Johanne Schmidt Nielsen

Pia Olsen Dyhr

Radikale Venstre

SF

Socialdemokratiet

Søren Pape Poulsen

Uffe Elbæk

Venstre, Danmarks Liberale Pa Number of post on borders, refugees Number of posts

62

49

169

47

58

1036

890

293

515

550

Figur 3: Antal opdateringer. Hhv. om grænsekontrol, flygtninge og indvandrere og samlet 6

| 163            |
|----------------|
| 25 29 378 193  |
| 104 277        |
| 17 161         |
| 55 163         |
| 53 193 269 396 |
| 13 341         |
| 50 21 889 301  |

Efter  optællingen  af  opdateringer  om  grænsekontrol,  flygtninge  og  indvandrere kortlagde jeg de enkelte dages opdateringer. Dermed blev det muligt at identifi -cere dage med peaks , altså dage hvor antallet af opdateringer er over gennemsnittet. Som det ses i figur 4, er debatten præget af store udsving: Der er meget få dage, hvor emnet slet ikke berøres, og der er en generel puls og særlige intensive dage og perioder. Jeg vil vende tilbage til, hvordan peakene og den gennemgående puls influerer debatten om grænsekontrol, flygtning og indvandrere nedenfor.

Figur 4. Opdateringer om grænsekontrol, flygtninge- og indvandrerpolitikken.

Både indsamling af data via Fan Karma og den manuelle kortlægning af small data kan være forbundet med metodiske problemer. Big data kan være påvirket af serverstabilitet og begrænsninger i adgang til data. Eksempelvis lavede Facebook i perioden fra 2012-2015 ændringer, hvor de 'added more features thereby increasing the different types of data that could be collected from the service, but at the same time the service limited the API data access' (Bechmann og Vahlstrup 2015). Den manuelle indsamling imødekommer nogle af disse begrænsninger, men også her er der udfordringer. Opslag kan eksempelvis være blevet slettet, og der er selvsagt blevet truffet en række valg i forhold til, hvad der er en del af debatten om grænser, flygtninge, og indvandrere. 7 På trods af disse udfordringer har kombinationen af big data og den manuelle indsamling gjort det muligt at identificere særlige karakteri -stika og variationer i materialet.

TOP LINKS

TOP WORDS

nyheder.tv2.dk/politik/2016- V

05-12-k-og-df-raser-over-

nyheder.tv2.dk/politik/2016-0...

det v

Asyltallet er raslet ned under V

og v

vi V

til v fire uger med grænsekontrol politiken.dk/udland/fokus\_int...

DF: Ingen kontanthjælp til

indvandrerkvinder, der

İyllands-posten.dk/politik/ECE....

nyheder.tv2.dk/krimi/2016-

06-08-hoejesteret-said-

nyheder.tv2.dk/krimi/2016-06-..

Skær DR ned med 25 procent V

b.dk/kronikker/skaer-dr-ned...

Danmark V

Thulesen Dahl til Løkke: Luk V

Pả v grænsen helt - nul b.dk/nationalt/thulesen-dahl-..

Afviste asylansøgere vil ikke V

til Jylland: Her er 11 krav

ekstrabladet.dk/nationen/afvi.\_.

med v

Aarhus dropper plan om

stormoské

dr.dk/nyheder/politik/aarhus-..

Jeg

DF udfordrer samarbejde i blá V

blok: Aflyser besparelser pă

dr.dk/nyheder/politik/df-udfor...

Men v

Debatten live fra New York | V

af v TV | DR

dr.dk/tv/se/debatten?queryha...

15k

5.9k

15k

5.8k

## Radikal mediering og affektive rytmer

Indsamlingen af materiale via Fan Karma viser, at 'Danmark' er et af de hyppigst forekommende ord i de 7.719 opdateringer (se figur 5). Danmark er altså en inten -siv betydningsgiver i datamaterialet. Endvidere viser det sig, at ud af de 3.410 opdateringer, der indeholder links, omhandler otte af de ti mest debatterede og likede grænsekontrol, flygtninge og indvandrere (se figur 6).

11k

1.7k

11k

1.6k

9.8k

1.6k

Figur 5. Top Words (fankarma.com)

Figur 6. Top Links (fankarma.com)

Den hyppige brug af ordet Danmark og den intensive deling og debat om opdateringer, der omhandler grænsekontrol, flygtninge og indvandrere, peger på en inten -sitet, der kan være svær at forklare udelukkende ved hjælp af materialets indhold. En del af forklaringen kan være, at den radikale mediering (Grusin 2015), der er et resultat af de sociale mediers allestedsnærværende karakter, medfører transformationer af affektive  strukturer.  Den  'radikale  mediering'  henviser  netop  til,  at medier og medieteknologier både genererer epistemologisk vidensproduktion og kropslige, materielle, individuelle og kollektive affektive moods eller 'structures of feeling' (Grusin 2015, 125). Argumentet er altså, at de sociale medier og den radikale mediering ikke udelukkende handler om repræsentationer, debat og dialog, men også skaber en ny form for medieret og kropslig affektiv infrastruktur. Udfordringen i forhold til den radikale mediering er både at forstå, hvilken rolle affekt spiller på de sociale medier, og metodisk at kunne undersøge affektive strukturer.

I affektforskningen er der ikke nødvendigvis enighed om, hvad affekt er. Én tradition, med forskere som Nigel Thrift (2008), Teresa Brennan (2004) og til dels også Brian Massumi (2002), argumenterer for, at affekt er ikke-repræsentationelle reaktioner  i  kroppen.  En  anden  tradition,  med  eksempelvis  Sara  Ahmed  (2004) og Margaret Wetherell (2012), fremhæver, at skellet mellem affekt, krop og diskurs kun kan forstås teoretisk, da vi netop erfarer det samtidigt. Forskellen mellem de to traditioner er dog ikke større, end at de begge forstår affekt som noget, der påvirker og skaber forandringer både i den enkelte krop og i relationerne mellem kroppe. I det følgende vil jeg forstå affekt som en kropslig overgang (Reestorff 2016 og 2017). Altså som det, der sker, når kroppe intensiveres, når energier falder eller stiger (Massumi 2009), og når der opstår en særlig affektiv 'atmosfære' (Ahmed 2004).

Den digitale og teknologiske udvikling og den radikale mediering på de sociale medier skaber nye digitale og affektive miljøer, der former den hverdagslige socialitet (Karatzogianni og Kuntsman 2012). Med henblik på at forstå, hvordan de affektive strukturer formes i debatten om grænser, flygtninge og indvandrere, bruger jeg rytmeanalysen som metode (Lefebvre 1992; Henriques 2010; Kofoed 2013). I rytmeanalysen vil jeg især fokusere på affektiv intensitet (Massumi 2009), affektive retningsgivere (Kofoed 2013) og affektiv pulseren og serialitet.

Dataindsamlingen gør det muligt at kortlægge debattens rytmer. Indsamlingen resulterede  som  sagt  i  1.210  opdateringer,  omhandlende  grænser,  flygtninge  og indvandrere. Der skal tages højde for, at det danske folketing ikke er aktivt i perioden fra midten af juni til den første tirsdag i oktober. Det betyder, at aktiviteten på Facebook i denne periode og især i sommerferieugerne er lavere end resten af året. Undersøgelsen viser, at der i perioden er flere opdateringer om flygtninge- og indvandrerpolitikken end noget andet politisk emne. Volumen er høj. Den høje volumen følges også af en række intensive peak-dage, hvor opdateringerne flokkes. Det drejer sig om otte peak-dage, hvor antallet af opdateringer overstiger 15: 1) den 4. januar (22 opdateringer), 2) den 13. januar (15 opdateringer), 3) den 26. januar (23 opdateringer), 4) den 29. februar med (20 opdateringer), 5) den 14. marts (20 opdateringer), 6) den 22. marts (25 opdateringer), 7) den 12. juni (17 opdateringer), 8) den 15. juli (17 opdateringer).

Peak-dagene viser, at de mange opdateringer på tværs af partiskel følger særlige rytmer. Ifølge Henri Lefebvre er rytmer det, der 'connects space, time and energies that unfold here and there' (Lefebvre 1992, 18), og Henriques skriver, at affekt udtrykkes rytmisk gennem 'relationships, reciprocations, resonances, syncopations and harmonies' (Henriques 2010, 58). Affektive rytmer kan altså forstås som udviklingen og udvekslingen af energier, som 'ordningen af gentagelse og forskydelse, som er afstemt affektivt' (Kofoed 2013, 172).

På peak-dagene ser vi i forlængelse heraf, at rytmerne bevæger sig fra middelintensitet  til  intensive  energistigninger.  Energiniveauet  stiger,  når  de  forskellige partier kaster sig ind i debatten på samme dag. Det betyder, at debattens affektive  rytmer kan aflæses i den indsamlede datas stigninger og fald, når deltagerne og disse kroppe er 'gearing up for a passage towards a disminished or augmented state' (Massumi 2009, 6). Materialet viser endvidere, at den affektive intensitet, der opstår på peak-dagene, ikke er præget af ensartethed. Dette er interessant, fordi de mange opdateringer på de samme dage kunne betyde, at der var tale om rytmiske gentagelser. Men undersøgelsen af peak-dagene viser, at den intensive og affektive energiudladning er knyttet til forskellige emner.  Dette ses eksempelvis den 22. marts, hvor den store mediebegivenhed er terrorangrebet i Bruxelles, men hvor opdateringerne blandt andet også omhandler forslag om, at radikale imamer skal udvises, og jubel over, at grænsekontrollen angiveligt virker, idet der er færre asyl- ansøgere. Der er altså en affektiv intensitet, der virker samlende, men politikerne og de politiske partier taler ikke om det samme, og deres affekt er ikke den samme. Dette kan forstås som et resultat af det, Massumi kalder 'differential attunement' (2009). Peak-dagene er udtryk for ændringer i de affektive strukturer og rytmer på Facebook, når politikerne, de politiske partier og deres følgere intensiverer deres energiniveau. Det resulterer i kollektive begivenheder, hvor de mange opdateringer på den ene side er en fælles rytmisk intensivering af det affektive rum på Facebook, men på den anden side foranderlig, idet de forskellige kroppe er 'tunet' forskelligt og dermed intensiveret forskelligt i relation til grænser, flygtninge og indvandrere.

## Peak-dage som affektive mediebegivenheder

Peak-dagene er som sagt et udtryk for kollektive præmedierede affektive begivenheder, hvor politikerne, de politiske partier og deres følgere er 'tunet' forskelligt. I forhold til dette fokus på peak-dagene som begivenheder er det interessant, at de affektive rytmer følger udviklingen ikke blot på de sociale medier, men også i de traditionelle nyhedsmedier. I de 7.719 opdateringer er der 3.410, der indeholder links, og i opdateringerne om grænser, flygtninge og indvandrere er der en lang række henvisninger til nyhedsmedier: Der er eksempelvis 58 links til dr.dk, 153 til tv2.dk, 60 til politiken.dk, 47 til b.dk, 60 til politiko.dk, 23 til ekstrabladet.dk, 33 til bt.dk og 20 til information.dk. Denne tætte sammenkobling mellem de sociale mediers affektive strukturer og de traditionelle nyhedsmediers rytmer vidner om, at den radikale mediering finder sted i en intensiv medieøkologi, hvor forskellige rytmer sammenflettes i en 'dynamisk topologi' (Guattari 2000). Endvidere vidner det om, at de affektive rytmer på de sociale medier drives frem af en interesse for det spektakulære, for intensive begivenheder, der sammenvæves med en høj grad af ubestemmelighed (Kofoed 2013, 164).

Det er karakteristisk, at flere af peak-dagene er knyttet til større mediebegiven -heder eller til parlamentariske ændringer, som indførslen af lov L87. I den forstand kan peak-dagenes rytmer tolkes som en forlængelse af den debat, der foregår i det parlamentariske system, og som formidles af de traditionelle nyhedsmedier. Men peak-dagene følger også andre rytmer. Eksempelvis influeres peakene den 29. fe -bruar og den 14. marts af, at det Radikale Venstre inviterer gæster - Stine Bosse og Peter Skaarup - til at administrere deres Facebook-side. På den måde integrerer partiet  en  rytme,  der  er  kendt  fra  et  andet  socialt  medie,  nemlig  Twitter,  og  det medfører en stigning i volumen af opdateringer og en ændret intensitet i Facebookrytmen.

Peak-dagene kan forbindes til rytmerne fra store mediebegivenheder. I sin forståelse  af  mediebegivenheder  kritiserer  Nick  Couldry  affektteorien  for  at  overse mediers rolle i produktionen af social viden og i den kontinuerlige repræsentation og reproduktion af strukturel ulighed (Couldry 2012, x). Couldry og Andreas Hepp argumenterer endvidere for, at mediebegivenheder er 'certain situated, thickened, centering performances of mediated communication that are focussed on a specific thematic core, cross different media products and reach a wide and diverse multiplicity of participants' (Couldry og Hepp 2009, 12). Peak-dagene kan i forlængelse af dette forstås som mediebegivenheder. De samler politikerne, de politiske partier og Facebook-brugerne omkring et medieret centrum, når de eksempelvis skifter deres profilbillede til det franske flag som led i en kollektiv sorgpraksis. Det medierede centrum er i øvrigt ikke afgrænset af sprog eller nationale grænser, men er netop kendetegnet ved en fælles performativ rettethed mod det globalt medierede centrum og globale affektive rytmer. Det er væsentligt at fastholde, at selvom rytmerne er sammenvævede med traditionelle nyhedsmedier og begivenheder, får de en særlig affektiv dynamik på de sociale medier. Affektteorien og -analysen må selvsagt ikke overse mediers rolle i produktionen af social viden (2013), men et fokus på mediet og mediebegivenheder må heller ikke overse betydningen af de affektive strukturer, der netop bidrager til at forme mediebegivenheden. Ved at inddrage en analyse af affektive rytmer bliver det synligt, at mediebegivenhederne ikke kun virker samlende, men skaber en affektiv spredning, der i høj grad beror på politikernes og brugernes 'differential attunement'.

Peak-dagene vidner om intensitetsniveauet og volumen i debatten, og om at internettet har transformeret de affektive infrastrukturer og mulighederne for intersubjektiv afsmitning. De affektivt ladede mediebegivenheder viser, at internettet 'provides what Thrift calls a novel 'prosthetic impulse,' or vector, for social imitative encounters' (Sampson 2012, 57; se også Reestorff og Stage 2016, 236). Dermed er  peak-dagene  eksempler  på,  at  internettet  kan  facilitere  netværk  og  'vibratory events' (Sampson 2012, 164). Disse 'vibratory events' er baseret på affektive imitationslogikker. Dette gør sig især gældende den 12. juni og 15. juli. På disse to dage er der henholdsvis et angreb på den homoseksuelle natklub Pulze i Orlando og på en menneskemængde, der fejrede Bastilledagen i Nice. På disse to peak-dage forårsager de globale mediebegivenheder imitation og en fælles online artikulation af sorg. Der installeres en kollektiv rytme, der virker som 'a regulatory tool for group functionality by being used to draw citizens into a state of affective entrainment where discourses can be felt' (Knudsen og Stage 2015, 120). Men hvor man umiddelbart  kunne  antage,  at  de  forskellige  opdateringer  på  peak-dagene  angår  det samme emne og altså primært er et udtryk for affektive imitationslogikker foranlediget af globale mediebegivenheder, viser empirien, at affekten også antager en spredningsstruktur. Argumentet er altså, at materialet viser, at de globale mediebegivenheder ikke blot forårsager 'centering performances' (Couldry og Hepp 2009, 12), men skaber et fundament for en affektiv spredning og en intensivering, hvor nye rytmer kan implementeres.

Peak-dagene skaber som sagt et fundament for affektiv spredning og intensivering. Dette sker, fordi peak-dagene bruges til at 'draw citizens into a state of affective entrainment' (Knudsen og Stage 2015, 120), og dette affektive rum bruges til at tilføje nye emner og ikke mindst nye affektive rytmer. Dette ses eksempelvis den 22. marts, hvor Uffe Elbæk i en lang opdatering starter med at beskrive sin sorg over angrebet. Her viser han altså, at han er trukket ind i den kollektive affektive intensitet. Endvidere viser hans opdatering (se figur 7), at han er bevidst om, at han træder ud af den kollektive affektive imitation og bevæger sig ind i en anden rytme. Han skriver: 'Det føles forkert at starte en lang diskussion her på væggen igen.' Her ses det, at der er ubehag eller tvivl forbundet med at forlade den kollektive rytme.

Uffe Elbæk ·

Startside

Om

Billeder

Synes godt om

Noter

Videoer

Opslag

· Besked

if Synes godt om|

· Del

..· Mere v

Det føles forkert at starte en lang diskussion her på væggen i dag. Men blot

for alligevel at nævne nogle af de grundelementer der bør indgá en sádan

løsning (fra det helt store til det helt nære):

- stabilisering af situationen i Nordafrika og Mellemøsten. Herunder ikke

Men dette viser netop også, hvordan affekten distribueres og transformeres gennem 'differential attunement'.

Nye rytmer tilføjes den affektive struktur, når Elbæk bruger den globale mediebegivenheds rytme som afsæt til eksempelvis at diskutere EU's ydre grænser og forebyggende arbejde i lokalområder.

- støt op om og arbejd tæt sammen med de lokale kræfter i boligområderne

lokalpoliti etc). De sidder inde med uvurderlig viden.

løsninger.

Im Synes godt om

Figur 7: Uffe Elbæk reagerer på angrebet i Bruxelles den 22. marts.

Anders Samuelsen bruger på samme vis som Uffe Elbæk den globale mediebegivenhed som afsæt for at tilføje nye emner til debatten om grænser, flygtninge og indvandrere og ikke mindst til at tilføje nye affektive rytmer. Samuelsen skriver (se figur 8), at 'terroristerne lever som fisk i vandet i bestemte muslimske og kriminelle miljøer,' og 'angrebene i dag var desværre ikke overraskende og der kan sagtens komme flere - også i Danmark.'

Dermed deterritorialiserer Samuelsen den globale begivenhed, angrebet i Bruxelles, og gør den til et spørgsmål om muslimske og kriminelle miljøer i Danmark. Endvidere anvender han en affektiv logik, der handler om 'premediation' (Grusin 2010). Præmediering handler om den fortsatte mediering af mennesker i og gennem medieteknologier, og især om at mulige 'fremtider' altid allerede er medieret. Denne form for præmediering ser vi netop, når Samuelsen insisterer på, at der sagtens kan komme flere angreb også i Danmark. Dette er en affektiv logik, fordi argu -mentet om den mulige fremtid producerer en temporalitet, der både er rettet mod det umiddelbare øjeblik og mod den nære fremtid.

Denne præmedierede dobbelte temporalitet faciliterer affektiv intensitet, fordi den  skaber  en  intensivering  af  årvågenhed  eller  alarmberedskab  (Grusin  2010, 129). Dette er centralt, fordi præmediering, som beskrevet af Grusin, ikke handler om at forudsige fremtiden, men om at skabe affektiv intensivering og rettethed, og som det ses i Samuelsens opdatering, er det netop pointen at skabe et stærkt 'affektivt vi'.

Præmediering viser, at mediebegivenheder ikke blot intensiveres affektivt i relation Anders Samuelsen C

@AndersSamuelsenLA

Startside

Om

Billeder

Begivenheder

Figur 8: Anders Samuelsen reagerer då angrebet i Bruxelles den 22. marts.

· Synes godt om · Besked Del

Anders Samuelsen

22. marts · €

Figur 8: Anders Samuelsen reagerer på angrebet i Bruxelles den 22. marts.

til det tematiske centrum og 'centering performances', men også i relation til præmedierede ubestemte fremtider. Dette giver mediebegivenhederne karakter af spectacles , der netop, ifølge Stephen Duncombe, animerer en abstraktion og beror på et argument, der ikke appellerer til fornuft og fakta, men til historier, myter, forestillinger og fantasi (Duncombe i Jenkins 2007). I den forstand er opdateringerne på peak-dagene præmedierede spectacles, der skaber affektiv rettethed mod mulige og umulige fremtider. De handler ikke blot om fakta og den specifikke globale medie -begivenhed, men om at generere affektiv intensitet, volumen og spredning.

## Udvidelsen af det affektive mulighedsrum

Den 26. januar er en peak-dag og et eksempel på, at en global mediebegivenhed bruges til at generere affektiv intensitet, volumen og spredning og dermed til at udvide det affektive mulighedsrum. Den 26. januar var som nævnt dagen, hvor den kontroversielle lov L87, omhandlende inddragelse af flygtninges værdier, blev ved -taget, og dagen hvor loven får international opmærksomhed og kritik blandt andet fra Kofi Annan og FNs generalsekretær Ban Ki-moon. 8 Men i stedet for at diskutere loven og dennes konsekvenser, inddrager politikernes og partiernes opdateringer en række nye emner. Opdateringerne kan inddeles i forskellig modi, der alle adresserer  et  bestemt  emotionelt  register,  og  de  virker  som  'affektive  retningsgivere' (Kofoed 2013, 164), der henviser til, hvad der opfattes som muligt og ikke-muligt at tænke i forhold til nationalstaten.

For det første er der en række forslag til nye stramninger af flygtninge- og indvan -drerpolitikken . Det foreslås eksempelvis, at der skal være straksbehandling af asylansøgere ved grænsen (Dansk Folkeparti og Kristian Thulesen Dahl), at barnebrude ikke skal bo med deres mænd i danske asylcentre (Dansk Folkeparti og Venstre), at FNs flygtningekonvention skal revideres (Søren Pape Poulsen), at der skal byg -ges flere boliger, og at asylansøgere skal have lov til at arbejde (Radikale Venstre). Forslagene er alle affektive retningsgivere, der skal facilitere fællesskab og kollektiv intensitet blandt følgerne. For det andet er en række opdateringer rettet mod at mobilisere vrede . Følgerne opfordres til at være vrede over, at der er barnebrude, der bor

·** Mere »

Johanne

Schmidt-Nielsen

@johanneschmidt

Startside

Om

Velkommen

Synes godt om

Billeder

Videoer

Noter

Begivenheder Johanne Schmidt-Nielsen

26. januar · €

Så er lovforslaget vedtaget. Et forslag, der splitter familier ad. Et lovforslag,

der i særlig grad rammer kvinder og børn. Betyder, at flygtninge skal vente

mere end tre år, før de kan få ægtefælle og børn i sikkerhed. Der medfører,

med deres mænd (Venstre og Dansk Folkeparti), at der er asylansøgere, der ikke er tilfredse med maden og klager over, at der ikke er gratis tv (Dansk Folkeparti), og at der er et iskoldt sted i helvede for kvinder, der træder på andre kvinder (Pia Olsen Dyhr). For det tredje er der opdateringer rettet mod at mobilisere medlidenhed med flygtninge og sorg over, at den danske politik ikke handler om medlidenhed . 'Hvor småt kan det blive', skriver det Radikale Venstre og Morten Østergaard i et meme, #ikkeivoresnavn skriver Enhedslisten, og både Enhedslisten og SF begræder, at 'vi efterlader børn i krigszoner' og 'splitter familier ad'. Disse affektive retningsgivere er rettet mod at mobilisere medlidenhed, sorg og skam. Det ses også, når både det Radikale Venstre og Uffe Elbæk nævner udlandets blik på Danmark og specifikt Kofi Annan, der skriver på Facebook, at L87 ikke er et udtryk for 'det Danmark, han kender'. at kvoteflygtninge, som ikke kan læse og skrive, sorteres fra. Som motiverer

Opdateringerne har som sagt forskellige  tematikker.  De  refererer  både  til  L87, barnebrude,  udlandet  og  usolidariske  indvandrerkvinder.  Det  betyder,  at  opdateringerne handler om affektiv intensitet og rettethed, og at de udvider det affektive mulighedsrum. Referencerne til Kofi Annan, Sverige, Tyskland og EU er et forsøg på at mobilisere skam. Skam er netop socialt og er 'experienced when the self reaches awareness of being exposed to the regard of others with the reflective notion of their implicit or explicit judgment, and the sense that the judgment matters' (Danielson 2013, 63). Opdateringerne, der peger på udlandets blik på Danmark, er altså en måde at pege på, at politikerne og Facebook-brugerne bør erkende det eksterne blik og føle skam. Men der tilbydes også en udvej, nærmest en form for syndsforladelse, idet man netop ved at erkende skammen kan erkende sin delagtighed som dansker i den danske lovgivning og ved at udvise den rette emotion, nemlig skam, fraskrive sig denne delagtighed. Der tilbydes et retningsgivende affektivt mulighedsrum. Dette ses eksempelvis, når Johanne Schmidt-Nielsen (se figur 9) skriver, at hun håber, at de in -ternationale journalister 'får sig en snak med de tusindvis af danskere, der engagerer KNIK

Figur 9: Johanne Schmidt-Nielsens opdatering om L87.

Søren Pape Il Synes godt om

· Besked | A Del

··· Mere »

Jeg har skrevet en kommentar til Ræson om flygtninge- og migrantkrisen.

Jeg synes ærlig talt ikke, at det har vist sig at være en særligt god løsning, at

indgangen til det forjættede land består i, at man kan komme hertil på egen

hand. At man er risikovillig eller har rad til en menneskesmugler er ikke

sig i Venligboerne, Dansk Flygtningehjælp og Røde Kors'. Her henvises altså til skammen og det internationale blik, men også til en åbning og et håb om, at skammen kan vendes til stolthed over civilt engagement.

Mobiliseringen af skam er ikke den eneste affektive retningsgiver. Flere af opdateringerne bærer præg af forsøg på at afvise skammen gennem forskellige taktikker: 'fight, flight, freeze, appease, or dissociate' (Tarakali, 2009). Dette ses både i forsøg på at motivere, formilde og retfærdiggøre lovgivningen. Socialdemokraternes Mette Frederiksen argumenterer eksempelvis for, at det er nødvendigt med en 'balance', at  vi  skal  beskytte  'velfærdssamfundet'  og  hjælpe  i  'nærområderne', men 'også herhjemme'. Afvisningen af skammen sker også i en mere konfrontatorisk form, når det Konservative Folkeparti og Søren Pape Poulsen (se figur 10) argumenterer for, at de asylansøgere, der kommer til Danmark, ikke er de svageste, fordi de har haft råd til en menneskesmugler, og at FNs flygtningekonvention skal moderniseres. Her omdirigeres skammen altså gennem argumentet om, at ved at hjælpe de flygtninge, der kommer til Danmark, overser man dem, der virkelig har brug for hjælp. @SorenPapePoulsen Startside Om Billeder Videoer Synes godt om Opslag Opret en side Dimir 10. Caron Dono Doulone andotorinoom ot footninod lun dolland coco carl trio fluotnincoloiro

Figur 10: Søren Pape Poulsens opdatering om at flygtninge kun skal kunne søge asyl via flygtningelejre.

Skam bruges som affektiv retningsgiver (Kofoed 2013) og som en udvidelse af det affektive mulighedsrum. Dermed er det affektive mulighedsrum også et spørgsmål om magt. Uden at skelne mellem affekt og emotion argumenterer Ian Burkitt for, at affekt findes 'in pat -terns of relationship to other people and to the world, and feelings and emotions form our embodied mindful sense of different aspects of those relationships' (Burkitt 2014, 8). Affekter er altså 'power relations' (Burkitt 2014, 156), der guider og dirigerer menneskelig interaktion. De mange opdateringer viser netop, at de affektive retningsgivere både involverer en konkret rettethed mod eksempelvis skam, skyld, stolthed, forsvar og vrede, og en rettethed, der er anderledes ubestemt. Her handler de affektive retningsgivere om selve den affektive intensitet, altså om at mobilisere og vedligeholde affekt. Når Dansk Folkepar-

Poulsen C

DF

B

Radikale

Dansk

Venstre O

Folkeparti

@radikalevenstre

/Startside

Om

Billeder

Videoer

Begivenheder

Opslag

Synes godt om

Noter

· A Del A Saved vl

Synes godt om

i Synes godt om

· Besked A Del

Dansk Folkeparti

10. oktober · €

Radikale Venstre

2. september · €

Dagens gode nyhed - enig? Hvis du er enig med DF i, at antallet af

ti (figur 11) og det Radikale Venstre (figur 12) den 2. september eksempelvis begge fejrer, at teltlejrene lukker, er der både tale om en affektiv rettethed mod den specifikke fejring og en affektiv intensivering af en ubestemt præmedieret fremtid. De to eksempler, hvor partierne fejrer, at teltlejrene lukker, er kendetegnet ved deres eksplicitte opfordring til at indgå i det affektive mulighedsrum. Dansk Folkeparti opfordrer sine følgere til at vise deres affektive stemthed ved at erklære sig 'enig' i, 'at antallet af asylansøgere skal endnu længere ned', og det Radikale Venstre skriver '#DetHandlerOmMennesker' og bruger dermed hashtaggets rytmiske funktion til at signalere affektens delbarhed og det kollektive affektive rum. Dermed guider partierne deres følgere ind i affektive intensiveringer og rytmiske gentagelser - 'the rhythmic refrains these carry' (Bertelsen and Murphie 2010). Følgerne af de to sider tilbydes en vej ind i et affektivt fællesskab og en måde at bevæge sig fra individ til kollektiv (Berlant 1991). Men de tilbudte fællesskaber er ikke homogene, fordi en række andre og nye tematikker inddrages som affektive katalysatorer, der kan bidrage til den kontinuerlige affektive stemthed. asylansøgere skal endnu længere ned - og gerne ned på nul, så tryk synes

Figur 12: Radikale Venstres opdatering om lukningen af teltlejrene

·.. Mere 7

·*· Mere - Det er ikke alle dage i det indsamlede materiale, der er lige intensive og har et højt volumen. Intensiteten i rytmerne stiger og falder. Spørgsmålet er således, hvad der sker med de affektive rytmer de dage, hvor der er en lavere grad af aktivitet. Svingningerne mellem høj og lav(ere) intensitet kan belyses ved at følge udviklingen af specifikke tematikker gennem materialet.

En simpel tilgang til undersøgelsen af materialets svingninger er at undersøge, hvilke ord der nævnes oftest i materialet, og hvornår et emne indtræffer og forlader debatten. En søgning i materialet via wordcounter.com og writewords og eftertælling i mit eget 'word arkiv' viser hvilke ord, der oftest går igen i de 1.210 opdateringer. De ord, der oftest anvendes, er flygtninge (969), Danmark (858), land (857), dansk (695), EU (458), asyl (446), arbejde (378), grænse (297), samfund (270), verden (236), integration (233), kvinde (216), kontrol (210), stram (197), udlændinge (166), frihed (175) og demokrati (166). Desuden er det værd at nævne, at ordene forslag (163), foreslå (49), ønske (136), krav (64) og kræve (41) indgår hyppigt i materialet. Det betyder, at partierne og politikerne kan trække på en rytme, der er etableret og intensiveret på en peak-dag, og genoptage og vedligeholde den kontinuerlige intensitet eksempelvis ved at stille krav, forslag og ønsker.

Forholdet mellem peak-dagene og den kontinuerlige affektive rettethed kan forstås ved at skelne mellem rytme og puls. Rytmen, siger Jette Kofoed, er intensitet og gentagelse, mens pulsen er 'grundslaget i rytmen, som imidlertid udgøres af flere intensiteter og affektiviteter, der spiller sammen. Pointen er, at pulsen ikke er fast, men at den findes i form af uvished, og at andre intensiteter (det kunne være pinlighed, fryd, frygt) arbejder affektivt i forhold til denne uvishedspuls' (Kofoed 2013, 173). I materialet kan man se, at peak-dagene 'fodrer' pulsens grundslag og dermed sikrer, at debatten kan rettes affektivt, vedligeholdes og genintensiveres. Dette ses ved, at ord, der indgår på peak-dage, løbende geninddrages i debatten. Det gør sig eksempelvis gældende med ordet kvinde, der i materialet bruges allerede den 4. januar, når Johanne Schmidt-Nielsen taler om 'Solidaritet med ofrene for de sexistiske og kvindefjendske masseovergreb i Köln nytårsnat.' Mediebegivenheden, overgrebene i Köln, bliver en genkommende reference i materialet, men også ordet kvinde, løsrevet fra den specifikke begivenhed, bliver en del af den puls, der vedli -geholder den affektive intensitet.

Alle de politiske partier og partiledere bruger på et tidspunkt ordet 'kvinde'. Eksempelvis skriver det Konservative Folkeparti den 9. januar, en dag, hvor der kun er én opdatering, at der skal 'stilles klare krav om kendskab til ligestilling og hård konsekvens overfor tilrejsende fra den arabiske verden.' Mette Frederiksen erklærer den 29. februar kulturel frihedskamp på muslimske kvinders vegne. Og på kvindernes internationale kampdag den 8. marts erklærer Lars Løkke Rasmussen, at politisk korrekthed aldrig må 'skygge for, at vi kan sige klart og utvetydigt fra over for religiøst funderet kvindeundertrykkelse'. Brugen af ordet 'kvinde' viser, at når vi på peak-dagene kan se, at en lang række forskellige emner, heriblandt 'kvinde', intensiveres, er dette en del af et affektivt repertoire, hvor partierne og politikerne kan hente og vedligeholde den affektive puls også på dage med lavere intensitet.

Lars Løkke

Rasmussen C

Mette

Frederiksen ·

@larsloekke

@mettefrederiksen.dk

Startside

Om

Rilledor i Synes godt om | Del | · Gem ||

i Synes godt om | » Del

· Gem |

·*· Mere 7

· Mere »

Det er kvindernes internationale kampdag. Vi er nået langt med ligestilling,

Mette Frederiksen

men der er fortsat kampe at kæmpe - også i Danmark. Det har vi ikke mindst

29. februar · Copenhagen, Capital Region of Demark · €

kunne se de seneste dag: Yderligtgående imamer i danske moskéer har talt

om stening af kvinder. De har opfordret kvinder til ikke at anmelde vold,

sammen til at forstá, hvor alvorligt det er.

muslimske kvinder..... Se mere

hjælpe og række hånden ud til.

Figur 14: Lars Løkke Rasmussens opdatering på kvindernes internationale kampdag

Kontinuiteten i den affektive rettethed og puls er interessant, fordi den indikerer, at der er serialitet i materialet. Jonathan Crary har en negativ tolkning af flowets og serialitetens betydning, idet han argumenterer for, at TV bryder med rytmer og introducerer en serialitet, der immobiliserer gennem 'the numbing and ceaseless production of the same' (Crary 2013, 117). Her er han i forlængelse af Wilém Flusser, der frygter, at 'in the future, all messages, especially models of perception and experience, will be taken in uncritically, that the informatics revolution could turn people into receivers who remix messages uncritically, that is, into robots' (Flusser 2011, 77). På sin vis vækker dette genklang i materialet, der viser, at der sker et remix af budskaber og brudstykker, som trækkes frem og kombineres som led i den affektive rettethed og puls. Men den serialitet, der produceres i materialet, er ikke en immobilisering i produktionen af det samme. Serialiteten er affektivt ladet, og den virker som en aktualisering af de rytmiske intensiveringer. Det skyldes, at opdateringerne ikke blot producerer det samme, for de forbinder og retter affekt mod nye objekter - fra grænsekontrollen til imamer og børnehaver. Serialiteten er dermed central, ikke fordi den passiviserer, men fordi den holder den affektive rettethed ved lige ved at skabe og reproducere 'sticky objects' (Ahmed 2004), der kan glide 'sideways between figures, as well as backwards by reopening past associati - DF

Dansk

Folkeparti

@danskfolkeparti

Startside

Om

Billeder

Synes godt om

Begivenheder

Videoer i Synes godt om

· Del

· Saved - |

*. Mere 7

Schengen er død og derfor SKAL grænsekontrollen ændres

fra stikprøve til fuld kontrol af hver enkelt der vil passere grænsen!

Vi skal passe pá, at vores gamle DANMARK ikke bliver løbet over ende af alle

de VELFÆRDSTURISTER der kommer fra det sikre Tyskland !

ons' (Ahmed 2004, 45). Snarere end en seriel produktion af det samme, er der tale om, at produktionen af det samme kontinuerligt fordrer produktionen af mere af det samme: det samme med variation. Politikerne og de politiske partier producerer mere affektiv intensitet, og deres følgere kræver netop denne intensitetsproduktion. Det ses eksempelvis, når Dansk Folkepartis følgere, som respons på en opdatering om, at grænsekontrollen virker, kræver mere handling. Men den handling, de kræver, er baseret på en præmedieret affektiv intensitet. Dette er tydeligt (se figur 15), når det hævdes, at 'Schengen er død', og at vi skal passe på, at 'vores gamle Danmark ikke bliver løbet over ende af de VELFÆRDSTURISTER'. Eksemplet viser, at pulsen bliver kontinuerligt vedligeholdt ved fortsat at tilbyde affektiv retning, og at serialitetet virker som en produktion af et ønske om mere af det samme, om mere affektiv intensitet; affekt rettet mod det kontinuerlige arbejde med affektivt at intensivere og vedligeholde nationalstaten Danmark.

Opslag

Opret en side schenken blev lavet sá lad dem stå de dejlige bomme Synes godt om · Svar · 1. februar kl. 20:02

Vi skal have permanent grænsekontrol. Hvem kan vel stadig

Figur 15: Kommentarer til Dansk Folkepartis opdatering om grænsekontrol den 1. februar

## Nationalstatens affektive overload

På undersøgelsens sidste dag den 16. september vender Venstre (se figur 16) tilbage til ideen om at passe på Danmark og skriver, at de vil 'fortsætte med at passe på Danmark, og derfor vil vi forstærke den stramme, konsekvente og realistiske udlændingepolitik'.

V

VENSTRE

Venstre,

Danmarks

Liberale Parti O

@venstre.dk

Startside

Om

Billeder

Videoer

Begivenheder

Opslag

Synes godt om

Noter I Synes godt om * Del

· Gem .. Mere -

Mette Frederiksen gav en flygtningefamilie 10.000 kr. ekstra om måneden i

højere offentlige ydelser. Det var med til at gøre Danmark alt for attraktivt.

Derfor har vi strammet udlændingepolitikken 38 gange. Og stramningerne

virker. Danmark er nu ikke længere i top 10 over de lande i EU, der

realistiske udlændingepolitik.

I Synes godt om

Figur 16: Venstre skriver den 16. september, at de vil passe på Danmark

For Venstre handler ideen om at passe på Danmark om at reducere eller helt stoppe asylansøgere. Det viser sig da også, at ordet grænse går igen 379 gange og ordet kontrol 2.777 gange i de 1.210 opdateringer, og at det er ord, der både bruges på de intensive peak-dage og i materialets løbende puls. I den forstand bliver 'grænsen' et eksempel på det, jeg har argumenteret for i denne artikel, nemlig at den radikale mediering på Facebook blandt politikerne og de politiske partier har afstedkommet en særlig affektiv struktur. I denne affektive struktur følger politikernes og partiernes opdateringer rytmer, eksempelvis fra mediebegivenheder, sommerferier og opdateringsrytmer fra Twitter og Facebook. Rytmerne intensiveres på peak-dage, hvor mediebegivenheder ikke blot intensiveres affektivt i relation  til  et  tematisk centrum, men også i relation til præmedierede (Grusin 2010) ubestemte fremtider. Peak-dagene virker som præmedierede spectacles, der skaber affektiv rettethed mod mulige og umulige fremtider. Dermed udvides det affektive mulighedsrum, der fungerer som et repertoire, der kan bruges til at genkalde den affektive intensitet og dermed kontinuerligt vedligeholde og intensivere den puls, der er gennemgående i materialet.

Den politiske forståelse af at passe på Danmark skaber en kontinuerlig puls, der indebærer, at 'Danmark' og 'Danmarks grænser' bliver affektivt stemte og intensiverede. Dette ses i antagonismer, der handler om, hvornår 'Danmark er bedst' eksempelvis når både Venstre, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og Kristian Thulesen Dahl den 7. september 2016 markerer årsdagen for, at der var flygtninge, der vandrede på motorvejen. Her skriver Dansk Folkeparti (se figur 17) i en deling af Kristian Thulesen Dahl, at vi skal have en 'permanent grænsekontrol'.

DF

B

Dansk

Folkeparti O

Radikale

Venstre O

@danskfolkeparti

@radikalevenstre

Startside

Startside

Om

Om

Billeder

Billeder

Videoer

Begivenheder

Opslag

Synes godt om

· Besked

I Synes godt om Del · Saved - |

i Synes godt om

DF

**. Mere v

· Del

·· Mere 7

Dansk Folkeparti har delt Kristian Thulesen Dahls opslag.

For et år siden gik der flygtninge på motorvejen. På lørdag slår frivillige,

7. september · €

virksomheder og foreninger dørene op for Velkomstfesten 2016 i Forum! Her

mødes flygtninge og danskere, erhvervsliv og organisationer, for sammen at

finde nye løsninger på, hvordan vi håndterer flygtningesituationen til gavn for

Enig med Kristian Thulesen Dahl i, at den midlertidige grænsekontrol skal

Figur 17: Dansk Folkeparti vil gøre grænsekontrollen permanent

Samme dage deler det Radikale Venstre, også med reference til flygtningene på mo -torvejene året forinden, en begivenhed: Velkomstfesten 2016 (se figur 18). Fore -stillingen om, at Danmark kan være anderledes og bedre, er dominerende i begge opdateringer, og selvom det ikke er det samme Danmark, de forestiller sig, bidrager begge opdateringer til at vedligeholde det 'forestillede fællesskab' (Anderson 1989) Danmark. Begge opdateringer vidner nemlig om, at de tager eksistensen af Danmark for givet. Dermed investerer begge opdateringer affektiv energi i forestillingen om Danmark.

Figur 18: Radikale Venstre mener, at Velkomstfesten er Danmark, når 'vi er bedst'

Konsekvensen af den rytmiske og affektive intensivering af 'Danmark' er for det første, at individer, politikere og partier samles og følger intensive affektive rytmer, hvor affektive retningsgivere tilbyder en måde, hvorpå individer kan ' feel their way into politics' (Papacharissi, 2015, p. 118). Dermed virker den affektive puls som en kontinuerlig invitation til at bevæge sig fra subjekt til kollektivitet og ind i det forestillede nationale hele. Men den affektive struktur har også andre konsekvenser.

Den affektive intensivering af Danmark indebærer nemlig også, at relationen mellem individet og nationalstaten governmentaliseres (Reestorff 2017). De affektive retningsgivere (Kofoed 2017) handler nemlig også om magt, og når opdateringerne eksempelvis mobiliserer skam, stolthed eller vrede, er det netop et forsøg på at governmentalisere den rette affekt og bestemme hvilke affekter, det er tilladt at udvise i forhold til flygtninge og indvandrere og nationalstaten.

Endelig viser analysen af materialet, at affekten er bundet op på en kontinuerlig puls og serialitet. Dette er centralt, fordi serialiteten ikke blot involverer en passivisering, men tværtimod er aktiv. I serialiteten ser vi, at 'kampen om Danmark' ikke er slut. Tværtimod. I figur 19, der er kommentarer til Venstres opdatering om deres 38 stramninger i udlændingepolitikken (figur 16), påstås det eksempelvis, at 'vi bliver helt demokratisk omdannet til en muslimsk Sharia-stat inden for 50-100 år'. Eksemplet viser netop, at den affektive serialitet bidrager til kontinuerlige krav om mere af det samme: mere affektiv intensitet; mere affektiv investering i 'Danmark'.

## Noter

- 1 Medmindre andet er angivet, er citater fra politikere og politiske partier hentet fra disses Facebook-sider på datoen nævnt i teksten.
- 2 Enhedslisten, SF, Socialdemokraterne, Alternativet, Radikale Venstre, Venstre - Danmarks liberale parti, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti.
- 3 Pia Olsen Dyhr, Mette Frederiksen, Uffe Elbæk, Morten Østergaard, Lars Løkke Rasmussen, Anders Samuelsen, Søren Pape Poulsen og Kristian Thulesen Dahl. Enhedslisten opererer ikke med en partileder, men de har en politisk ordfører. Johanne Schmidt-Nielsen var politisk ordfører frem til den 4. maj, hvor Pernille Skipper overtog posten. I min undersøgelse har jeg således fulgt Johanne Schmidt-Nielsen fra den 4. januar til den 4. maj og Pernille Skipper fra den 4. maj til 1. september.
- 4 Selvom det ville have været interessant at inkludere alle danske politikere, inddrager undersøgelsen udelukkende partiernes og partiledernes sider. Dette fokus gør det muligt at zoome ind på partiernes officielle politik og kortlægge de netværk, der skabes, når partierne og partile -derne linker til eksempelvis nyhedsmedier eller deler andres opdateringer.
- 5 De mange likes og kommentarer fra Facebook-brugerne er selvsagt et omfattende datamateriale, der kunne være et interessant analyseobjekt. Til denne artikel har jeg dog måttet begrænse min undersøgelse til politikerne og de politiske partiers opdateringer. Jeg har altså (endnu) ikke systematisk undersøgt de mange kommentarer.
- 6 Det er væsentligt, at antallet af opdateringer om grænsekontrol, flygtninge og indvandrere for Pernille Skipper og Johanne Schmidt-Nielsen kun er optalt for den periode, hvor de hver især har været politisk ordfører for Enhedslisten.

- 7 Eksempelvis har jeg valgt at udelade opdateringer om Danmarks køb af kampfly. Disse er rele -vante i forhold til Danmarks krigsdeltagelse og beskyttelse af nationale grænser, men med mindre nationale grænser og flygtninge- og indvandrerpolitikken nævnes, har jeg valgt at betragte dette som et udenrigspolitisk engagement, der er uden for undersøgelsens fokusområde.
- 8 Det er senere kommet frem, at FNs generalsekretær Ban Ki-moon i et brev til Lars Løkke Rasmussen og regeringen advarede mod L87, og at dette brev blev hemmeligholdt for Folketinget og offentligheden (Andersen, Bennike og Dahlin 2016).

## Litteratur

Ahmed, Sara (2004): The Cultural Politics of Emotion, Edinburgh: Edinburgh University Press. Andersen, Lasse Skou, Christian Dahling og Ulrik Dahlin (2017): 'Løkke hemmeligholdt FN-advarsel mod udlændingestramninger', i Information 17. oktober 2016.

Anderson, Benedict (1989): Imagined Communities: Reflections on the Origin and Spread of Nationa -lism , London: Verso.

Bratton, Benjamin (2015): The Stack: On Software and Sovereignity , Cambridge: The MIT Press .

Bechmann, Anja og Vahlstrup, Peter (2015): 'Studying Facebook and Instagram data: The Digital Footprints software', i First Monday , 20/12. doi: http://dx.doi.org/10.5210/fm.v20i12.5968.

Berlant, Lauren (1991): The Anatomy of National Fantasy: Hawthorne, Utopia and Everyday Life , Chicago: Chicago University Press.

Bertelsen, Lone og Andrew Murphie (2010): 'An Ethics of Everyday Infinites and Powers: Félix Guat -tari and the Refrain', i Melissa Gregg and Gregory Seigworth (red.): The Affect Theory Reader , Durham and London: Duke University Press, s. 138-60.

Brennan, Teresa (2004): The Transmission of Affect , Ithaca: Cornell University Press.

Burkitt, Ian (2014): Emotions and Social Relations , Los Angeles, London, New Delhi, Singapore, Washington DC: Sage.

Couldry, Nick (2012): Media, Society, World: Social Theory and Digital Media Practice , Cambridge og Malden: Polity Press.

Couldry, Nick og Andreas Hepp (2013): 'Conceptualizing mediatization: Contexts, traditions, arguments', i Communication Theory 23, s. 191-202.

Crary, Jonathan (2013): 24/7: Late Capitalism and the Ends of Sleep , London og New York: Verso.

Danielson, Magnus (2013): 'Shaming the Devil! Performative Shame in Investigative TV-journalism', i Nordicom Review 34, s. 61-74.

Duncombe, Stephen (2007): Dream: Re-Imagining Progressive Politics in an Age of Fantasy , New York: The New Press.

Flusser, Vilém (2011): Does Writing Have a Future? , Minneapolis: University of Minnesota Press.

Grusin, Richard (2010): Premediation: Affect and Mediality After 9/11 , New York: Palgrave Macmillan.

Grusin, Richard (2015): 'Radical Mediation', i Critical Inquiry 42.1, s. 124-148.

Guattari, Félix (2000): The Three Ecologies , London og New Brunswick: The Athlone Press.

Henriques, Julian (2010): 'The Vibrations of Affect and their Propagation on a Night Out on Kingston's Dancehall Scene', i Body &amp; Society 16.1, s. 57-89.

Jørgensen,  Jakob  Stig  og  Elisabeth  Arnsdorf  Haslund  (2016):  'Regeringen  indfører  midlertidig grænsekontrol til Tyskland', i Politiko.dk 4. januar 2016.

Kaplan, Andreas og Michael Haenlein (2010): 'Users of the world, unite! The challenges and oppor- tunities of Social Media', i Business Horizons 53, s. 59-68.

Kitchin, Rob og Tracey P. Lauriault (2015): 'Small data in the era of big data', i

GeoJournal 80, s. 463-475. Doi: 10.1007/s10708-014-9601-7.

Knudsen, Britta og Carsten Stage (2015): Global Media, Biopolitics and Affect: Politicising Bodily Vulnerability , London og New York: Routledge.

Kofoed,  Jette  (2013):  'Affektive  rytmer:  Spekularitet  og  ubestemmelighed  i  digital  mobning',  i Jette Raundahl Kofoed og Dorte Marie Søndergaard (red.): Mobning gentænkt , København: Hans Reitzel Forlag.

Kuntsman, Adi (2012): 'Introduction: Affective  Fabrics  of  Digital  Cultures',  i  Adi  Kuntsman  og Athina Karatzogianni (red.): Digital Cultures and the Politics of Emotion , New York: Palgrave.

Lefebvre, Henri (1992): Rhythmanalysis, London: Continuum.

Massumi, Brian (2002): Parables for the Virtual. Movement, Affect, Sensation , Durham og London: Duke University Press.

Massumi, Brian (2009): 'Micropolitics: Exploring ethico-aesthetics', i Inflexions: A Journal for Re -search-Creation 3.1-20.

Tarakali,  V.  (2009):  'Embody your allyship'. Downloadet fra: http://www.vanissar.com/resources/shame\_article.pdf.

Papacharissi, Zizi (2015): Affective Publics: Sentiment, Technology, and Politics , Oxford: Oxford University Press.

Reestorff, Camilla Møhring og Carsten Stage (2016): 'Media Ecologies of Crowds and Participatory Trolling: Muhammad Movie Trailer (2012) and Happy British Muslims (2014)' i Henrik Kaare Nielsen et. al. (red.): The Democratic Public Sphere , Aarhus: Aarhus University Press, s. 135-168.

Reestorff, Camilla Møhring (2016): 'Affekt', i Medie og Kommunikationsleksikon, Samfundslitteratur . Downloadet fra http://medieogkommunikationsleksikon.dk/affekt/.

Reestorff, Camilla Møhring (2017): Culture War: Affective Cultural Politics, Tepid Nationalism and Artivism , Chicago og Bristoll: Intellect (forthcoming).

Sampson, Tony (2012): Virality. Contagion Theory in the Age of Networks , Minneapolis: University of Minnesota Press.

Sørensen Mads P. (2016): 'Members of Parliament on Facebook: Towards an Understanding of the Pros and Cons of Online Political Conversations', i Henrik Kaare Nielsen et. al. (red.): The Democratic Public Sphere , Aarhus: Aarhus University Press, s. 197-226.

TNS Gallup Social Media Life 2015.

Thrift, Nigel (2008): Non-representational Theory: Space, Politics, Affect (International Library of Sociology) , London: Routledge.

Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet (2017): Regeringen forlænger den midlertidige grænsekontrol (11.11.16) http://uibm.dk/nyheder/2016-11/regeringen-forlaenger-den-midlertidigegraensekontrol.

Wetherell,  Margaret  (2012): Affect  and  Emotion.  A  New  Social  Science  Understanding .  Thousand Oaks: Sage.