Indledning - idrættens begivenheder og Krydsfeltet mellem idrætshistorie og -sociologi
Forfattere: Peter Jul Jacobsen, Henning Eichberg
Tidsskrift: forumforidraet (2012-03-01)

## Idrættens begivenheder og Krydsfeltet mellem

## idrætshistorie og -sociologi

Idrættens begivenheder og Krydsfeltet mellem idrætshistorie  og  -sociologi er  den  lange,  men også meget sigende titel på dette temanummer af Forum for Idræt .

Tidsskriftet  indeholder  en  række  bidrag  om idrætsbegivenheder i både historisk og nutidigt perspektiv  samt  bidrag  om,  hvordan  tilgange fra forskellige fagdiscipliner har betydning for, hvordan vi ser på og opfatter idrætten.

Store  idrætsbegivenheder  både  på  dansk  og international  grund  er  afholdt  i  2011  og  2012. Friskest i  erindring  står  de  netop  afholdte Olympiske Lege i London. Byen, som to gange tidligere  i  den  moderne  OL-historie  har  haft værtsskabet.  I  artiklen  'Tredje  gang  er  den 'rigtige'  gang  -  De  Olympiske  Lege  i  London 1908, 1948 og 2012' diskuterer Jørn Hansen og Thomas Skovgaard med udgangspunkt i de tre begivenheder de Olympiske Leges udvikling fra en undseelig begivenhed til en megaevent, som er underlagt en række politisk korrekte Legacyproblemstillinger.

I  forbindelse  med  OL  i  London  markerede Danmark sig med et rekordantal udøvere, ligesom  det  blev  til  hele  ni  medaljer;  det  største antal  medaljer  siden  OL  i  London  1948.  Men også  på  hjemmebane har Danmark formået at skabe synlighed på sporten gennem succesfulde afviklinger af større idrætsevents og -konferencer. Men er der rent faktisk penge i at arrangere store  sportsevents?  Dette  behandler  artiklen 'Økonomiske effekter og store sportsbegivenheder - Kan sport give vækst? ' I artiklen drøfter Rasmus K. Storm spørgsmålet under en kritisk inddragelse af den foreliggende internationale litteratur samt de effektanalyser, der er lavet af de senere års hjemlige sportsevents.

AF PETER JUL JACOBSEN &amp; HENNING EICHBERG

Idrætshistorie og idrætssociologi betragtes tra  ditionelt  som  to  separate  discipliner  -  på linje med den generelle histories placering over for sociologien. Et tværfagligt nordisk seminar i Lysebu, Oslo i januar 2012 har stillet grundlæg- gende spørgsmål ved denne konventionelle opdeling.

Idrætssociologien er selv underlagt historiske forandringer,  viste  Bjarne  Ibsen  på  seminaret. Sportskritikken  skal  analyseres  i  et  kritisk-historisk  perspektiv,  var  Jonny  Hjelms  pointe.  I legeforskningen er det næsten umuligt at skelne skarpt mellem legehistorie og legesociologi, understregede Henning Eichberg. Klaus Eskelund viste, hvordan idrættens og byens sociologi peger  mod  en  historisk  overgang  mellem  'fast' og  'flydende'  modernitet.  Historikeren  Paul Sjöblom  skitserede,  hvordan 'idræt  for  alle'  i Sverige fremvoksede af kommunal velfærdspolitik. Og sociologen og politologen Lars Bo Kaspersen, som ikke til daglig arbejder med idræt, sammenfattede  sådanne  indsigter  gennem  en overordnet  plaidoyer  for  en  'historisk  sociologi'. Med reference til Karl Marx og Max Weber, Norbert Elias og Michel Foucault holdt han den retrospektive og den prospektive metode ved siden af hinanden og mindede om, at 'vi må undgå at falde tilbage til nutiden'.

Mens sociologer således slog bro til det historiske, blev de mødt af historikere, der bevægede sig ind i sociologiens felt. Morten Mortensen viste, at historikeren kun kan forstå den kommunale idrætspolitiks dynamik ud fra sociologiske kategorier som velfærd, frivillighed i det civile samfund, bekymring om ungdommen 'ved gadehjørnerne' og festkultur. Og Jørn Hansen slog bro fra idræts- og sundhedshistoriens periodisering til samfundsmæssige forandringer af mere omfattende art.

Ud fra disse konkrete cases blev det således synligt, 'at al god historieskrivning er historisk sociologisk, og at al god sociologi er historisk sociologi', som Lars Bo Kaspersen fastslog. Denne tese har kritiske pointer i begge retninger. Det er ikke meningsfuldt, at sociologer fortsat konstruerer abstrakte modeller - det være om motionsvaner,  livsstil  og  sundhed,  hooliganisme, doping, integration, køn eller migration - uden at tage højde for de historiske forandringer, der foregår  i  disse  områder.  Og  det  er  heller  ikke meningsfuldt, at historikere trækker sig tilbage til  kildekritikken  som  det  primære  kriterium for  deres  arbejde,  samt  til  begivenhederne  og personernes  individuelle  handlinger  -  'wie  es eigentlich  gewesen  ist'  -  som  de  virkeligt  har været (Leopold von Ranke).

I denne udgave af Forum for Idræt dokumenterer vi to af de førnævnte indlæg fra Lysebuseminaret - om sportskritikken (Jonny Hjelm) og om legeforskningen (Henning Eichberg). Og Bjarne  Ibsen  belyser  den  idrætspolitiske  projekt-  og  puljepolitik  gennem  de  senere  årtier ud fra et historisk-sociologisk perspektiv. De tre artikler kan i denne sammenhæng læses som et nordisk  modspil  til  såvel  snævre  historistiske som  snævre  model-sociologiske  tendenser.  Artiklerne  gør  op  med  de  separationstendenser, der kan ses i idrætsforskningens internationale mainstream. Er der lagt op til en kulturkamp?

Afslutningsvis  analyserer  kandidatstuderende Martin Wang Hjørngaard i samarbejde med Ask Vest  Christiansen  et  særligt  konkurrenceelement i dansk landevejscykling.

Vi håber du vil få glæde af at læse tidsskriftet.

Redaktionen