De danske udlandskirker. En religionsdemografisk model for migrantmenigheder
Forfattere: Margit Warburg
Tidsskrift: rvt (2015-11-20)

## De danske udlandskirker. En religionsdemografisk model for migrantmenigheder

MARGIT WARBURG

ENGLISH  ABSTRACT :  From  the  perspective  of  sociology  of  religion,  the  Danish churches abroad are similar to other migrant congregations, primarily by caring for broader social and cultural needs among the members of the congregation than what is usually the case in the home country. Abroad, the Danish churches are ethnic minority churches, and I analyse their demographic development on the basis of a new, general model for migrant congregations. On the basis of this model I argue that like other immigrant congregations the Danish churches abroad have to consider the issue of assimilation and the issue of proselytising. These issues are decisive for the longterm survival of the congregations and their position in the Danish model of religion.

DANSK RESUMÉ: Fra et religionssociologisk perspektiv ligner de danske udlandskirker først og fremmest andre migrantmenigheder ved, at de dækker bredere sociale og kulturelle behov blandt menighedens medlemmer, end hvad der normalt er tilfældet i  hjemlandet. I udlandet er de danske kirker etniske minoritetskirker, og deres demografiske udvikling bliver analyseret med udgangspunkt i en ny, generel demografisk model for migrantmenigheder. Ud fra modellen kan man argumentere for, at de danske udlandskirker er tvunget til at forholde sig til nogle helt centrale spørgsmål, som gælder alle migrantmenigheder, nemlig spørgsmålet om assimilation og spørgsmålet om mission. Svarene på disse spørgsmål er afgørende for menighedernes overlevelse på længere sigt og deres placering i den danske religionsmodel.

KEYWORDS: Danish churches abroad; demographics by religion; model of migrant churches; assimilation; church and state Organisationen Danske Sømands- og Udlandskirker, forkortet DSUK, er en paraplyorganisation for knap 40 danske menigheder i udlandet. Disse menigheder omtales i almindelighed  som  danske  udlandskirker,  og  denne  betegnelse  for  de  danske  udlandsmenigheder vil blive opretholdt, hvor det sprogligt falder naturligt. Rent analytisk er der ingen forskel på betegnelserne udlandskirke og udlandsmenighed.

De danske udlandskirker hører hjemme i den danske religionsmodels grænseflade. Det gør de, fordi de udlandskirker, som er medlem af DSUK, både er en del af folkekirken i Danmark og selvstændige organisationer med egen status i deres værtsland og med selvstændig økonomi.

Foruden de nævnte knap 40 danske udlandsmenigheder er der 30 danske menigheder i Sydslesvig. De sydslesvigske kirker har deres egen organisation under DSUK, og de yder kirkelig betjening til det dansksindede mindretal syd for den nuværende grænse, som blev fastlagt ved Genforeningen i 1920. De sydslesvigske menigheder er således ikke migrantmenigheder i modsætning til de øvrige danske udlandsmenigheder. De sydslesvigske menigheder vil derfor ikke blive omtalt yderligere i denne artikel, som handler om de knap 40 danske DSUK-menigheder i udlandet samt enkelte  menigheder,  som  stadig  har  et  dansk  præg,  men  som  ikke  er  medlemmer  af DSUK.

Denne artikel vil indledningsvis kort uddybe de danske udlandskirkers placering i  den  danske  religionsmodels  grænseflade.  Herefter  vil  nogle  af  udlandskirkernes udfordringer  blive  behandlet  med  udgangspunkt  i  teorier  for  migrantmenigheder generelt.  Specielt  vil  diskussionen  dreje  sig  om  de  demografiske  og  sproglige  ændringsprocesser, som påvirker alle migrantmenigheder uanset deres religiøse tilhørsforhold. Disse ændringsprocesser bliver analyseret ved hjælp af en ny demografisk model for migrantmenigheder. Modellen forklarer og underbygger et historisk forløb, hvor flere af de danske udlandsmenigheder har flyttet sig eller gradvist flytter sig ud ad religionsmodellens grænseflade for til slut at forlade religionsmodellen helt gennem assimilation i værtslandets lutherske kirkesamfund.

## De danske udlandskirker i den danske religionsmodels grænseflade

DSUK fremstiller sig selv med sloganet: 'Vi er folkekirken i udlandet' (Danske Sømands- og Udlandskirker 2014). 1  Det er dækkende på flere centrale punkter. Først og fremmest er præsterne  under  gejstligt  tilsyn  af  en  af  de  danske  biskopper,  hvilket blandt  andet  betyder,  at  biskoppen  kan  gribe  ind,  hvis  præsten  i  sin  forkyndelse afviger for meget fra folkekirkens teologiske grundlag efter biskoppens skøn. Gudstjenester og andre kirkelige handlinger er også underlagt de samme rammer og be- stemmelser, som gælder for enhver sognekirke i Danmark. Set fra præsteembedets side er en dansk udlandskirke, som er tilknyttet DSUK, derfor en folkekirkelig kirke. 2

1 Hjemmesiden indeholder en del af de oplysninger om DSUK, som er gengivet her i artiklen med mindre andre  kilder  er  angivet.  De  danske  udlandskirkers  historie  er  også  kort  berørt  andetsteds  (Warburg 2012a; 2012b).

Men præstens perspektiv er ikke enerådende, og fra et religionssociologisk perspektiv er en dansk udlandskirke klart forskellig fra en dansk sognekirke. De danske menigheder  i  udlandet  tilhører  nemlig  ikke  majoritetsbefolkningen  i  værtslandet, men minoriteten af udvandrede danskere og i nogen udstrækning også deres efterkommere. En dansk udlandskirke kan derfor opfattes som en udvandrerkirke , hvis det analytiske  perspektiv  er  rettet  mod  forhold  i  afsenderlandet,  og  omvendt  kan  den opfattes  som  en indvandrerkirke ,  hvis  det  er  forholdene  i  modtagerlandet,  som  er  i fokus. Ved at bruge betegnelsen migrantkirke eller migrantmenighed dækkes begge betydninger.

Blandt udlandskirkerne udgør sømandskirkerne en særlig kategori, idet de  oprindeligt blev oprettet primært for at betjene danske søfolk i fremmede havne. Selv om de stadig udfylder denne opgave, er de fleste sømandskirker i dag også kirker for en fastboende menighed af danskere, hvad enten de er udstationerede for en årrække eller permanent udvandret (Warburg 2012b). Denne udvikling var et hovedmotiv for dannelsen af DSUK i 2004 ved en sammenlægning mellem organisationerne Dansk Kirke i Udlandet og Dansk Sømandskirke i fremmede Havne.

Det empiriske materiale til denne artikel stammer primært fra egne feltbesøg med deltagerobservation, interviews og indsamling af skriftligt materiale blandt danske udlandskirker i Argentina, Australien, Belgien, Canada, England, Grækenland, Luxembourg, Nederlandene, Singapore, Tyskland og USA. Derudover har jeg benyttet mig af  data  fra  en  stor  spørgeskemaundersøgelse  med  besvarelser  fra  over  tusind danskere bosat i udlandet, Religion blandt danskere i udlandet 2009 (Jacobsen &amp; Warburg 2011).

## De danske udlandskirker er etniske kirker

Adskillige religionssociologiske undersøgelser af de migrantgrupper, som tilhører en majoritetsreligion i deres hjemland, har vist, at migranterne ofte fravælger at tilslutte sig  eksisterende  menigheder  af  samme  trosretning  i  det  nye  værtsland  -  i  stedet foretrækker de at organisere sig i menigheder efter etnisk eller nationalt tilhørsforhold (Warner 1998a; 1998b; Yang &amp; Ebaugh 2001; Ballard 2003; Levitt 2007). Sådan er det  også  i  Danmark,  hvor  der  for  eksempel  er  etniske  indvandrermenigheder som Den rumænsk ortodokse menighed i Charlottenlund, Den Forenede Vietnamesiske Buddhistiske Forening i Odense og naturligvis de klassiske national-etniske kirker i København som St. Alban's English Church og Svenska Gustafsförsamlingen. Dertil kommer de mange danske muslimske menigheder, som har organiseret sig efter de muslimske  indvandrers  etniske  baggrund  (Kühle  2006).  Helt  tilsvarende  forholder det sig for danskerne i udlandet - deres kirker er etniske kirker.

2 Udlandskirkernes  tilhørsforhold  til  folkekirken  fremhæves  også  på  folkekirkens  egen  hjemmeside, http://www.folkekirken.dk/folkekirkens-arbejde/dansk-kirke-i-udlandet/ (set 15. november 2014).

Sproglige hensyn vejer tungt ved oprettelsen af de etniske migrantkirker, for når gudstjenesten  afholdes  på  hjemlandets  sprog  skabes  en  vigtig,  institutionaliseret sproglig og kulturel forbindelse tilbage til hjemstavnen. Denne institutionelle forbindelse til hjemlandet kan som regel ikke skabes i private klubber og foreninger i samme grad og med samme vægt. Samtidig tilbyder migrantkirkerne et muligt fælles mødested for alle immigranter, også de nytilkomne, som her får lejlighed til at etablere kontakter og venskaber, som kan hjælpe dem til lettere at etablere sig i det nye værtsland. Migrantkirkerne danner ofte en bred ramme om forskellige selskabelige arrangementer,  sprogundervisning  og  lignende,  foruden  selvfølgelig  afholdelse  af gudstjenester og de dertil knyttede aktiviteter (Ebaugh &amp; Chafetz 2000, 71-79; Yang &amp; Ebaugh 2001).

Mange undersøgelser af migrantmenigheder har været rettet mod asiatiske og latinamerikanske  ( Hispanic )  immigranter  i  USA,  og  disse  grupper  er  ofte  socialt  og økonomisk ringere stillet end den amerikanske befolkning generelt. Historisk gjaldt det også i nogen grad de danske immigranter - især var udvandrerne fra landområderne  fattige  (Hvidt  1971,  237-240;  Simonsen  1990,  20-21).  Men  fattigdom  præger ikke længere de danske udvandrere - i dag udvandrer danskerne af lyst, ikke af nød, og mange tilhører en privilegeret klasse i det nye værtsland (Warburg 2012a). Alligevel  genfinder  man  mange  træk  i  de  danske  migrantmenigheder,  som  er  fælles  for migrantmenigheder generelt.

Ligesom andre migrantkirker opfylder de danske kirker i udlandet ikke bare et behov blandt udlandsdanskerne for at kunne gå til en evangelisk-luthersk gudstjeneste  med  dansk  liturgi;  de  danske  kirker  fungerer  også  som  sociale  samlingssteder, hvor man kan mødes med andre danskere, købe danske specialiteter - især lakrids er populært - og udveksle erfaringer og gode råd om, hvordan det er at være dansk i udlandet.  At  mødes  i  kirken  giver  udlandsdanskerne  flere  sociale  ressourcer,  som gør  det  lettere  for  dem  at  begå  sig  i  et  samfund,  hvor  de  ikke  tilhører  majoriteten (Warburg  2012a;  2013).  Udlandsdanskernes  danske  identitet  styrkes  også  ved  at holde  jul  på  dansk  manér,  og  de  danske  udlandskirkers  traditionsrige  julebasarer besøges  af  mange  lokale  udlandsdanskere  (Jacobsen  &amp;  Warburg  2013).  Adskillige kirker arrangerer desuden sprogundervisning for børn og ikke-danske ægtefæller, og familien sikrer blandt andet derved, at børnene kan tale med deres bedsteforældre i Danmark. Det gælder for eksempel de danske kirker i Sydney, Singapore, Bruxelles, Rhodos og London. 3

Det  skal  understreges,  at  det  kun  er  et  beskedent  mindretal  af  de  udvandrede danskere, som er medlemmer af en dansk kirke i udlandet, på trods af at langt ho- vedparten givetvis var medlemmer af folkekirken, dengang de boede i Danmark. En kort overslagsberegning understøtter denne påstand:

3 Data fra  feltbesøg i februar 2007 (Sydney), august 2008  (Singapore), september 2009 (Bruxelles), marts 2011 (Rhodos) og april 2013 (London).

DSUK (bortset  fra  Dansk  Kirke  i  Sydslesvig)  tæller  i  skrivende  stund  (oktober 2014) ca. 40 danske menigheder i udlandet, hvoraf omkring 25 menigheder har egen kirkebygning. 4

Fra mine besøg i udlandskirkerne ved jeg, at de har nogle få hundrede og i enkelte  tilfælde  måske  op  til  500  betalende  medlemmer  eller  mere,  men  modsat  er  der også steder, hvor man har under 100 medlemmer.

Hvis man antager, at hver af de ca. 25 menigheder med egen kirke har 400 betalende medlemmer, og hver af de øvrige ca. 15 menigheder har 100 betalende medlemmer, så er det maksimale antal betalende medlemmer 11.500 i alt. Da tallet givetvis er meget i overkanten, skønner jeg, at der samlet højst kan være 10.000 betalende medlemmer af de danske udlandskirker, som er tilknyttet DSUK.

Da der skønsmæssigt er over 200.000 danske statsborgere bosat i udlandet (Warburg 2012b), viser denne overslagsberegning, at under 5 pct. af udlandsdanskerne er medlem af en dansk kirke i udlandet. Tallet dækker dog over store lokale forskelle; for eksempel har størstedelen af de danske familier bosat i Singapore gjort brug af den danske sømandskirke (Warburg 2012a). Netop denne kirke fungerer helt oplagt som det centrale sociale mødested for de fleste danskere i Singapore i overensstemmelse med, hvad man kunne forvente ud fra forskningen i migrantmenigheder generelt (Warburg 2013).

En indlysende årsag til den generelt beskedne opslutning om udlandskirkerne er selvfølgelig, at danskerne bor spredt og ofte ikke i nærheden af en dansk kirke, hvis der da overhovedet er en dansk kirke i det pågældende land (Jacobsen &amp; Warburg 2013). En anden vigtig årsag er, at udvandrernes eventuelle medlemskab af folkekirken ikke automatisk overføres til en relevant dansk udlandskirke. Faktisk er det en omstændelig  og  noget  bureaukratisk  procedure  for  de  udlandsdanskere,  som  er skattepligtige  i  Danmark  at  få  overført  den  betalte  kirkeskat  til  den  udlandskirke, som de måtte ønske at være medlem af (Warburg 2012b).

Der er for så vidt ikke noget nyt i, at det er svært at få udlandsdanskerne til at flokkes  om  at  være  medlemmer  af  de  danske  kirker.  Historikeren  Kristian  Hvidt anførte i sin disputats om den danske udvandring til USA 1868-1914, at der i perioden 1900-1906 kun var lidt over 25 pct. af de danskfødte amerikanere, som frekventerede en af de danske kirker, mens andelen var 75 pct. for de norskfødte amerikanere (Hvidt 1971, 315-316). Der kan spekuleres meget over årsagerne til den relativt lave tilslutning til de danske kirker i USA, men langvarige stridigheder mellem grundtvigianere  og  Indre  Mission  blandt  de  dansk-amerikanske  kirkesamfund  har  afgjort ikke virket fremmende for det kirkelige arbejde (Hvidt 1971, 316-317; Simonsen 1990,

4 I  følge DSUK er der 21 menigheder i Europa, 6 i Canada, 2 i USA, hvoraf kirken i Californien ikke er medlem af DSUK, 4 i Argentina og 6-9 i den øvrige verden, alt efter hvordan man opgør antallet (Danske Sømands- og Udlandskirker 2014).  I  alt  er  der  således  ca.  40  danske  menigheder  rundt  om  i  verden, hvoraf ca. 25 har egen kirke (Danske Sømands- og Udlandskirker 2014).

71-88). Dertil kom, at de danske indvandrere boede mere spredt over de forskellige stater end indvandrerne fra stort set alle andre europæiske nationer (Hvidt 1971, 310313).

## Generationernes forskellige behov

Sproget er en afgørende faktor for en migrantmenigheds trivsel. Det er især førstegenerationsindvandrere,  som  af  sproglige  og  kulturelle  grunde  føler  et  behov  for  at have deres egne menigheder i stedet for at vælge at blive medlem i en stedlig menighed af samme trosretning (Mullins 1987; Ebaugh &amp; Chafetz 2000, 100-119). Allerede for anden generation er det langt fra en selvfølge at tilslutte sig forældrenes kirke, og det  gælder  ikke  mindst,  hvis  de  har  giftet  sig  med  en  person  uden  for  deres  egen etniske minoritetsgruppe.

I de migrantmenigheder hvor man ønsker at fastholde anden og tredje generation i menigheden, er man derfor typisk stillet over for et behov for også at gennemføre gudstjenester på værtslandets sprog (Mullins 1987). Næsten alle migrantkirker står i et  dilemma mellem at varetage første generations ønsker om at bruge hjemlandets sprog i kirken over for anden og tredje generations behov for kirkegang og samvær på værtslandets sprog. Disse spændinger mellem generationernes forskellige ønsker og behov er en væsentlig faktor i migrantmenighedernes demografiske udvikling og deres udsigt til at kunne bevare deres etniske særpræg.

De seks danske kirker i Canada er illustrative eksempler på betydningen af generationernes  forskelligartede  og  ofte  modstridende  forventninger  til  deres  etniske migrantkirke. I lighed med dansk-amerikanerne i første halvdel af 1900-tallet assimileres  efterkommerne af danske indvandrere i Canada i dag let ind i det canadiske majoritetssamfund, og de gifter sig som regel med andre canadiere med ikke-dansk baggrund. Men selv om ægtefællen ofte også er protestant, så er sproget en barriere i valget mellem at tilslutte sig en dansk luthersk menighed i Canada frem for en stedlig canadisk, engelsksproget luthersk menighed. Og her er udbuddet rigeligt. Pastor Carl-Gustav Christensen i den danske kirke i Edmonton gav følgende forklaring på, hvorfor anden generations dansk-canadiere ikke kom i den danske kirke:

Det skyldes, at de shopper rundt efter den rigtige kirke for dem. Og der er mange kirker i Edmonton at vælge imellem. Faktisk er den vej, som den danske kirke ligger på, med i Guinness Book of Records som den vej i verden, hvor der er flest kirker! Så det er svært at finde en parkeringsplads om søndagen (Interview den 11. juni 2009).

Der kommer heller ikke særlig mange nye danske indvandrere til Edmonton, selv om den er en hastigt voksende storby og delstaten Albertas hovedstad. Så hvis kirken i Edmonton skal overleve på længere sigt, bliver det sandsynligvis som medlem af  Canadian  Lutheran  Church.  Det  betyder,  at  menigheden  må  opgive  sin  særlige danske karakter, først og fremmest gudstjenester på dansk, sådan som det også skete med de danske kirker i USA fra omkring 1950 og frem. Efter megen diskussion og strid  om  det  danske  sprogs  betydning,  især  blandt  de  grundtvigske  menigheder, opgav de dansk-amerikanske kirker til slut at opretholde deres danske særpræg og sluttede sig sammen med de svenske, norske og tyske evangelisk-lutherske trossamfund i en amerikansk, luthersk kirke (Simonsen 1990, 211-229).

Den californiske by Solvang nord for Santa Barbara er berømt for at reklamere med sin danske oprindelse og holde den i hævd. Solvang blev grundlagt som dansk koloni  i  1911,  og  indbyggerne  var  hovedsagelig  dansk-amerikanske  farmere  fra Midtvesten (Simonsen 1990, 169-172). Kirken, Bethania Lutheran Church, er fra 1928 og opført i dansk middelalderkirkestil, hvidkalket og med trappegavle. Der er stadig omkring tusind mennesker i Solvang, som mere eller mindre behersker dansk, men dansk  er  ikke  noget  hverdagssprog  i  Solvang. 5   Der  er  heller  ikke  længere  nogen dansk præst i Solvang, og der afholdes nu kun én dansk gudstjeneste om året, nemlig lillejuleaften. 6  Kirken i Solvang må i dag siges at være gledet ud af den danske religionsmodel, da den ikke længere er folkekirkelig eller har nogen anden formel tilknytning  til  Danmark.  At  Solvang  fortsat  dyrker  byens  danske  oprindelse  giver  ikke kirken i Solvang nogen formel forbindelse til Danmark og den danske folkekirke.

Californien er også hjemsted for en anden dansk-amerikansk kirke. Det er Danish Church &amp; Cultural  Center  in  California,  som  ligger  i  Yorba  Linda,  en  velhavende forstad til Los Angeles. Kirken blev grundlagt i 1906 og flyttede i 1990'erne fra det centrale Los Angeles til Yorba Linda i en nybygget kirke. Ligesom kirken i Solvang er kirken  bygget  som  en  efterligning  af  en  klassisk  dansk  landsbykirke.  Der  er  også tilknyttet en forsamlingssal, og udenfor er der en kopi af den store Jellingsten. Menigheden  består  for  halvdelens  vedkommende  af  danske  indvandrere,  som  kom  i 1940'erne og 1950'erne, mens den anden halvdel er yngre familier. 25-30 pct. af ægteparrene i menigheden er blandede dansk-amerikanske.

Menigheden i Yorba Linda valgte for nogle år siden at forlade DSUK og i stedet søge tilknytning til en liberal evangelisk-luthersk synode under Evangelical Lutheran Church of America. Ifølge præsten i Yorba Linda ønsker menigheden, at kirken med tiden bliver en amerikansk luthersk kirke, som kan konkurrere med de øvrige kirker i  lokalsamfundet.  Samtidig  ønsker  både  menigheden  og  præsten  at  opretholde  et dansk islæt og en grundtvigsk forståelse af menighedslivet som særkende. 7  Kirken har  relativt  meget  succes,  idet  den  har  800  betalende  medlemmer,  og  kirkebladet bliver udsendt til 1500 husstande - det er efter min vurdering et af det største antal medlemmer, som en dansk udlandskirke kan mønstre. Kirken har samtidig stadig gode forbindelser til det officielle Danmark, for eksempel kom den danske ambassa-

- 5 Notater fra besøg i Solvang den 17. november 2011.

6 Den sidste danske præst i Solvang var A. Ejnar Farstrup, som gik af i 1980. Kirken arrangerer hvert år The Farstrup-Mortensen Lectures, som er præget af en dansk-amerikansk grundtvigsk højskoletradition (Simonsen 1990, 232; http://www.bethanialutheran.net/education/ (set 15. november 2014). Det er præsten fra den dansk-amerikanske menighed i Yorba Linda, Sydcalifornien, der forretter gudstjenesten lillejuleaften.

7 Interview med pastor Anne-Grethe Krogh Nielsen den 13. og 14. november 2011.

dør på besøg i 2013, og prins Joachim var gæst ved kirkens hundredårsjubilæum i 2006. Det betyder efter min vurdering, at kirken stadig indgår i den danske religionsmodel, for den bliver set af det officielle Danmark og i øvrigt også af DSUK, som en dansk udlandskirke. 8   Men  den  befinder  sig  længere  ude  i  grænsefladen  end  de øvrige udlandskirker, fordi præsten ikke længere er under tilsyn af en biskop i folkekirken.

## En demografisk model for migrantmenigheder

De foregående eksempler fra kirkerne i Edmonton, Solvang og Yorba Linda illustrerer  betydningen  af  generationsskifte  og  sproglige  præferencer  i  en  migrantmenigheds udvikling mod assimilation. Kirken i Solvang har i dag lagt den tid  bag sig, hvor  menigheden  bestod  af  første  og  anden  generations  dansk-amerikanere.  Derimod har kirkerne i Edmonton og Yorba Linda stadig en aktiv kerne af danske immigranter. I Yorba Linda sigter menigheden bevidst mod assimilation, mens menigheden i Edmonton endnu ikke synes at have anlagt nogen langsigtet strategi for fremtiden. 9

Som nævnt vil jeg foreslå og opstille en model for migrantmenigheders demografiske sammensætning og udvikling gennem tre idealtypiske stadier. Min model kan bruges til at analysere en udvikling, som de tre nævnte kirker og mange andre danske udlandskirker repræsenterer, og den er ikke bare gyldig for de danske udlandskirker men for migrantmenigheder generelt. Modellen er inspireret af Mark Mullins' (1987) analyse  af  assimilationstendenser  blandt forskellige  japanske  migrantmenigheder i Canada og hans tre stadier af assimilation, men modellen tager grundlæggende udgangspunkt i mine egne religionsdemografiske  analyser  af  de forskellige bevægelser ind og ud af en religiøs gruppe (Warburg 2006, 264-282). Modellen, som er vist i Figur 1, viser en menigheds udvikling gennem tre stadier, og den angiver de forskellige  mekanismer,  som  styrer  medlemmernes  til-  og  afgang  fra  menigheden (Warburg 2006, 266-268). Hvert af de tre stadier er  symboliseret  med  et  rektangel, som er opdelt i vandrette felter. Felternes forskellige gråtone og bredde symboliserer den demografiske sammensætning af menigheden og deres indbyrdes relative størrelse.  Modellen  bliver  nærmere  gennemgået  nedenfor,  og  den  demografiske  dynamik bliver derefter illustreret med eksempler fra forskellige danske udlandskirker.

- 8 DSUK's hjemmeside henviser til kirken i Yorba Linda med ordene: 'Kirken er ikke en del af DSUK, men vi  henviser  gerne  til',  efterfulgt  af  alle  de  oplysninger,  som  står  om  de  øvrige  danske  udlandskirker (http://www.dsuk.dk/vores-kirker/nordamerika/  (set 15. november 2014)).
- 9 Interview med pastor Carl-Gustav Christensen den 11. juni 2009.

Rekruttering til Indvandring menigheden blandt danske immigranter Udvandring Eksogami Udvandring Dødsfald og udmeldelser

1. stadium

1/1 danske immigranter i menigheden

1/1 danske efterkommere i menigheden

1/2 danske efterkommere i menigheden

1/4 danske efterkommere i menigheden

Ikke-danske medlemmer af menigheden

: Danske immigranter Eksogami Omvendelser Eksogami

· Omvendelser

Figur  1.  En  demografisk  model  for  migrantmenigheder  -  eksemplificeret  med  danske  udlandsmenigheder Dødsfald, udmeldelser,

eksogami, udvandring

Første  stadium  er  normalt  præget  af  en  væsentlig  indvandring  til  værtslandet,  og migrantmenigheden domineres af de nye indvandrere, som tilslutter  sig  menigheden. Mange af dem gifter sig indbyrdes, men nogle finder en ikke-dansk ægtefælle, som vælger at blive medlem af menigheden. Denne lille gruppe af ikke-danske ægtefæller  er  symboliseret  ved  det  mørke  felt  øverst  i  rektanglet.  Som  vist  i  bunden  af rektanglet  er  der  også  nytilkomne  indvandrere,  som  senere  forlader  menigheden gennem migration, død eller udmeldelse. Nogle af disse udmeldelser skyldes, at de pågældende danske medlemmer vælger at følge med en ikke-dansk ægtefælle over i hendes  eller  hans  kirkesamfund.  Eksogami  er  i  det  hele  taget  en  betydningsfuld faktor i den demografiske udvikling af migrantmenigheder.

Det stiplede cirkulære felt helt til venstre på modellen, 'Rekruttering til menigheden  blandt  danske  immigranter',  symboliserer  de  mange  indvandrere,  som  er potentielle medlemmer af migrantmenigheden. Indvandring betyder nemlig ikke, at kirken automatisk får nye medlemmer. Faktisk er det typisk, at mange indvandrere aldrig  nogensinde  kommer  i  nærmere  kontakt  med  'deres'  stedlige  migrantkirke. Som omtalt tidligere  forholder  det  sig  sådan,  at  danske  udvandrere,  som  er  medlemmer  af  folkekirken,  ikke  automatisk  bliver  tilknyttet  en  relevant  dansk  kirke  i udlandet. Desuden er det de færreste, som af sig selv og som noget af det første kontakter den stedlige danske kirke, når de er flyttet til et nyt land for at bosætte sig. For at udnytte det potentiale for nye medlemmer, som gruppen af immigranter udgør, er mange migrantkirker aktivt engagerede i at rekruttere nye medlemmer blandt migranterne  fra  hjemlandet . Det  kan  også  udtrykkes  sådan,  at  de  bedriver  mission blandt deres egne. Denne problemstilling vender jeg tilbage til i slutningen af artiklen.

I 2. stadium udgøres kernen i en migrantmenighed typisk af efterkommere, hvis forældre begge havde samme etniske baggrund - i figuren betegnet som 1/1 danske efterkommere. Nogle af børnene fra de blandede ægteskaber i 1. stadium forbliver medlemmer af menigheden, og disse 1/2 danske efterkommere udgør sammen med de ikke-danske medlemmer en voksende gruppe af medlemmer, som ikke har dansk som førstesprog. De er derfor med til at stille krav om gudstjenester også på værtslandets sprog, som omtalt før (Mullins 1987). Det forekommer også, at nogle få ikkedanskere  bliver  medlemmer af  kirken  på  anden  måde  end  gennem  ægteskab.  Det sker  typisk  ved  at  de  kender  nogen  i  menigheden  og  efterhånden  bliver  glade for komme til kirkens gudstjenester og andre arrangementer. Det er angivet som 'omvendelser',  men  ofte  kunne  det  også  betegnes  som  'denominationsskifte',  sådan som man kender det fra USA blandt de mange forskellige protestantiske kirkeretninger.

I 2. stadium foregår der stadig en vis indvandring af danskere, og derfor rekrutteres der fortsat medlemmer af menigheden, som har dansk som førstesprog. Denne situation  vil  menigheden  typisk  håndtere  ved,  at  nogle  gudstjenester  holdes  på dansk, andre på værtslandets sprog. De salmer, der synges ved de ikke-danske gudstjenester, vil ofte være oversatte udgaver af kendte salmer fra Den Danske Salmebog , og de synges på de oprindelige melodier.

I 3. stadium er de medlemmer, som har dansk som førstesprog, klart i mindretal, og mange medlemmer er ikke længere dansktalende til daglig. Selv blandt 1/1 danske efterkommere i tredje generation er der mange, som ikke behersker dansk særlig godt - undtagelsen herfra er de danske menigheder i Argentina, som jeg vil omtale senere. I 3. stadium er det hovedreglen, at gudstjenesterne afholdes på værtslandets sprog, men det er typisk, at man beholder et par salmer og ind imellem også en hel gudstjeneste på dansk, så den danske forbindelse stadig er til stede.

Efter 3. stadium er menigheden assimileret, og den har stort set ikke noget dansk særpræg længere, eller også er den opløst af mangel på medlemmer.

Det er langt fra alle danske udlandsmenigheder, som kan forvente at gennemgå en udvikling frem mod 2. og 3. stadium, hvor også anden, tredje og efterfølgende generationer er vigtige i menigheden. Tre forskellige eksempler på danske udlands- kirker, som formodentlig ikke udvikler sig ud over 1. stadium, er sømandskirken i Singapore, den lille menighed på Rhodos og den canadiske menighed i Surrey uden for Vancouver.

Kirken i Singapore betjenes af en fast udstationeret dansk sømandspræst, og menigheden består først  og  fremmest  af  udstationerede  danskere  med  deres familier. Menigheden er således helt domineret af første generation, og der er stort set ingen eksogami. Jeg har mødt én dansker - en selvstændig forretningsmand, som blev gift med en singaporeaner, og han er blevet hængende, som han sagde. 10  Med ganske få undtagelser er der ingen af de danske familier, der forventer at emigrere permanent, og  langt  hovedparten  af  menigheden  udvandrer  derfor  igen,  så  2.  og  3.  stadium findes ikke. Men kirken er levedygtig, for der er hele tiden en tilstrømning af nye danske immigranter til erstatning for dem, der rejser tilbage til Danmark eller videre i verden. 11  Denne kirke kan derfor forventes fortsat at indgå i den danske religionsmodels grænseflade.

Menigheden på Rhodos er for lille til at have en fast dansk præst. I stedet tager en præst tilknyttet DSUK til Rhodos tre gange om året for at afholde gudstjeneste og øve sjælesorg. Menigheden består næsten udelukkende af danske kvinder, der som unge  blev  gift  med  en  lokal  græker.  Eksogami  er  således  det  dominerende  ægteskabsmønster, og disse kvinders børn er halvt etnisk danske og kunne teoretisk udgøre en stor del af menigheden og videreføre den i 2. stadium. Men de indvandrede kvinders græske mænd har ingen interesse i at være medlemmer af en lille dansk protestantisk kirke - de og deres familier er ortodokse, og der er ofte et stort pres fra den græske del af familien for, at børnene bliver ortodokst døbt. Så gruppen af efterkommere er næsten helt fraværende, i hvert fald som voksne. Der bosætter sig ikke ret mange nye danskere på Rhodos, så der er stort set ingen ny tilgang til menigheden. Menigheden på Rhodos kan næppe undgå at blive opløst, når den nuværende gruppe af danske kvinder ikke mere kan opretholde menighedslivet. Dermed vil den forsvinde ud af den danske religionsmodel.

I  Surrey  i  British  Colombia,  Canada,  består  menigheden  i  stor  udstrækning  af danske indvandrere, som er ressourcestærke, men også ret få. En pensioneret dansk præst, der er udsendt af DSUK, er fast tilknyttet kirken, og omkostningerne dækkes fuldt ud af menigheden. Her er situationen, at man tilsyneladende ikke har prioriteret fastholdelsen af anden generation, hvilket måske nok også er det mest realistiske valg, da menigheden næppe har et tilstrækkeligt demografisk grundlag for at kunne overleve 1. stadium. Dermed vil kirken glide ud af den danske religionsmodel.

Den demografiske dynamik i 2. stadium og 3. stadium er kritisk for menighedens overlevelse på længere sigt. Efterkommernes forbliven i menigheden afhænger meget af, om de gifter sig indbyrdes eller med lokale, altså om der er endogami eller eksogami. Eksogami kan som nævnt føre til, at ægtefællen udefra slutter sig til menigheden, og parrets børn fødes ind i menigheden - det er der mange eksempler på, blandt  andet  i  London  og  i  Rotterdam.  Men  eksogami  kan  også  medføre,  at  medlemmerne forlader menigheden for at tilslutte sig ægtefællens menighed, og deres børn vil så ikke blive født ind i den danske menighed. At fastholde den halvt etniskdanske anden generation i et aktivt menighedsliv er imidlertid en betydelig udfordring.

10 Interviews den 24. - 26. august 2008.

11 Det  er  de  samme  religionsdemografiske  forhold,  der  gør  sig  gældende  for  den  neo-pentekostale  migrantmenighed, som tiltrækker mange filippinske au-pair piger i Københavnsområdet; se Trolles artikel i dette nummer.

Betydningen af ægteskabsmønsteret er også en af de faktorer, der forklarer, hvorfor  de  danske  kirker  i  Argentina  har  kunnet  bevare  deres  danske  særpræg  i  flere generationer. I de oprindelige dansk-argentinske landbofamilier var der et betydeligt socialt pres for, at man skulle gifte sig med andre dansk-argentinere (Harritshøj 2007; Møller 2007, 79). Også på andre måder søgte dansk-argentinerne at undgå assimilation; for eksempel gjorde familierne ofte meget ud af at kræve af børnene, at de talte dansk  og  ikke  spansk  i  hjemmet,  for  man  ønskede  ikke  at  høre  'de  sortes'  sprog inden døre (Møller 2007, 86).

At de danske kirker i Argentina har kunnet bevare deres etniske særpræg så længe, hænger nok også sammen med, at Argentina er et katolsk land. Det udgør formodentlig en større barriere mod, at medlemmerne af de danske kirker skifter kirkeligt  tilhørsforhold  end  i  det  overvejende  protestantiske  Canada.  I  forbindelse  med blandede ægteskaber har det i øvrigt været et aktiv for den danske kirke, at den som protestantisk kirke har kunnet tilbyde fraskilte argentinere en mulighed for at blive gift kirkeligt igen, hvis de konverterede.

Fertiliteten har selvsagt også stor betydning for den demografiske udvikling, idet en  religiøs  gruppe  ikke  kvantitativt  kan  reproducere  sig  selv,  hvis  fødselsraten  er sammenlignelig med de industrialiserede landes fødselsrater i dag med omkring to børn per kvinde eller derunder. Gruppen kan kun opretholde sin størrelse, hvis den også får tilført nye medlemmer udefra. Den etniske migrantmenighed er derfor dømt til  at  tabe  medlemmer  og  miste  sin  etniske  karakter,  med  mindre  der  er  en  stabil tilstrømning  af  nye  indvandrere  af  samme  etniske  baggrund.  Nye  medlemmer  erhvervet gennem omvendelse er ikke et alternativ til at rekruttere medlemmer blandt indvandrerne, hvad angår den etniske profil af menigheden - tværtimod fortyndes dens særlige etniske karakter.

## Migrantmenighedernes dilemma

Indvandring sker i bølger, som afhænger af forhold i både afsenderlandet og modtagerlandet, og i almindelighed vil tilstrømningen af nye immigranter til modtagerlandet svækkes eller næsten ophøre efter en årrække (Portes &amp; Böröcz 1989). Ud fra den demografiske model og min efterfølgende diskussion kunne man konkludere, at den demografiske udvikling før eller siden vil stille mange migrantmenigheder over for et helt generelt dilemma: Hvis de fastholder deres etniske særpræg, må de se i øjne- ne, at de ikke kan opretholde menigheden i længden, fordi de fleste efterkommerne assimileres og forlader menigheden, samtidig med at det demografiske grundlag for at rekruttere nye medlemmer blandt indvandrerne ikke længere eksisterer i samme omfang som tidligere. Hvis de derfor ønsker at bevare menigheden, må de bevidst assimilere sig og opgive deres etniske særpræg. Det var udviklingen for de mange danske kirker i præriestaterne i USA, og det er sandsynligvis også, hvad der vil ske for flere af kirkerne i Canada og Argentina, idet tilstrømningen af danske immigranter til disse kirkers opland stort set er ophørt. Disse kirker er, hvad man kan kalde klassiske danske udvandrerkirker. De blev grundlagt af en bølge af danske udvandrere, som havde intentioner om at etablere sig i USA, Argentina og Canada, og som forventede, at de og deres efterkommere ville kunne skabe sig en bedre tilværelse i det fremmede.

Situationen er noget anderledes for de globaliserede storbykirker, som sømandskirken  i  Singapore  er  et  godt  eksempel  på.  Den  er  primært  en  kirke  for  nutidens professionelle arbejdsmigranter. Det gælder også kirkerne i for eksempel Bruxelles og  Luxembourg.  Menighederne  her  udgøres  primært  af  danske  statsborgere,  som nok har et langvarigt ophold i landet, men som ikke har planer om at blive der resten af deres liv.

Man må regne med, at gruppen af langvarigt udstationerede danskere vil vokse fremover på grund af globaliseringen. Men det er dog ikke bare arbejde, der motiverer  danskere  til  at  udvandre.  I  spørgeskemaundersøgelsen  fra  2009 Religion  blandt danskere i udlandet spurgte vi blandt andet om årsagerne til udvandring (Jacobsen &amp; Warburg 2013). Mens 47 pct. af respondenterne anførte 'arbejde' som hovedårsagen til,  at  de udvandrede, angav 24 pct. 'kærlighed' som grund. Her er det rimeligt at antage, at denne kærlighed i de fleste tilfælde har ledt til indgåelse af et etnisk blandet ægteskab, og at den danske partner må forventes at være permanent udvandret. De  etnisk  blandede  familier  i  udlandet  kunne  være  en  målgruppe  for  de  danske udlandskirker. Udfordringen er her, at de fast bosiddende, etnisk blandede familier givetvis har nogle andre ønsker til, hvad kirken skal tilbyde, end de udstationerede danske familier, som normalt har en forventning om at vende tilbage til Danmark.

Migrantmenigheders  dilemma  mellem  at  uddø  eller  assimileres  understreger, hvor afgørende det er for de danske udlandskirkers beståen på langt sigt, at de bedriver effektiv mission blandt de tilvandrede danskere. Det er langt de fleste danske udlandskirker  også  opmærksomme  på.  Christianskirken  i  Berlin  har  for  eksempel gjort en stor indsats for at få fat i de mange unge danskere, som bor i kortere eller længere tid i Berlin. Det er også lykkedes ganske godt, men indsatsen hæmmes af den stramme økonomi og af, at kirken heller ikke ligger tæt ved de kvarterer i Berlin, hvor de unge først og fremmest bosætter sig. 12

12 Noter fra feltbesøg og interviews i Christianskirken i Berlin, 29. november 2013 - 3. december 2013.

## Konklusion

De  danske  udlandskirker  af  i  dag  står  over  for  nogle  demografiske  udfordringer, som er ret forskellige,  alt  efter  kirkernes  historiske  baggrund.  De  klassiske  danske udvandrerkirker, som først og fremmest er repræsenteret af kirkerne i provinsområderne i Canada og Argentina, har alle det problem, at tilstrømningen af nye immigranter fra Danmark stort set er ophørt. Det gør det vanskeligt for dem i længden at opretholde den særlige danske tilknytning og det danske sprog. Langt hovedparten af medlemmerne af disse kirker er ikke danske statsborgere, og det er begrundelsen for,  at  disse  kirker  ikke  får  statsstøtte  gennem DSUK, men  må  nøjes med frivillige bidrag fra DSUK's medlemmer og lejlighedsvise kollekter, foruden naturligvis menighedernes egne bidrag (Warburg 2012b). Enkelte af udvandrerkirkerne vil lukke, mens andre vil overleve. De vil dog kun overleve, hvis de vælger en assimilationspolitik, hvor de bliver medlemmer af et større, tvær-etnisk, protestantisk kirkesamfund. I løbet af denne proces bevæger disse menigheder sig fra den danske religionsmodels grænseflade og udad, indtil de ikke længere udgør en etnisk minoritet med forbindelse til den danske stat og den danske folkekirke, men udelukkende forholder sig til det  stedlige  majoritetssamfund.  Den  danske  kirke  i  Yorba  Linda  og  den  tidligere danske kirke i Solvang er markante eksempler på denne udvikling. Som nævnt ligger kirken  i  Yorba  Linda  længere  ude  i  religionsmodellens  grænseflade  end  de  øvrige udlandskirker, mens kirken i Solvang ikke længere kan siges at høre hjemme i religionsmodellen.

Med globaliseringen og den stærkt stigende velstand i Danmark siden 1960'erne, kan  man  forudse,  at  masseudvandring  fra  Danmark  hører  fortiden  til,  hvorimod antallet af migranter, som bosætter sig i udlandet i en årrække for derefter at vende hjem, vil stige. Det kan give grundlag for etablering af nye kirker, som især retter sig mod de midlertidige udvandrere og deres familier.

De globaliserede storbykirker, hvortil også hører hovedparten af sømandskirkerne, er karakteriseret ved, at de fleste af deres medlemmer er danskfødte indvandrere, der som regel har bevaret deres danske statsborgerskab. Det er det danske statsborgerskab, som er grunden til, at disse kirker får statsstøtte (Warburg 2012b). Sammenlignet med de klassiske udvandrerkirker er storbykirkerne placeret længere ind mod centrum i den danske religionsmodel. Men de er dog stadig i dens grænseflade, for menighederne hører ikke organisatorisk til folkekirken, selv om præsterne er under tilsyn af en af folkekirkens biskopper.

Udfordringerne for de globaliserede storbykirker er især at få bedre kontakt med de nye danske arbejdsmigranter, som ofte kun er på midlertidigt ophold. Det er disse danske migranter, som skal sikre tilstrømningen af nye medlemmer til disse kirker, hvis de skal bevare deres karakter af danske udlandskirker. Denne udfordring må betragtes  som  en  missionsopgave  blandt  de  stedlige  udlandsdanskere,  og  det  er måske en lidt fremmed tankegang i folkekirken, hvor man traditionelt ikke har forventet, at præst og menighed skal missionere blandt andre danskere. Men det er altså

de  demografiske betingelser,  hvis man  som udlandskirke er placeret i  den  danske religionsmodels grænseflade og har et ønske om at overleve på længere sigt.

## LITTERATUR

| Ballard, Roger                                                                                                                                                  |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|--------|----|----|------------|-----------|----------------------|------|-------|----------------------|----|---------|---------------------------------------------------------------|---------|----------|--------|
| 2003                                                                                                                                                            | 'The South Asian presence in Britain and its transnational connections', in: Bhikhu Parekh, Gurharpal Singh &Steven Vertovec, eds., Culture and Economy in the Indian Diaspora , Routledge, London, 197-222. |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| Danske Sømands- og Udlandskirker                                                                                                                                |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 2014                                                                                                                                                            | OmDSUK , http://www.dsuk.dk/om-dsuk/ (set 7.3.2014).                                                                                                                                                         |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| Ebaugh, Helen Rose &Janet Saltzman Chafetz                                                                                                                      |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 2000                                                                                                                                                            | Religion and the New Immigrants: Continuities and Adaptations in Immigrant Congregations , AltaMira Press, New York.                                                                                         |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| Harritshøj, Rune Vitus 2007 'Danskerne i Argentina', in: Adil Erdem, ed., Indvandrernes paradis - danske rødder i Argentina , Geografforlaget, København, 8-21. |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| Hvidt,                                                                                                                                                          | Kristian Flugten til Amerika eller Drivkræfter i masseudvandringen fra Danmark 1868-1914 , Universitetsforlaget i Aarhus, Aarhus.                                                                            |        |    |    |            |           |                      | 1971 |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| Jacobsen, Brian A. &Margit Warburg                                                                                                                              |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 2011                                                                                                                                                            | og dog så vidt om jorden: Udlandsdanskere sammenlignet med danskere i Danmark', in: ed., Små og store forandringer. Danskernes værdier siden 1981 , Hans Reitzel, København, 264-283.                        |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 2013 'At være dansk i udlandet - en foreningen for Gymnasiet og HF, nr. 2, 38-50. Kühle, Lene                                                                   |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
|                                                                                                                                                                 | '... Peter Gundelach,                                                                                                                                                                                        |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| Levitt,                                                                                                                                                         | religionssociologisk profil', Religion . Tidsskrift for Religionslærer- , Univers, Højbjerg.                                                                                                                 |        | og | i  | bedesteder | muslimske |                      | 2006 | islam |                      | -  | Danmark |                                                               | Moskeer |          |        |
| Peggy                                                                                                                                                           |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 2007                                                                                                                                                            | God Needs No Passport. Immigrants and the Changing American Religious Landscape , The New Press, New York.                                                                                                   |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| Mullins, Mark                                                                                                                                                   |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 1987                                                                                                                                                            | 'The Life-Cycle of Ethnic Churches In Sociological Perspective', Japanese Journal of Religious Studies 14, 321-334.                                                                                          |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| Møller, Erik Dybdal                                                                                                                                             |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 2007                                                                                                                                                            | Danskere som indvandrere. Det dansk-argentinske eksempel , Poul Kristensens Forlag, Hellebæk.                                                                                                                |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| Portes, Alejandro &József Böröcz 1989 'Contemporary Immigration: Theoretical Incorporation', International Migration                                            | Perspectives On Its Determinants And Modes Of 23 , 606-630.                                                                                                                                                  | Review |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
|                                                                                                                                                                 | Simonsen, Henrik Bredmose Kampen om danskheden. Tro og nationalitet i de danske kirkesamfund i Amerika , Aarhus                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| forlag, Århus.                                                                                                                                                  |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 1990                                                                                                                                                            | Universitets-                                                                                                                                                                                                |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
|                                                                                                                                                                 | sfære', Religionsvidenskabeligt Tidsskrift 58, 21-32. danske religionsmodel i den store vide verden', in: Lisbet Christoffersen, Hans Raun                                                                   |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
|                                                                                                                                                                 | Niels Kærgård &Margit Warburg, eds., Fremtidens danske religionsmodel , Anis, København, 55-70.                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 2013                                                                                                                                                            | Alternative National-Religious Space: The Danish Seamen's Church in Singapore', in: Jens Dahl                                                                                                                |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
|                                                                                                                                                                 | 'An                                                                                                                                                                                                          |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
|                                                                                                                                                                 | 'Den                                                                                                                                                                                                         |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 2012b                                                                                                                                                           |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
|                                                                                                                                                                 | offentlig Iversen,                                                                                                                                                                                           |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 2012a                                                                                                                                                           |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
| 2006                                                                                                                                                            | 'Når det hellige og det verdslige rum smelter sammen. Danske kirker i udlandet og en dansk                                                                                                                   |        |    |    |            |           |                      |      |       |                      |    |         |                                                               |         |          |        |
|                                                                                                                                                                 |                                                                                                                                                                                                              |        |    |    | Leiden.    |           | Perspective , Brill, |      |       | from a Globalisation |    |         | Citizens of the World. A History and Sociology of the Baha'is |         | Warburg, | Margit |

&amp; Esther Fihl, eds., A Comparative Ethnography of Alternative Spaces , Palgrave Macmillan, New York, 151-174. Warner, R. Stephen 1998a 'Immigration and Religious Communities in the United States', in: R. Stephen Warner &amp; Judith G. Wittner, eds., Gatherings in Diaspora. Religious Communities and the New Immigration , Temple University Press, Philadelphia, 3-34. 1998b 'Religion and Migration in the United States', Social Compass 45, 123-134. Yang, Fenggang &amp; Helen Rose Ebaugh 2001 'Transformations in New Immigrant Religions and Their Global Implications', American Sociological Review 66, 269-288.

## Margit Warburg, professor, dr. phil.

## Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier, Københavns Universitet

60 Margit Warburg