Pårørendes forhandlinger med sundhedsprofessionelle i forbindelse med ældres akutte indlæggelse
Tidsskrift: akut ()

## Resumé af afhandling

Pårørendes forhandlinger med sundhedsprofessionelle i forbindelse med ældres akutte indlæggelse

Hof mann

## 2022 Vol. 5 Resumé af afhandling

Eva Hoffmann

Kontaktinformation

Nøgleord:

## Introduktion

Det  danske  velfærdssamfund har gennem de seneste årtier undergået forandringer, der har  betydet,  at  forventningerne til borgernes aktive deltagelse og personlige ansvar er skærpet. Meget tyder på, at den enkelte

borger skal have stærke kompetencer for at opnå adgang til velfærdsydelser. Ældre kan, i forbindelse med en akut indlæggelse, være potentielt sårbare og derfor have behov for  pårørende,  der  kan  navigere  og  forhandle  på  deres vegne.  De  pårørende  kan  opleve  udfordringer  i  mødet med sundhedsvæsenet og i relationen til de sundhedsprofessionelle.  Dette  kan  medføre,  at  nogle pårørende har lettere ved at forhandle med de sundhedsprofessionelle end andre, hvilket potentielt kan føre til ulighed i sundhed.

## Formål

Formålet med denne afhandling er at bidrage med viden om pårørendes forhandlinger med sundhedsprofessionelle i forbindelse med ældres akutte indlæggelsesforløb.  Studiets  overordnede  formål  søges opnået ved hjælp af tre delstudier, der udforsker

Udvælgelsen af deltagere fra to forskellige akutafdelinger skete ud fra følgende inklusionskriterier: 1) Pårørende til n  ældre  var  indlagt  pga.  somatiske pårørendes forhandlinger med sundhedsprofessionelle på tre forskellige tidspunkter i den ældres akutte indlæggelsesforløb.  Formålet  med  delstudie  1  var  at analysere  pårørendes  oplevelser  af  deres  interaktioner med sundhedsprofessionelle i tiden op til ældres akutte sygehusindlæggelse med henblik på at udlede betydningsfulde  temaer  for  pårørendes  forhandlinger med disse sundhedsprofessionelle. Formålet med delstudie 2 var at undersøge pårørendes muligheder og strategier  for  forhandling  med  sundhedsprofessionelle under ældres indlæggelse. Formålet med delstudie 3 var at analysere pårørendes formål og strategier for forhandling  med  sundhedsprofessionelle  efter  ældres akutte indlæggelse.

Metodologi: Studiet er kvalitativt og videnskabsteoretisk placeret inden for den filosofiske hermeneutik.

Metode: I delstudie 1 blev data genereret via individuelle, semi-strukturerede interviews med 17 pårørende umiddelbart  efter  den  ældres  akutte  indlæggelse  på sygehuset. I delstudie 2 blev fokuseret etnografi anvendt til at foretage observationer af kontakten mellem ældres pårørende  og  sundhedsprofessionelle  under  den  akutte indlæggelse. I delstudie 3 blev der gennemført individuelle, semi-strukturerede interviews med 18 pårørende til ældre 2-4 uger efter en akut sygehusindlæggelse.

symptomer  på  én  af  to  forskellige  akutafdelinger  ved Sygehus Sønderjylland i perioden september 2018 april 2019,  og  3)  den  ældrevar  bosiddende  i  én  af  de  fire

sønderjyske kommuner: Sønderborg, Aabenraa, Tønder eller Haderslev.

Det empiriske materiale blev i alle tre delstudier analyseret ved hjælp af metoden kvalitativ indholdsanalyse, som beskrevet af Graneheim og Lundman.

## Resultater

Delstudie 1:  Analysen resulterede i fire  temaer af betydning for de pårørendes forhandlingskraft; Mandat (hvorvidt den ældre person tillod, at den pårørende talte og  handlede  på  deres  vegne),  Incitament  (pårørendes motivation  for  at  forhandle  på  vegne  af  den  ældre), Kapacitet (pårørendes viden og personlige ressourcer) og Aktivitet (hvor aktive var de pårørende?). De  fire elementer i pårørendes forhandlingskraft kan illustreres grafisk i en model, MIKA modellen.

Delstudie  2:  Analysen  resulterede  i  et  hovedtema;  Et spørgsmål  om  aktivitet  (pårørendes  aktivitetsniveau  er essentielt  for  deres  mulighed  for  indflydelse)  og  tre undertemaer;  Frustrerende  at  opnå  adgang  (pårørende har svært ved at få adgang til de sundhedsprofessionelle),

## Faktaboks

- Ældre i akutte indlæggelsesforløb kan være sårbare og have brug for pårørende, der kan navigere og forhandle på deres vegne.
- Fund fra dette ph.d.-studie viser, at pårørende har forskellige forudsætninger for at forhandle med de sundhedsprofessionelle, hvilket kan medføre ulighed i ældres adgang til sundhed.
- Viden om pårørendes forskellige muligheder for forhandling kan anvendes til at målrette støtten til og inddragelsen af pårørende i ældres akutte indlæggelsesforløb.

At præsentere sagen (vigtigt at pårørende kan meddele sig kort og præcist over for de sundhedsprofessionelle) og Et magtfuldt forhold (pårørendes relation til de sundhedsprofessionelle har betydning for deres mulighed for forhandling). Delstudie 3: Analysen resulterede i tre temaer; At  flette  en snor (at genskabe  eller skabe sammenhæng i den ældres liv), Kampen om ansvarsplacering (mellem de pårørende og de sundhedsprofessionelle) og En dobbelt agenda (forhandling  af  den  ældres  og  den  pårørendes  egne behov).

Fund fra delstudie 2 og 3 kvalificerede MIKA modellen yderligere. Fund på tværs af alle tre delstudier gjorde det muligt  at  konstruere  to  forskellige,  kontekstafhængige typologier: De forhandlings-potente og de mindre forhandlings-potente pårørende.

## Konklusion

Pårørende til ældre i akutte indlæggelsesforløb forhandler forskelligt og har forskellige forudsætninger for at forhandle med de sundhedsprofessionelle, både på sygehuset og uden for sygehuset.

Pårørendes  forskellige  forudsætninger  for  at  forhandle kan illustreres ved hjælp af MIKA  modellens  fire elementer (Mandat, Incitament, Kapacitet og Aktivitet). MIKA kan, på baggrund af Bourdieus teoretiske begreber, forstås som en slags kapital, der tilsyneladende har værdi i sundhedsvæsenet og dermed kan styrke de pårørendes forhandlingskraft ved forhandlinger med de sundhedsprofessionelle. Med afsæt i studiets tværgående forhandlingsforhandlingsmere eller mindre forhandlingspotente er under påvirkning  af  den  enkelte  pårørendes  egen  historie, aktuelle  forudsætninger,  men  også  af  den  politiske, organisatoriske  og  mellemmenneskelige  kontekst,  de konkrete forhandlinger finder sted i