Formidling af Bibelen til børn og teenagere
Forfattere: Lasse Holmgaard Iversen
Tidsskrift: dttk (22-03-2021)

## FORMIDLING AF BIBELEN TIL BØRN OG TEENAGERE

Sognepræst og tidligere landsleder i Bibellæser-Ringen, cand.theol. Lasse Holmgaard Iversen

Trosoplæring. En af kirkens kerneydelser, som vi har været forpligtet på, siden Jesus sagde, at vi skulle gøre »alle folkeslagene til mine disciple, idet I døber dem… og  idet  I  lærer  dem…«  (Matt  28,19-20). Men også en opgave, som man aldrig bliver færdig med, og som et godt stykke ad vejen  er  betinget  af,  at  de  døbte  vælger oplæringen  til,  uanset  om  det  er  i  form af  minikonfirmand  eller  konfirmationsforberedelse,  eller  vi  taler  om  klub-  og børnekirkearbejdet. Vi kan ikke påtvinge nogen at blive oplært i troen. Vi kan »kun« forsøge at skabe rammer og former, som folk kan vælge til.

Men  det  er  nu  heller  ikke  så  ringe endda, hvis vi ved hvad vi vil med kirkens tilbud om trosoplæring. Vi vil her sætte fokus på ét element i tros- og discipelskabsoplæringen:  Bibelbrug.  Og  vi  vil  særligt se på hvordan vi styrker dét element hos børn og teenagere.

## Støt trosoplæringen i familien

En  måde  at  introducere  Bibelen  for  et barn kan være at stikke det en bibel i hånden, ønske god læselyst, og så ellers håbe på at barnet går i krig med at læse... men det er ikke en smart strategi.

Bibelen må introduceres og formidles på en måde, som svarer til barnets udviklingstrin, og som formidlere har vi en vigtig opgave i at forsøge at danne en dialog mellem barnet og Bibelen.

Ofte vil forældrene være de første og vigtigste aktører i at skabe denne forbindelse  mellem  barnet  og  Bibelen,  og  her kan kirken spille en indirekte men vigtig rolle, ved at opmuntre og inspirere forældre til at tage denne opgave på sig.

Det  sker,  når  kirken  giver  barnet  en børnebibel  i  dåbsgave  eller  hvis  juniorklubben  sponsorerer  et  abonnement  på en bibellæseplan for familier. Men endnu mere målrettet kan det gøres, når kirken taler  klart  og  tydeligt  om  forældrenes rolle i trosoplæringen, og opmuntrer dem til at være tydelige, åndelige forældre for deres børn.

Det kan fx være ved at skabe rum for en samtale om trosoplæringen i hjemmet. For selv om mange forældre gerne vil dele tro  og  liv  med  deres  børn,  kan  det  være svært at finde en form, som kan fungere i deres familie. Dét kan kirken hjælpe med, ved at tilbyde undervisning om trosoplæring i hjemmet; reklamere for de forskellige  ressourcer til andagt og samtale om tro og liv i familien som findes; italesætte det for menigheden i forbindelse med dåb i kirken osv.

## Introducér Bibelen

Den indirekte støtte til at hjælpe trosoplæringen på vej i familierne er vigtig og må ikke glemmes. Men kirken spiller også en direkte  rolle  i  at  introducere  Bibelen  for børn og teenagere. Både overfor de børn, som bliver introduceret til Bibelen i deres hjem - og de som ikke gør det.

Den grundlæggende viden om kristendommen  og  Bibelen,  som  tidligere  har præget danskerne, er ikke længere er en selvfølge, og vi må som kirke agere, så det svarer til den situation.

Konkret  foreslår  jeg,  at  vi  derfor  fokusere  på  særligt  to  ting,  for  at  skabe forbindelsen  mellem  Bibelen  og  barnet/ teenageren:

1. Forklar hvad Bibelen er for en bog.
2. Giv  hjælp  til  at  man  kan  danne  egne erfaringer med Bibelen.

## Hvad er Bibelen for en bog?

Det  er  ikke  helt  let  at  forklare,  hvad  Bibelen er for en bog. I hvert fald ikke hvis man skal være sikker på at andre forstår det. Derfor er det lettest og bedst at tage udgangspunkt  i,  hvad  Bibelen  betyder for dig selv. Dermed gør du det muligt for barnet  og  teenageren  at  spejle  sig  i  dig. Hvordan viser din respekt for Bibelen sig? Måske ved at du hyppigt læser i den, og ved at du bruger tid på at forstå, hvad der står i den. Du bruger den måske også til at give opmuntrende ord til mennesker i krise eller sorg. Alt sammen siger noget om, hvad dit syn på Bibelen betyder i praksis.

At  Gud  har  formidlet,  hvad  der  skal stå i denne bog gennem forskellige mennesker, kan let lyde som lidt for fantastisk til  at  være  sandt.  Derfor  er  det  vigtigt at  forklare  det  mystiske  i,  at  Bibelen  er åbenbaret .  Det er ikke en selvfølge, hvad der ligger i det begreb, hvis ikke man er vant til at tænke religiøst og udenfor dét, som kan måles og vejes. Så det er vigtigt, at du forklarer, hvad det handler om, og hvorfor det er vigtigt.

En snublesten,  vi  ikke  må  overse,  er, hvordan vi skal forstå de svære tekster i Bibelen. Det er fx tekster som at Gud forhærdede Farao, da Moses kæmpede for at få israelitterne ud af Egypten (2 Mos 7,3). Eller Elisas forbandelse af 42 børn som fører til, at de bliver slået ihjel af bjørne (2 Kong 2,24). Det er også domstekster fra både Det Gamle og Det Nye Testamente, som får mange til at standse op og rynke på næsen. Ofte vil vi komme langt ved at få  forklaret  konteksten,  samtidig  skal  vi stadig bruge os selv og bør give udtryk for, at det også kan undre os, at Gud handlede på denne måde, hvis vi genkender deres undren.

En anden gruppe af tekster, som kan give  udfordringer,  er  de  tekster  om  etiske  emner,  som  er  i  modsætning  til  den almene etiske  tænkning  i  dag.  Det  er  fx Bibelens syn på sex, som spænder fra Højsangens  positive  og  eksplicitte  positive syn, til Paulus' knap så entusiastiske syn på mænds og kvinders seksualitet (1 Kor

7) - hvordan skal vi navigere i det? Det er også teksterne, som taler om at homoseksuel praksis er synd (fx 3 Mos 18,22; Rom 1,26-27;  1  Kor  6,9),  hvilket  kræver  en grundig forklaring af Bibelens grundlæggende syn på køn, identitet og syndefald, som det er vigtigt at tage, når en forvirret teenager kommer og spørger, hvordan han skal forstå det.

En  tredje  gruppe  af  svære  tekster  er profetier og forudsigelser. Jeg husker selv, at første gang jeg læste Johannes Åbenbaring som teenager, var det nærmest som om der var dumpet en sci-fi roman ned i Bibelen. Her er det vigtigt ikke at afvise frygten  og  usikkerheden,  som  disse  tekster kan skabe hos et barn, men tage den alvorligt og anerkende at den også er reel, for derefter at hjælpe barnet med at finde tryghed i at der i  det  skræmmende også findes et håb.

Når de enkelte tekster ikke giver umiddelbar mening, kan det være vigtigt at  pege  på,  at  Bibelen  har  én,  sammenhængende  fortælling,  på  tværs  af  de  66 forskellige bøger. En frelseshistorisk læsning af Bibelen hjælper os til at forstå, at Bibelen rummer mere end de enkelte beretninger, breve og love. Det er en fremadskridende fortælling om Guds plan om at frelse mennesket. Vis det helt konkret ved at lave en tour de force gennem Bibelen fra 1 Mos 3,15 over Abraham, Israels udfrielse af Egypten,  profeterne,  Jesu fødsel,  liv,  død  og  opstandelse  frem  til Jesu  genkomst.  Dermed  vises  det  også, hvordan vi i dag kan »skrive os ind« i denne historie.

## Erfaringer med Bibelen

Men det er ikke nok at fortælle om Bibelen,  og  forklare  hvordan  vi  skal  forstå den. Bibelen er en brugsgenstand, og kan vi hjælpe børn og teenagere til at gøre sig deres egne erfaringer med Bibelen, er vi kommet rigtig  langt  i  opgaven  med  trosoplæring.  Her  følger  nogle  overvejelser og forslag til, hvordan kirken kan hjælpe børn og teenagere i gang med at bruge Bibelen på egen hånd.

## Fortæl Bibelen

Bibelen  rummer  masser  af  fortællinger, som gør den let at formidle i fortællingens form.

Er det en længere passage, du vil formidle,  såsom  Abrahams  ofring  af  Isak eller Paulus' omvendelseshistorie, så genfortæl  beretningen  med  dine  egne  ord. Er det en kortere passage, såsom Nineves omvendelse og redning i Jonas' bog eller en af Jesu lignelser, så forsøg at lære teksten udenad.

Når  du  har  (gen)fortalt  teksten  så fortsæt  i  »mundtlig  modus«  ved  at  stille spørgsmål, som besvares af tilhørerne og få en samtale i gang. Dvs. at du tilstræber helt at undgå at have papir for eller skærme foran dig.

Historier  engagerer  og  involverer  os på en helt anden måde, end når vi læser. Det gælder for alle generationer. Bibelfortælling er ikke noget, som kun hører til i søndagsskolen. Jeg talte for et par år siden med en leder i en lokal kirkes teenarbejde, som  til  den  ugentlige  samling  for  teenagerne  lærte  en  bibelfortælling  udenad, som han fortalte til teenagerne efterfulgt af samtale om teksten. Og jeg har oplevet voksnes overraskelse over, hvad der stod i  en  bibeltekst,  de  havde læst masser  af gange, da de hørte den fortalt ...

Desuden  har  den  digitale  revolution gjort det at lytte og se levende billeder til en  meget  mere  tilgængelig  måde  at  tilegne sig ny viden på for os alle. Så når vi fortæller Bibelen, rammer vi ind i en formidlingsform, som ligger tættere på det, som de fleste børn og teenagere i forvejen foretrækker.

Konceptet  »Godly  Play«  er  bibelhistorie  fortalt  for  børn  med  simple  men kraftfulde  illustrationer,  og  lærer  man metoderne, som dette koncept består af, er man hjulpet rigtig godt på vej til at blive historiefortæller. Det har flere præster og ledere  i  børnearbejdet  efterhånden  erfaret.  Danmarks  Folkekirkelige  Søndagsskoler arrangerer kurser i Godly Play, og man kan læse meget mere om det på deres hjemmeside. 1

Der findes også koncepter, som retter sig mod teenagere og voksne, men det er desværre ikke udbredt i Danmark endnu. Formen  er,  at  man  lærer  at  lære  en  bibeltekst udenad, formidle den og have en samtale om teksten efterfølgende. Undertegnede formidler gerne en kontakt til organisationen »Simply the Story«, som har stor  succes  med  at  undervise  i  mundtlig bibelformidling.

## Digital bibelbrug

Vi hverken kan eller skal gå uden om de mange digitale muligheder for at læse i eller lytte til Bibelen. De digitale bibelbruger-værktøjer gør, at man altid kan have Bibelen tilgængelig på sin smartphone, og det er en rigtig god investering at bruge noget tid på at undersøge, hvilke apps der dukker op, når man søger på »bibel« eller »bible« i sin appstore. Udvælg gerne et par stykker, som du kan anbefale til de teenagere/unge, som du gerne vil inspirere.

App'en »Bibelen« er ikke til at komme udenom.  Den  er  lavet  af  amerikanske YouVersion, og er en meget brugervenlig app med MASSER af læseplaner og rigtig mange på dansk også. Kvaliteten og teologien i indholdet er lidt svingende, men der er meget godt at komme efter, og det er en brugervenlig app, som hele tiden udvikles.

YouVersion har også lavet app'en »Bibel  for  børn«,  som  har  oplæsning  af  bibelteksten og opgaver, som børnene kan løse. Den er måske mest relevant at introducere  for  forældrene,  så  de  kan  bruge den til børnenes skærmtid.

App'en BibelTid er et dansk bud på en bibellæser-app til teenagere og unge. Det er  Bibellæser-Ringen,  som  står  bag  den, og alt indhold er derfor dansk produceret og ud fra en luthersk teologi. Man kan invitere andre til at læse sammen med én, og på den måde kan der etableres fællesskab om bibellæsningen, hvilket kan være motiverende  for  særligt  teenagere.  Ikke fordi man skal kontrollere hinanden! Men fordi man kan undres sammen og spørge til de ting, man ikke forstår.

En kort  notits  om  »kvaliteten«  i  digital  bibelbrug.  Det  er  efterhånden  almen viden, at man læser mere overfladisk, når man læser på mobilen. Den primære årsag til det er, at vi er blevet vænnet til at læse hurtigere og i højere grad bare »scanne« en  tekst  på  en  telefon  (Dyer  2017,  4-5). Derfor er telefonen heller ikke det oplagte medie til et dybdegående studie af Bibelen.

Men det betyder ikke, at vi skal lade være  med  at  opfodre  særligt  unge  til  at bruge  de  digitale  muligheder.  Det  positive  ved  de  digitale  løsninger  er  nemlig, at  Bibelen  altid  er  tilgængelig.  Og  så  er det trods alt bedre at læse Bibelen på sin smartphone, end det er slet ikke at læse i den!

Det kan være en god idé at introducere bibellæsning i den trykte udgave af Bibelen, men som et både/og! Ikke et enten/ eller.

## Lyt til Bibelen

Den  mundtlige  bibelformidling  og  det digitale forenes i Bibelen som lydbog. Pt. findes Det Nye Testamente som lydbog i både den autoriserede bibel fra 1992 og Bibelen på hverdagsdansk. Førstnævnte kan købes, mens sidstnævnte er frit tilgængelig på lyttilbibelen.dk. Bibelen 2020  er  også  tilgængelig  som  lydbog, og her er det hele Bibelen, som er med! Den  kan  købes  online  eller  lånes  på E-reolen.dk.

Man kan overveje at inddrage en indspillet oplæsning af Bibelen i konfirmandundervisningen eller i teenklubben, så at teenagerne gør sig det behageligt mens de lytter. Den bedste brug vil dog nok være ved at henvise til lydbogs-mulighederne, med det formål at teenagerne selv lytter til  Bibelen  på  deres  smartphones,  og  på den måde får en egen praksis med Bibelen.

## Bibelbrug i stedet for bibellæsning

Det er blevet vægtlagt i denne artikel, at det er godt at tage afsæt i din egen erfaring  med  Bibelen,  når  du  skal  motivere børn og teenagere til at fordybe sig i den. Det er vigtigt, at det både er de gode og de dårlige erfaringer, du deler, for det er meget  mere  motiverende  for  børnene/ teenagerne, at du fortæller om noget, som har betydning for dig, frem for at man bliver introduceret til en bog, som er svær at læse.

Derfor vil jeg til sidst gerne prikke lidt til,  hvordan vi taler om vores personlige bibelpraksis, ved at opfordre til at vi taler om bibel brug og ikke bibel læsning .

For det første læser vi ikke kun Bibelen. Vi lytter til den; ser videoer fra The BibleProject osv. Bibelen kan tilgås multimodalt, men vores sprogbrug fastholder at vi tidligere kun har kunnet tilgå Bibelen som tekst, der skal læses. Det er i sig selv ikke så afgørende, men det kan blive uheldigt, når det fører til at andre modaliteter  end  den  læste,  dermed  let  bliver opfattet som andenrangs. Det har vi ikke belæg for at sige. Alene af den grund, at Bibelen  oprindeligt  har  været  fortalt  og lyttet til, før den blev skrevet ned og læst.

En vigtigere grund til at tale om »bibelbrug« frem for »bibellæsning« er dog, at Bibelen står i fare for at blive intellektualiseret, og blive noget, som kun angår hovedet og »de kloge«. Den kristne kirke har den udfordring, at den formidler troen i ord - på skrift og tale - mere end den gør det i handlinger. Det tiltaler nogle af os.  Måske  især  os  som  er  ansvarlige  for forkyndelsen og læser artikler som denne.

Men  det  er  ikke  nødvendigvis  den  foretrukne  formidlingsform  for  en  stor  del af  børnene, de unge og de voksne i vore menigheder. Bibelen skal bruges. Vi skal og kan ikke komme udenom, at den skal læses.  Men  den  skal  mere  end  det!  Den skal mediteres over; responderes på med farvekridt og limpistol; synges og dramatiseres;  nydes  i  naturen  og  på  gågaden osv.  Dermed rykker Bibelens ord nemlig fra hjernen, ned i hjertet og ud i resten af kroppen, hvor det kan tros og leves, sådan som det er formålet med trosoplæringen.

## Note

- 1 Se http://soendagsskoler.dk/index. php?id=350

## Litteratur

John C. Dyer. 2017. »The Habits and Hermeneutics  of  Digital  Bible  Readers: Comparing Print and Screen Engagement, Comprehension, and Behavior«. Paper præsenteret på Society of Biblical Literature (SBL) årlige møde i Boston, 2017.

## Forfatter

Lasse Holmgaard Iversen Christianskirken Frederikshaldsgade 15 8200 Aarhus N lahi@km.dk