Diverse
Forfattere: - Redaktionen
Tidsskrift: politica (2011-01-01)

## Anmeldelser

Michael  Boss  (red.), The Nation-State in  Transformation: Economic  Globalisa­ tion, Institutional Mediation and Political Values. Aarhus: Aarhus Universitets­ forlag,  2010,  404 s., kr.  398.

Antologien The Nation-State in  Transformation stiller  skarpt  på  nationalstaten i  en  globaliseret verden.  Fokus  rettes  m od  de  udfordringer,  små  stater  i  en  in ­ ternationaliseret økonom i står over for,  og hvordan nationale institutioner me­ dierer  det  eksterne  økonomiske pres.  Bogen  skriver sig ind  i  og bidrager til  en litteratur, der på den ene side anerkender, at økonomisk globalisering medfører en række udfordringer for staten og et deraf følgende behov for tilpasning, men på den anden side afviser,  at dette nødvendigvis vil resultere i en omfattende homogenisering  på  tværs  af lande  eller  endda  nationalstatens  afvikling. The Nation-State in  Transformation har ikke nogen fælles teoretisk ramme, men de fleste bidrag inkluderer og kombinerer elementer fra Katzensteins teori om små stater, institutionalism e og/eller varieties ofcapitalism-tilg^ngen. De mest frem­ trædende teoretiske tilgange i bogen peger således alle på muligheden for diffe­ rentieret globalisering og går im od idéen om, at der kun er én vej til udvikling.

Danmark og  Irland  udgør  bogens  primære  empiriske  omdrejningspunkt. Begge lande er små åbne økonomier, som på hver deres måde er blevet fremhæ­ vet som succeshistorier. I Irlands tilfælde har det primært været den spektaku­ lære økonomiske vækst siden  1990 erne, som har påkaldt sig opmærksomhed. En udvikling, der løftede Irland fra en position blandt Europas fattigste til et af E U 's mest velstående lande. For Danmarks vedkommende er det et højt vel­ standsniveau og en konkurrencedygtig økonomi kombineret med et af verdens højeste  skattetryk  og  en  generøs  velfærdsstat.  Danm ark  og  Irland  repræsen­ terer  således  to  succesfulde  små stater -  i  hvert fald in d til  den  internationale finanskrise ramte landene i 2008 -  med hver deres udgangspunkt, institutioner og strategier.

Bogen består af fire dele  og indeholder i  alt  16  bidrag  samt  et indledende og afsluttende kapitel skrevet af redaktør M ichael Boss.1 Første del behandler de historiske rødder for udviklingen i henholdsvis Irland og Danmark.  Mens Brian  Girvins  kapitel  er  af mere  beskrivende  karakter  og  fokuserer  snævert på den irske case, så har John L.  Cam pell og John A.  H a ll et bredere og mere ambitiøst sigte.  Forfatterne  udvikler  en  generel  tese  om,  at  størrelsen  og  den kulturelle sammensætning af nationalstaten påvirker sandsynligheden for suc­ ces.  Forventningen  er,  at  små  og kulturelt  homogene  lande  ofte  vil  klare  sig godt,  idet  fælles  nationale  bånd  fremmer  kapaciteten  til  at  kunne  håndtere udfordringerne ved at være en  lille åben økonomi.  Støtte for denne hypotese findes i en analyse af 30 OECD-lande, der fastslår, at gruppen af små og kul­ turelt homogene lande har det højeste gennemsnitlige  udviklingsniveau målt ved Human Development Index (HDI). Denne analyse suppleres efterfølgende med en detaljeret undersøgelse af  den danske case, hvor Cam pell og H all finder yderligere støtte for deres hypotese.

Det samlende element for bogens anden del er et opgør med den økonomi­ ske determinisme, som i særdeleshed kan findes i den tidlige debat om globali­ sering. Således fremfører eksempelvis David Marsh en kritik af den overdrevne brug  af  begrebet  globalisering,  især  når  det  anvendes  som  standardforkla­ ring  på  megen  nutidig  økonomisk  politik.  Marsh  efterlyser  en  mere  præcis begrebsanvendelse,  idet  ' globalisering'  ikke  i  sig  selv  påvirker  politiske  out­ comes.  Derimod medieres  de økonomiske processer, vi  typisk forbinder med globalisering,  af en  række politiske  og økonomiske faktorer,  som  bør tildeles en fremtrædende placering i vores forklaringer. Marsh medgiver dog ligeledes, at  selve  diskurserne om globalisering via deres  indflydelse på politiske beslut­ ningstagere kan have en selvstændig effekt.

I  bogens  tredje  del  vendes  blikket  mod  forholdet  mellem  stat  og  marked samt  de  governance-spørgsmål,  den  økonomiske  udvikling  i  henholdsvis  Ir­ land og Danmark rejser. Her vil jeg fremhæve Georg Sørensens bidrag, der in­ deholder bogens mest systematiske sammenligning af Danmark og Irland. Sø­ rensen understreger tre pointer:  1) For at kunne forklare udviklingsprocesserne i Danmark og Irland, er det nødvendigt at inkludere både eksterne og interne faktorer.  2)  Det er ufrugtbart at tale om, at staten ''taber', mens markedskræf­ terne  ''vinder'  som følge af globaliseringen,  idet globaliseringen  former stater og stater former globaliseringen. 3) Sidst, men ikke mindst, foretages en vurde­ ring af, hvilket af de to lande der virker til at være bedre forberedt på at kunne håndtere de aktuelle udfordringer, de hver især står over for. Her ser Sørensen Danmark som bedre rustet end Irland både af politiske og økonomiske årsa­ ger. Det er således første gang, at den irske succesmodel står over for så stor en udfordring, mens den danske model i tidens løb har vist sig at kunne håndtere adskillige kriser.  Derudover understreges blandt andet Irlands store afhængig­ hed af udenlandsk kapital, og at den irske velfærdsstat virker mindre gearet til at kunne håndtere en recession. Denne mere dystre vurdering af Irlands udsig­ ter genfindes og uddybes i de øvrige bidrag, der blandt andet ridser grænserne op for den tidligere så succesrige irske model.  Således tegner eksempelvis Sean O Riain et billede af en irsk stat, som udvikler en institutionel afhængighed af vækst igennem skattesystemet. I bestræbelserne på at kunne dække sine udgif- ter er staten med til at skabe den finans- og boligboble, der springer i 2008 og kaster den irske økonomi ud i en dyb krise.

Den nuancerede fremstilling af  Irland op til krisen er uden tvivl en af  bogens stærke sider,  men samtidig savner undertegnende en tilsvarende grundighed i forhold til den danske case.  Selv om konsekvenserne af krisen har været langt mindre opsigtsvækkende i Danmark, så kan der også her findes tydelige tegn på ridser i lakken. M ichael Boss henviser selv i det første kapitel til, at den dan­ ske økonomi allerede i årene op til krisen har været ramt af lav produktivitet og vækst i et komparativt perspektiv. Derudover indledes bogen med at fremhæve Danmarks placering i 2007 på en fornem tredje plads i World Economic Fo­ rums rangordning af verdens økonomier ud fra deres konkurrencedygtighed. En position Danmark ikke har kunnet fastholde sidenhen, hvor det i skrivende stund kun rækker til en placering som nummer ni.  Men hvorfor er Danmark både op til og under krisen sakket agterud på en  række centrale økonomiske parametre? Er Danmark hårdere ramt af eksterne faktorer end andre O EC D lande og i givet fald hvilke? Eller er det snarere interne faktorer, der er ansvar­ lige  for  udviklingen,  og skyldes  det i  så fald  afvigelser fra den  danske  model eller  svagheder ved  denne?  Her  bliver The Nation-State  in  Transformation et mere systematisk svar skyldig.

Bogens  fjerde  og sidste  del  undersøger spørgsmålet,  i hvilket omfang kon­ kurrencedygtighed  og  økonomisk  udvikling  kan  opnås,  uden  at  det  går  ud over  den  sociale  sammenhængskraft og stabilitet samt centrale  demokratiske værdier. Denne del af antologien spænder meget bredt, og fokus vil derfor være på enkelte centrale pointer.  Lars Bo Kaspersen og Linda Thorsager ser i Dan­ mark en tendens i retning af mere direkte statslig intervention på bekostning af forudgående  konsultationer  og  forhandlinger  med  berørte  samfundsgrupper. Dette fænomen betegnes som 'autoritær liberalisme', der står i modsætning til den liberale korporatisme, som har kendetegnet den danske model og været en central kilde til modellens styrke. Bjørn Hvinden påpeger, at mens de nordiske lande har været førende,  for så vidt angår kvinders beskæftigelsesfrekvens,  så halter de bagefter,  når det kommer til integrationen af indvandrere og handi­ cappede på arbejdsmarkedet.  Dette leder Hvinden til spørgsmålet,  om globa­ liseringen forstærker et trade-off mellem på den ene side en målsætning om at sikre  en  høj  grad  af konkurrencedygtighed  og på  den  anden  side  idealer  om lighed og inklusion. I forlængelse heraf identificerer Chris M clnerney en række svagheder ved den irske sociale partnerskabsmodel, når denne ikke blot ses som et forum for de få udvalgte med et snævert fokus på økonomisk vækst. Vurde­ res modellen i lyset af idealer om social inklusion og deliberativt demokrati, så kommer den ifølge Mclnerney til kort.

The Nation-State in  Transformation tager fat i et uden tvivl relevant og aktu­ elt emne, der angribes ud fra en bred vifte af forskellige perspektiver og vinkler, idet hvert bidrag har sit eget formål og fokus.  Bogens imponerende bredde er dog  ikke  uden  omkostninger.  Fraværet  af en  overordnet  teoretisk  eller  ana­ lytisk  ramme  medfører,  at  det  til  tider  kan  være  svært  at  se  sammenhængen mellem forskellige bidrag,  og hvordan  et givet kapitel  bidrager til  antologien som helhed. En større grad af integration af de enkelte bidrag, ville kunne have givet bogen en mere klar defineret profil samt mulighed for bedre at udnytte det komparative potentiale.

## Note

1. Det er værd at bemærke, at mens arbejdet på bogen påbegyndtes, inden både Ir­ land og Danmark blev ramt af den verdensomspændende finansielle og økonomi­ ske krise, så har det været muligt for bidragsyderne at tilpasse de forskellige kapitler i lyset af  begivenhederne.

Florian Langbehn Institut for Statskundskab Aarhus Universitet

Jørgen M øller og Svend-Erik Skaaning, Demokrati og demokratisering: En in­ troduktion. København: Hans Reitzels Forlag, 2010, 304 s., kr. 325.

Det år mig ett stort nöje att  få  anmåla  denna  nya lårobok av två  statsvetare vid Aarhus universitet.  M øller och Skaaning har skrivit en vål sammanhållen och grundlig bok om ett av vår tids mest omdiskuterade begrepp -  demokrati - och dess institutionella framvåxt i vårlden.  Boken år indelad i tre sektioner. Den forstå behandlar  sjålva  begreppet  demokrati,  dess  omtvistade  innebörd och historiska  utveckling.  Aven  om  den  internationella  diskursen  dominerar återfinns hår åven ett sårskilt kapitel om den danska demokratidebatten under efterkrigstiden.  Författarna  ger  åven  ett  eget  bidrag  till  denna  debatt  genom att argumentera för att åven rättsstaten bör ingå i ett fü llt utvecklat demokratibegrepp av idag.  Bokens andra del tar sig så an fenomenet demokratisering, dvs. hur demokratiska institutioner vuxit fram i vårldens lånder over tid. Aven om fokus lagts på utvecklingen under de senaste decennierna finns hår rikliga utblickar mot tidigare historia.  Den tredje delen handlar sedan om de senaste decenniernas  försök att inom  samhällsvetenskaperna förklara varför  och  un­ der  vilka  omståndigheter  demokrati  uppstår.  Författarna  utgår  hår  ifrån  en indelning i tre dominerande skolbildningar inom sociologi och statsvetenskap: moderniseringsteori i Seymour Martin Lipsets efterföljd, historisk-komparativ klasskampsteori a la Barrington Moore med flera, samt den skolbildning som växte fram under 1980-talet och främst kommit att förknippas med Guillerm o 0 'Donnell  och  Philippe  Schmitter,  så kallad  'transitologi'.   Efter  ett  separat kapitel  om  internationella  påverkansfaktorer  söker  författarna  så  att  sy  ihop trådarna från dessa olika förklaringsperspektiv i en mer djupgående analys av vad som orsakat variationerna i demokratisering i de postkommunistiska län­ derna efter murens fall. En 'efterskrift' om demokratins konsekvenser avslutar boken.

Detta är en i många avseenden mycket välskriven bok. M oller och Skaaning skriver klart och redigt, även om tillsynes komplicerade teorier eller komplexa begreppsliga spörsmål. Boken har vidare en logisk disposition, där senare delar på ett naturligt sätt följer av de tidigare. M oller och Skaaning är också mycket belästa.  M ed  några  få  undantag,  som jag  skall  återkomma  till,  behärskar  de i  allt väsentligt den  idag helt enorma litteraturen på området,  och i sina klo­ ka val nedslag gör de i regel de mest väsentliga bidragen rättvisa.  Något som också särskilt förtjänar att framhållas är att boken genomsyras av historicitet och historisk kontextkännedom,  inte då bara ifråga om demokratibegreppets idéhistoria  utan  kanske  i  ännu  högre  utsträckning  beträffande  demokratins framväxt i Västeuropa sedan medeltiden.  Slutligen är värt att understryka att Moller och Skaaning själva i högsta grad är aktiva aktörer på den akademiska scen de skildrar. I flera av kapitlen lyfts nya forskningsresultat fram som förfat­ tarna själva producerat.  Om  just detta kan  man i och för sig i en lärobok ha delade meningar. M an skulle till exempel kunna tänka sig en viss risk för själv­ hävdelse,  där  författarnas  egna  bidrag  ges  överdriva  proportioner  och  tillåts skymma andra, ganska minst lika betydelsefulla insatser. På detta sätt fungerar emellertid inte  M oller och  Skaanings  hänvisningar till  sina egna  forskningsfynd. Dessa sätts i stället finkänsligt in i sin kontext, och i allt väsentligt tycker jag författarna lyckas undvika att dra för stora växlar på dem.

Det finns  således  mycket  som  tilltalar  i  denna bok,  och jag kan  definitivt rekommendera  den  som  kurslitteratur  i  statsvetenskap,  om  än  på  lite  högre nivåer. M en därmed inte sagt att boken är helt invändningsfri. Jag skulle fram­ för allt vilja anföra tre exempel på områden där jag tycker att M oller och Ska­ aning missat  ett  centralt  tema  i  demokratiseringslitteraturen.  Ett  första  om­ råde som jag nu tycker blir alltför styvmoderligt behandlat är den redan stora och snabbt växande litteraturen om auktoritära stater.  H är är jag möjligen en smula partisk,  eftersom jag själv varit aktiv i detta fält,1   men jag tror inte jag är helt ensam om att reagera när författarna slår fast att 'der er stort set ingen systematisk forsøg på at udpensle variationerne mellem forskellige former for regimer  inden  for  den  autokratiske restgruppe''  (p.  23).  Jag  skulle  tvårtom håvda att det numer  finns  åtskilliga  och  ganska  inflytelserika  sådana  försök, exempelvis av Barbara Geddes,  Bruce Bueno de Mesquita med flera,  Gandhi och Przeworski samt av Beatrice Magaloni.2  Dessa bidrag -  som M øller och Skaaning alltså helt utelämnar i sin bok -  behandlar inte bara hur auktoritåra stater  skiljer  sig  från varandra i  institutionell  sammansättning,  utan  även  på vilket sått detta påverkar deras  benågenhet att demokratiseras.  De hade med andra ord förtjänat en plats i boken.

Kanske ån mer anmårkningsvård år M øller och Skaanings utelåmnande av det  senaste  årtiondets  troligen  mest  inflytelserika  bidrag  till  litteraturen  om demokratisering, nåmligen Daron Acemoglu och James Robinsons bok Econo­ mic Origins of  Dictatorship and  Democracy (Cambridge University Press, 2006). Carles  Boix's  teoretiskt sett m inst lika betydande, om ån kanske inte füllt så uppmärksammade bok på området, Democracy and Redistribution (Cambridge University Press, 2006), forbigås också helt med tystnad. Dessa två böcker re­ presenterar ett helt nytt sått att teoretisera om demokrati, vad man skulle kunna kalia det ekonomiska angreppssåttet, dår spelteoretiska modeller möjliggör hårledningar  av empiriska  förväntningar på  basis  av rationalistiska  antaganden. Möjligen avspeglar dessa utelåmnanden inte okunskap från  författarnas sida  utan  ett medvetet stållningstagande mot just den sortens teoretiserande, men detta hade i så fall förtjänat att explicitgöras. Vad det ekonomiska angrep­ pssåttet nåmligen  i  mina ögon framför allt bidrar med år att integrera de tidigare  så  diversifierade  skolbildningarna  på  området.  Moderniseringsskolans strukturalistiska ansats  kombineras  alltså hår med transitologins  fokus  på de politiska eliternas kalkyler och handlande. Samtidigt våvs klassanalysens fokus på kollektiva resurser och de breda massornas stråvan efter demokratisering in i  en  och  samma teoretiska modeil.  Denna teoriska syntes  borde tilltala M ø l­ ler och Skaanings integrerande ambition.  Den skulle dessutom ha gjort deras bok mer fullståndig. De rent ekonomiska förklaringsfaktorerna -  vid sidan av moderniseringsskolan -  ges nu överhuvud taget en alltför obetydlig roll.  Såle­ des innehåller boken i stort sett ingenting om ekonomiska kriser som en av de senaste årtiondenas kanske viktigaste orsaker till demokratisering.  På samma sått  lyser  handelsrelationer  och  ekonomisk  globalisering  med  sin  frånvaro  i kapitlet om demokratiseringens internationella dimensioner.

Ett tredje  och  sista  område  som jag  tycker  att  M øller  och  Skaaning  hade förtjänat att ge en större plats i sin bok år den rent normativa sidan av saken, nåmligen en utförligare behandling av den fråga som en gång gjordes till titel för A lf Ross'  inflytelserika  bok:  Varför  demokrati?  Vad  finns  det  för  skål  för eller emot att ansluta sig till demokratin som politisk styrelseform? Författarna berör detta sporsmål helt i forbifarten  i  bokens inledning,  för att återkomma till det i efterskriften.  M en perspektivet är här i allt väsentligt empiriskt, nar­ mare bestämt vad vi vet om demokratins konsekvenser för internationeil säkerhet och ekonomisk utveckling. Här har jag dels en rent empirisk invändning, då jag tycker att författarna drar lite väl optim istiska slutsatser av den rådande litteraturen på området.  Den så kallade ''demokratiska freden' är förvisso ett imponerande robust samband, men nyare fynd har under senare år börjat ifrågasätta om det verkligen är demokratin som givit upphov till detta samband.3 Vidare har varken ekonomer eller statsvetare,  trots idoga försök och intensivt testande, lyckats belägga en systematiskt positiv effekt av demokrati på ekono­ misk utveckling. Detta visar sig M øller och Skaaning på ett stadium medvetna om (p. 291), vilket dock inte hindrar dem att senare sluta sig till att det är 'op­ lagt,  at de liberale deokratier er i stand til at sikre såvel retssikkerhed  (faktisk per definition) som vækst og velfærd' (p. 291). V i v ill ju i dessa dagar alla vara demokrater,  men jag tycker åndå att det förtjänar att påpekas  att de grunder på vilka vi borde vara demokrater inte alltid är så solida som vi i förstone kan tro. Ett mer utförligt och nyanserat resonemang om detta tycker jag M øller och Skaaning skulle kunnat kosta på sig.

Dessa kritiska reflektioner till trots är de danska kollegerna bara att gratulera för att nu ha fått tillgång till en så förstklassig lärobok om demokrati och demokratisering på det egna språket.

## Noter

1. Jag tänker då dels på en artikel jag publicerat i tillsammans med Axel Hadenius ('Pathways from Authoritarianism', Journal of  Democracy, 18. årg., nr.  1 , pp.  143156, 2007), dels på ett kapitel ägnat detta tema i en ny bok jag skrivit om demo­ kratisering (Determinants of  Democratization: Regime Change in the World,  19722005. Cambridge University Press, 2010) .
2. Geddes, Barbara (1999). 'What Do We Know about Democratization after Twen­ ty Years?' Annual Review of  Political Science 2,  pp.  115-144; Bueno de Mesquita, Bruce, Alastair  Smith,  Randolph  Siverson,  and James  Morrow  (2003). The Lo­ gic of  Political Survival, Cambridge: The M IT  Press; Gandhi, Jennifer and Adam Przeworski  (2007).  'Authoritarian  Institutions  and  the  Survival  of Autocrats', Comparative Political Studies, 40.  årg.,  nr.  1 1 ,  pp.  1279-1301; Magaloni, Beatrice (2008). 'Credible Power-Sharing and the Longevity of  Authoritarian Rule', Com­ parative Political Studies, 41. årg., nr. 4-5, pp. 715-741.
3.  Jag tänker då på den kritik som brukar gå under benämningen ''den kapitalistiska freden';  se Gartzke, Erik (2007). ''The Capitalist Peace', American Journal ofPoli-

tical Science, 51.  årg., nr.  1 ,  pp.  166-191; McDonald, Patrick (2009). The Invisible Hand of  Peace, Cambridge: Cambridge University Press.

Jan Teorell Lunds Universitet

Bogen modtog i 2011  Sven Henningsen prisen  [red.]

Jens  Peter  Frølund  Thomsen, Politologi.  En  introduktion. København:  Hans Reitzels Forlag,  2010,  255  s.,  kr.  275.

Hvor Thomsens  tidligere  introduktionsbøger var  struktureret  med  teorihisto­ riske briller  på,  er  nærværende  bog primært struktureret  ud  fra politologiens empiriske kerneområder.  Formålet med bogen er 'at finde hoveddøren til fa­ get',   herunder  at  identificere,  hvilke  brudflader  der  adskiller politologien  fra beslægtede samfundsvidenskabelige fag som sociologi og økonomi.  M ålgrup­ pen er studerende på videregående- og evt. gymnasiale uddannelser samt læsere med interesse for politik i almindelighed. Bøger som disse er også ammunition i  kampen  for  at  skabe  respekt  om  politologien.  Som  fremhævet  af forfatte­ ren,  skal politologi således ikke findes på samme (lave)  niveau som ' avanceret journalistik' eller 'de efterhånden så populære kommentatorer' (p. 9-10). Nej, politologi er noget helt særligt,  en videnskab.  Denne anmelder ærgres dog til stadighed over,  hvor  kedeligt politologi -   i  al  sin  næsten-videnskabelighed kommer  til  at  lyde.  Jeg  kan  godt  se  den  pædagogiske  pointe  i  igen-igen  at anvende Eastons systemteori og definition af politik og at tage en tur ned ad mindernes  allé  med et kapitel  om  ''Faser  i  politologiens  udvikling',  men  det er  altså  ikke  den  mest  direkte  vej  til  at lade  læseren  mærke,  hvor  spændende politik faktisk er at studere. Jeg spørger mig selv: Er det m uligt at opkvalificere forståelsen af politik fra mainstreamjournalistikkens trivialiteter uden at gøre politik tørt?

Efter de indledende diskussioner af definitioner af politik og mere generelle betragtninger om politologiens emneområde, diskuteres en række politologiske kerneområder:  den parlamentariske styringskæde,  politisk sociologi,  politiske partier,  magt,  institutioner,  politisk kultur,  demokrati,  staten, velfærdsstaten, valgforskning,  international  politik  og  politologisk  metode.  V i  kommer vidt omkring på meget kort plads. Eksempelvis diskuteres E U  på godt ti sider, mens velfærdsstaten  tildeles  seksten  sider.  Taget  i  betragtning hvor  få  sider Thom ­ sen har til rådighed til at dække et så omfattende emne som politologien som sådan,  fremstår det i øvrigt som en finurlig prioritering,  at der dedikeres hele tre sider til de nordiske magtudredninger (p. 65-67). Tre sider kan lyde af lidt. Det er det ikke,  når der til sammenligning bruges fem sider på 'De politiske partier'  (p.  60-64) og tre på diskursteori (p.  157-160).

Gennem læsningen  af bogen,  har jeg  løbende  spurgt  mig  selv:  Hvad  kan man  bruge  så  korte  diskussioner  af så  omfattende  forskningsemner  til?  Det mest oplagte svar er vel til introduktionsforløb, som fx politologisk introdukti­ onskursus. Umiddelbart vil jeg dog mene, at teksterne simpelthen er for korte, og at der kan findes mere fyldestgørende introduktionstekster på både engelsk og dansk til de forskellige emner.  Hvem kan så bruge så korte diskussioner? I hvilke pædagogiske sammenhænge er en 43 sider lang introduktion til inter­ national politik anvendelig? Hvornår vil man vælge en 21 sider lang diskussion af ''Metoder og forklaringer'  i et pensum?  Det må vel være i sammenhænge, hvor man har kort tid til at sætte sig ind i et emne.  Måske denne bog er mest anvendelig for føromtalte så udskældte journalister, der desværre ofte tilbydes ganske korte introducerende forløb til politik?

Hvad kunne man i stedet have gjort? M an kunne fokusere på at fortælle en mere samlet historie. Når der kun er 256 sider at gøre godt med, og emnet er så respektindgydende bredt som politologi som sådan,  må der lægges en klar vinkel,  der på indlevende vis besvarer spørgsmålet:  Hvorfor er politologien så vigtig?  Denne  fortæ lling  kunne  evt.  suppleres  med  gennemgang  af cases  fra virkelighedens politiske kampe, der viser, hvad det politologiske teorikompleks kan bruges til.  Bevares,  nærværende tekst er da krydret med eksempler,  men der mangler en mere systematisk påvisning af politologiens empiriske relevans, der  kan  sætte  gang  i  safterne  hos  studerende  og  andre  politisk  interesserede læsere.

I  forlængelse  af at jeg har svært ved at se,  hvem  der vil have  gavn  af en  så relativt kort gennemgang af politologi, savner jeg flere originale betragtninger, noget nyt jeg ikke kan finde andetsteds. Hvis man kaster sig over et så omfat­ tende emne som en introduktion til politologien og ønsker at gøre det inden for rammerne af en standard boglængde, kræver det et mere sammenhængende argument, en frisk tilgang, hvor bidraget består i at kaste nyt lys på det uhyre teorikompleks,  vi  samler  under  mærkatet  politologi.  Det  er  således  m in  op­ fattelse,  at  Thomsen  sætter  sig  mellem  to  stole:  Bogen  er  ikke  en  traditionel introduktion til politik -  som fx Hague og Harrops Comparative Government and Politics (Palgrave, Macm illan) -  dertil er den for bredt skåret til at nå bare nogenlunde  i  dybden  med  et  emne,  og  den  bidrager  heller  ikke  med  noget egentligt nyt.  Diskussionerne er enten for korte til at være overbliksskabende, eller også er de allerede set i andre bøger, herunder de førnævnte Thomsen selv har skrevet, som i parentes bemærket er anbefalelsesværdige, fordi de når bety­ deligt dybere end nærværende bog.

Frem  for  at  skrive  endnu  en  introducerende  tekst  om  politologien,  kunne man være gået mere ambitiøst til værks.  M an kunne have fundet inspiration i Lars Bo Kaspersen og Jørn Loftagers digre introduktionsbog, Klassisk og mo­ derne politisk teori, som  præsenterer en  samlet og tidssvarende behandling af relevant  politisk teori,  endda  generelt  skrevet på  relativt  letforståeligt  dansk. Der er  allerede  skrevet  et  hav  af introduktionstekster -   eksempelvis  at  finde i Annual Review of  Political Science og til  tider  i Politica men der findes  til gengæld nærmest ingen introduktionstekster eller samlede værker redigeret og skrevet ud fra dansk politologis præmisser.  Et sådant værk ville være kærkom­ ment, både for at gøre en eller anden form for status på de sidste godt 50 års arbejde,  men  også  fordi  det  m uligvis  -   i  lighed  med  Kaspersen  og Loftagers værk -  kunne øge politologiens gennemslagskraft i den generelle offentlighed og blandt studerende. Jeg forstår udmærket tilbageholdenheden med at redi­ gere et værk på over tusind sider -  halvdelen kunne nok også gøre det -  men omvendt synes Jens Peter Frølund Thomsen at være den rette mand til jobbet. Lad der hermed lyde en opfordring:  Ikke flere introduktionsbøger -  lad os få det danske mammutværk om politologi, som vi fortjener!

Martin B.  Carstensen Institut for Statskundskab Aalborg Universitet

Sigge W inther Nielsen og Thomas Høgenhaven (red.), Politisk psykologi -fordi politik er  personligt. Aarhus: Aarhus Universitetsforlag, 2010, 476 s., kr. 448.

Politisk  psykologi  er  en  interdisciplinæ r  forskningsgren,  der  befinder  sig  i grænsefladen mellem psykologi og politologi. På det overordnede plan handler politisk psykologi om at anvende indsigter fra psykologien i studiet af politik.1 Forskningsgrenen er veletableret i international  sammenhæng.  Efter et tilløb står  disciplinen  i  disse  år  også  foran  sit  gennembrud  i  dansk  sammenhæng. Med denne  antologi  ønsker  redaktørerne  Sigge W inther Nielsen  og Thomas Høgenhaven at give det danske publikum  en introduktion til politisk psyko­ logi.  Det  er  langtfra nogen  nem  opgave,  da forskningsgrenen  er kendetegnet ved  stor  mangfoldighed.  For  at  kunne  identificere  disciplinen  er  det  derfor nødvendigt at følge  forskningsgrenens  udvikling over  tid  og at have  blik for disciplinens rigdom af approaches og emnefelter. W inther Nielsen og Høgen- haven byder ind på begge disse punkter. Antologien består af et genoptryk af i  alt  14  engelsksprogede  originaltekster,  en  engelsksproget  introduktion  ved Brent A. Strathman samt en dansksproget introduktion og afslutning skrevet af redaktørerne.

I  den dansksprogede introduktion leverer Winther Nielsen og Høgenhaven en overordnet indkredsning af indholdet i disciplinen politisk psykologi med fokus  på,  hvordan  disciplinen  kan  ses  som  et  modstykke  til  rational  choiceteorien.  Redaktørerne fremlægger,  at deres bærende tanke med antologien er, at 'vi er tvunget til at søge forklaringer andre steder og revurdere samfundets forventninger til rationalitet -  og at politisk psykologi er en af de veje, vi kan følge,  hvis vi vil  nå  en  mere  præcis  forståelse  af,  hvordan  mennesker  agerer  i verden'  (p.  13).  Endvidere  præsenterer  W inther  Nielsen  og  Høgenhaven  fa­ serne i disciplinens historie, forskningsgrenens status i dansk sammenhæng og redegør for udvælgelsen af de  14 originaltekster,  der fordeler sig inden for fire blokke.

I den første blok om 'kognition og bearbejdning af inform ation' er omdrej­ ningspunktet for de fire bidrag den forholdsvis direkte udfordring af rational choice-teoriens antagelser og fremhævningen af individets kognitive begræns­ ninger.  Originalteksten af Simon tager fat i det klassiske rationalitetskoncept fra rational choice-teori og den manglende realisme i konceptets underliggende antagelser. Simon introducerer en serie ændringer, der er modelleret på indivi­ dets faktiske beslutningsproces og argumenterer for begrebet begrænset ratio­ nalitet.  Også Kahneman og Tverskys bidrag udfordrer klassiske antagelser fra rational  choice-teori.  Kahneman  og Tversky demonstrerer,  at borgernes  præ­ ferencer ikke er invariante men afhænger af, hvordan mulige outcomes frames eller vinkles. Endvidere viser Dutton og Jacksons studie af manageres inform a­ tionsbearbejdning, at også rationaliteten i eliternes beslutningstagning kender begrænsninger.  Konkret viser de,  at ledere kan være mere følsomme over for trusselskonsistent inform ation end mulighedskonsistent information. I samme ånd er hovedargumentet i Georges bidrag,  at der er behov for en systematisk inddragelse  af personlighedsegenskaber  for  at  forstå politiske  ledere  og  deres valg og adfærd.

I  anden blok er omdrejningspunktet for de fire originaltekster, hvordan in ­ divider med begrænset viden og anvendelse af begrænsede kognitive ressourcer kan træffe beslutninger. Jervis konkluderer, at både statsmænd og almindelige borgere har tendens til at bruge enkle pejlemærker og analogier samt kun op­ fatte  et  m inim um   af relevante  kausalfaktorer,  når  de  træffer  beslutninger  (p. 145).  Også Khong peger på,  at individet kan  reducere sit informationsbehov ved at  bruge  analogier i  sin  beslutningstagning,  mens  originalteksten  af Tet- lock og Lebow undersøger eksperternes brug af kognitive genveje i fortolknin­ gen af historiske begivenheder.  Endelig fremhæver originalteksten af Krosnick og Kinder mediernes indflydelse på borgernes syn på politikerne.

I  tredje  blok  skifter  fokus  til  grupper  og  effekterne  af interaktion  mellem individer. Tetlock viser,  at borgerne er bedre til at optage ny information, der modsiger information, de tidligere har modtaget, når de på forhånd ved, at de skal stå til regnskab for informationen. Temaet i originalteksten af Kramer er at undersøge årsager til og dynamikker i mistænksomhed og m istillid i sociale systemer,  mens  Catril  beskæftiger  sig  med  studiet  af oprør  og  massepanik  i perioder med social transition.  Catril argumenterer for,  at en psykologisk ap­ proach  til  håndteringen  af massepanik  kan  nedbringe  behovet  for  at  bruge militære midler.

Efter  påvisningerne  af  befolkningen  og  eliternes  uperfekte  beslutnings­ tagning  er  hovedomdrejningspunktet  i  antologiens  fjerde  blok  debatten  om, hvorvidt  borgerne  overhovedet  er  i  stand  til  at  træffe  kvalificerede  politiske beslutninger. I denne blok er originalteksterne af Lippm an og Converse særligt interessante og læseværdige. Converse giver en indføring i massernes overbevis­ ningssystemer. Han konkluderer, at den almene amerikanske vælgerbefolkning mangler grundlæggende færdigheder til at kunne genkende og forstå overord­ nede ideologiske referencerammer (p. 386), og at store dele af den almindelige vælgerbefolkning ikke har meningsfulde holdninger -  end ikke til emner, der har været genstand for stor offentlig debat (p.  384). Tilsvarende advarer Lip ­ pman om, at masserne mangler politisk viden og i stedet styres af forestillinger (' pictures in our heads'), de selv finder på eller påføres udefra.

I  det afsluttende kapitel ''Politisk Psykologi Som Felt'  ser Winther Nielsen og Høgenhaven frem mod disciplinens videre udvikling og argumenterer for behovet for at udvikle et samlende begrebsapparat og en samlende systematik inden for forskningsfeltet. W inther Nielsen og Høgenhaven konstaterer, at an­ tologiens bidrag illustrerer, at det er vanskeligt at tale om et politisk psykologi­ felt og anfører, at ' [pjolitisk psykologi vil nemt på længere sigt kunne blive et degenererende forskningsprogram,  hvis  ikke  der arbejdes  mere målrettet hen imod en  feltforståelse  af politisk psykologi'  (p.  451).  U d  fra  antologiens  ori­ ginaltekster og redegørelsen for disciplinens historiske udvikling identificerer Winther Nielsen og Høgenhaven tre basisantagelser, som teorierne bygger på: 1)  Livets  rod  er  individet,  2)  Begrænset rationalitet,  3)  Ontologisk sikkerhed (p. 452). W inther Nielsen og Høgenhaven argumenterer videre for, at man ved at koble disse antagelser med antologiens bidrag kan udlede skematisk rationa­ litet som et grundlæggende begreb om handlingsrationalitet inden for politisk psykologi.  Redaktørerne konkluderer,  at  '[f]  remtiden  må vise,  om  bidragene inden for politisk psykologi evner at fremstå mere som et felt end som atomi­ serede tekstbidder' (p. 463).

Sigge W inther Nielsen og Thomas Høgenhaven leverer med denne antologi en introduktion til politisk psykologi til et dansk publikum  med meget gode engelskkundskaber.  Den  kan  fungere  som  en  introducerende  kilde  til  viden for  forskere  samt  studerende  og  praktikere,  der  ønsker  at  stifte  bekendtskab med disciplinen og nogle af dens klassiske debatter.  En styrke ved antologien er,  at  man  blandt  de  14  originaltekster  finder  flere  eksempler  på  nogle  af de mest indflydelsesrige forskningsbidrag fra den politiske psykologi. Det er des­ uden en styrke,  at antologien er blandt de første til at levere en dansksproget introduktion til disciplinen i et lettilgængeligt og velskrevet sprog.2  M en man savner dog en stærkere repræsentation af den nye forskning og aktuelle front­ linjespørgsmål  inden  for politisk psykologi.  Supplerende  læsning er her  nød­ vendig. At nye spørgsmål og behov for yderligere viden opstår ved læsning af bogen, kan dog når alt kommer til alt opfattes som et vidne om, at antologien leverer en interessevækkende introduktion,  der bidrager til en lovende udvik­ ling og debat i forskningsfeltet politisk psykologi i en dansk sammenhæng.

## Note

1. Sears, David O., Leonie Huddy og Robert Jervis (red.) (2003). Political  Psychology , Oxford: Oxford University Press, p. 3.
2. Se også delkapitlet ''Elite, borgere og politisk kommunikation',  pp.  160-163 i Jens Peter  Frølund Thomsens Politologi: En  introduktion, København:  Hans Reitzels Forlag,  for  en  kortere  dansksproget  introduktion  til  centrale  grundindsigter  fra politisk psykologi -  her med særlig fokus på politisk holdningsdannelse.

Lene Aarøe Institut for Statskundskab Aarhus Universitet

Lars Thorup Larsen og Carsten Bagge Laustsen, Hvad er sociologi? København: Akademisk forlag, 2010, 219 s., kr. 229.

En  bog  som  denne  skal  først  og  fremmest  vurderes  på  dens  evne  til  at  give interesserede læsere en  forståelse af,  hvad faget sociologi handler om,  samt et overblik over de  forskelige  teoretiske  og  analytiske  tilgange,  som  sociologien betjener sig af.  Det er ikke en let opgave at skrive en introduktion til den mo- derne sociologi i det næsten lommebogsagtige format, som Akademisk forlags serie lægger op til.  D e t er dog lykkedes fint for Lars Thorup Larsen og Carsten Bagge Laustsen,  der begge begge forsker og underviser i sociologiske fag ved Statskundskab, Aarhus Universitet. Bogen er først og fremmest teoretisk orien­ teret og behandler kun i mindre grad empirisk-analytiske problemstillinger in­ den for sociologien. I hvert kapitel supplereres den teoretiske gennemgang dog med små eksempler på, hvordan teorierne kan anvendes til at forstå udvalgte samfundsmæssige problemstillinger og fænomener.

I det første kapitel diskuteres sociologiens særlige genstandsfelt -  det sociale - der metaforisk betegner det, som findes mellem, over og bag mennesker; dvs. deres interaktion og kommunikation samt de regler, roller, normer og værdier, som  binder  mennesker  sammen  i  forskelige  typer  fællesskaber.  Den  sociolo­ giske disciplin præsenteres her som et opgør med forestillingen om  'det selvbårne individ', og hermed distancerer Larsen og Laustsen sig også -  mere eller mindre direkte -  fra de dele af angelsaksisk/amerikansk sociologi, som har et mere individualistisk og adfærdsorienteret udgangspunkt.  Larsen og Laustsen lægger ikke skjul på, at de har en forkærlighed for den særlige type sociologisk teori, som har et bredt favnende samtidsdiagnostisk (og samfundskritisk) sigte, og som i særlig grad udspringer af den kontinentaleuropæiske  (tyske og fran­ ske)  tradition.

Andet  kapitel  introducerer  de  tre  klassiske  sociologer,  Karl  Marx,  Em ile Dürkheim  og  M ax Weber. Larsen  og  Laustsen  skaber  nogle  gode  koblinger mellem  udviklingen  af den  tidlige  sociologi,  de  store  samtidshistoriske  pro­ blemstillinger og de tre sociologers tankegods.  Fra M arx er det især klassebe­ grebet  og  fremmedgørelsesbegrebet,  der  gives  opmærksomhed,  og  fra  Dürk­ heim er det ideen om sociale fakta, arbejdsdelingen, samt mekanisk og organisk solidaritet,  der  behandles.  Fra  Weber  er  det  de  metodologiske  betragtninger vedrørende idealtyperne, klasse- og standsbegreberne, samt sekulariserings- og rationaliseringtesen.  Larsen  og  Laustsen  er  gode  til  løbende  at  sammenligne teoretikernes nøglebegreber, således at der også senere i bogen skabes en samlet forståelse for,  hvordan de klassiske teoretiske positioner har manifesteret sig i eftertiden.

Herefter er bogen struktureret efter tre hovedtemaer: magt og stratificering (kapitel  3),  system  og differentiering  (kapitel 4),  det refleksive selv (kapitel  5) og  stat  og  marked  (kapitel  6).  Hvert  af disse  kapitler  bindes  op  på  centrale moderne teoretikere.

I  kapitel  3  belyses  magt-  og  stratificeringsbegreberne  ud  fra  henholdsvis Michel Foucault og Pierre Bourdieu.  Det gøres gennem henvisninger til Fou­ caults  analyser  af disciplineringsdiskurser  i værkerne  om  seksualitet  og  straf, og fra Bourdieu præsenteres begreberne om symbolsk vold, klasser, habitus og forskellige kapitalformer.  Der gives løbende små eksempler på,  hvordan disse teoretikere kan anvendes til forståelsen af  aktuelle fænomener og begivenheder. Eksempelvis anvendes Foucaults begreb om biopolitik til kort at vise, hvordan den  officielle  uddannelsespolitiske  diskurs  indeholder nye subtile  discipline­ ringsformer som betoner ''lyst til læring',  frem for pligt og tvang.

Kapitel 4 sætter fokus på differentiering og integration af samfundsmæssige systemer. Det sker gennem en fin præsentation af de to tyske sociologer Niklas Luhmann og Jürgen Habermas,  der begge har haft den sociale kommunika­ tion  som  gennemgående  teoretisk omdrejningspunkt.  Luhmann  refereres  for sit  provokerende  synspunkt,  at  samfundet  ikke  består  af mennesker,  men  af kommunikation,  og herefter  giver  Larsen  og  Laustsen  en  udredning  af nøg­ lebegreberne  til  forståelsen  af Luhmanns  systemteori  samt  hans  begreb  om funktionel differentiering.  Fra Habermas præsenteres teorien om den borger­ lige  offentligheds  forfald  samt  hans  efterfølgende  teori  om  forholdet  mellem system og livsverden.  Selvom alle kapitlerne i bogen afrundes med Larsen og Laustsens egne kritiske refleksioner, så sker dette mest udførligt i kapitel 4. V i får her en interessant sammenligning af Luhmanns og Habermas' syn på sam­ fundets  styringsmedier  samt  forskelligheder  med  hensyn  til  spørgsmålet  om sociologiens normative orientering.

Valget af teoretikere i bogen indeholder som nævnt en klar orientering mod de generelle makroorienterede samfundsdiagnostiske bidrag inden for sociolo­ gien.  Eneste  undtagelse  herfra  er  behandlingen  af den  interaktionistiske  mikro-sociologi i kapitel 5, repræsenteret ved den canadisk-amerikanske sociolog Erving Goffman. Denne tradition er kendt for sine mange interessante (og ofte ganske underholdende) observationsstudier af sociale praksisser i hverdagslivet og  forskelige  institutioner.  Larsen  og  Laustsen  præsenterer  nogle  af de  mest centrale sociologiske begreber i denne tradition som for eksempel sociale rol­ ler  og  rolleskift,  der jo  ofte  er  ganske  ureflekterede.  Refleksiviteten  kommer derimod ind i billedet med beskrivelsen af U lrich Becks og Anthony Gddens' teorier  om  det  refleksivt  moderne  og  det  (sen-)moderne  samfunds  tiltagende individualisering.

Kapitel 6, der har overskriften ''Stat og marked',  (re-)introducerer en gam­ mel kending fra 70'ernes marxistiske samfundsteori, nemlig Louis Altusser og dennes statsteori. Larsen og Laustsen giver en relativt udførlig gennemgang af den såkaldte ''ideologiske interpellation' med en tilhørende forklaring på, hvor og hvordan Althusser adskiller sig fra den klassiske marxismes ideologiforståel­ se samt synet på forholdet mellem produktion og reproduktion. Formentlig er formålet med præsentationen af den marxistiske strukturalisme at give læseren et kvalificeret teoretisk springbræt til Luc Boltanski og Eve Chiapellos interes­ sante og omfattende kritik af den 'nye kapitalistiske ånd'. V i får her en sløjfe tilbage til M arx og Weber, samtidig med at vi præsenteres for deres beskrivelse af den fremherskende 'projektånd',  som ideologisk understøtter og befordrer den nye kapitalismes tiltagende behov for forandringsparathed og teamwork.

Larsen og Laustsens valg af relativt abstrakte teorier og begreber nødvendig­ gør de gode eksempler, som viser, hvordan teorierne kan bruges til at analysere og forstå aktuelle problemstillinger. M ed de valgte teoretikere er denne opgave ganske krævende, fordi der selvsagt er lang vej fra Foucault, Luhmann, Haber­ mas og Althussers sociologiske betragtninger til en egentlig empirisk orienteret operationalisering og efterprøvelse.  I  det afsluttende kapitel 7,  ''Udfordringer til  sociologien',  anerkendes  denne  problem stilling  også.  Samtidig  insisterer Larsen og Laustsen dog på sociologiens betydning som en potentiel samfunds­ kritisk disciplin, der også skal have blik for de store sammenhænge.

Givet  bogens  format  og  forfatternes  åbne  prioriteringer  vil  det  ikke  være rim eligt at tale om deciderede undladelsessynder i teorivalget.  M en hvis man alligevel skulle pege på teorier og perspektiver, som undertegnede gerne havde set  noget  mere  til,  så  er  det  især  dem,  som  beskæftiger  sig  med  med  m ikroog mesoniveauet. Socialiseringsperspektivet berøres kort i Larsen og Laustsens frem stilling  af Althusser,  men  det ville  også være  passende  mere  udførligt  at tilføje  nogle  mikroorienterede  socialiseringsteorier  i  kapitel  5 , og  gerne  med referencer  til  de  amerikanske  sociologer  Charles  Horton  Cooley  og  George Herbert Mead.  Larsen og Laustsen nævner ganske kort den funktionalistiske systemteoretiker Talcot Parsons,  men hans efterfølger Robert K.  Merton,  der netop blev kendt som eksponent for den såkaldte middle-range theory ville også være  mere  oplagt  tage  med  i  en  bog,  der  har  som  formål  at  introducere  til sociologisk teori,  og som  derfor skal interessere sig for forbindelserne mellem samfundets makro- og mikroniveau.

Bogen er velskrevet og klart anbefalelsesværdig som introduktion til socio­ logisk  teori  -   en  god  appetitvækker,  som  forhåbentlig  giver  studerende  ved landets  samfundsvidenskabelige  uddannelser og andre sociologi-interesserede lyst og inspiration til at tage fat på læsningen af de sociologiske originalværker.

Klaus Levinsen, Institut for Statskundskab, Syddansk Universitet Lotte  Bøgh Andersen,  Kasper  M øller  Hansen  og Robert Klemmensen  (red), Metoder i Statskundskab. København:  Hans Reitzel,  2010,  470s.,  kr.  498.

Titlen Metoder i  Statskundskab signalerer  i  al  sin  enkelhed  denne  bogs  gen­ stand. Den  handler  om,  ''hvordan  vi  besvarer  empiriske  problem stillinger' med det formål at ''understøtte læseren i at frembringe viden,  der både er ny og systematisk' (p. 19).  Derim od angiver bogen intetsteds, hvilken målgruppe den er tiltænkt,  eller hvorfor man har fundet behov for at udgive  (endnu)  en bog om samfundsvidenskabelig metode. Bare en smule drilsk kan man spørge, hvad det er for et hul i litteraturen, bogen skal udfylde? Som anmelder må man derfor opstille sin egen referenceramme, og m in er, hvorvidt bogen kan anven­ des  i  undervisningen  på opgaveseminarer.  Konkret har jeg brugt kapitler fra bogen som pensum på et bachelorseminar. Hvorvidt den kan bruges i grund­ gennemgangen i metode på de politologiske institutter, kan bogens redaktører bedre bedømme end jeg,  da de alle har undervist i metodefag.  Så mon ikke? Hvad angår bidraget, kan forfatterne med god ret hævde, at bogens eksistens er berettiget alene af det forhold, at den i sprog og form idling er fremragende.

Bogens videnskabsteoretiske udgangspunkt præsenteres i det indledende ka­ pital som 'en blød realistisk og rationalistisk tilgang til videnskab' (p. 22); det realistiske udgangspunkt dækker således en position, hvor videnskab bedrives ud  fra  en  opfattelse  af,  at  ''samfundsmæssige  fænomener  kan  måles',  hvilket ikke udelukker, at fænomener kan være socialt konstruerede, men at såvel kon­ struerede som ikke konstruerede fænomener bør undersøges på samme måde. For så vidt angår det kritisk rationalistiske, anlægger bogen Poppers falsifikati­ onslogik. Således er banen kridtet op til bogens fire hovedsektioner: den første omhandler planlægning af undersøgelsen,  den  anden indsamling og  analyse af kvalitative  data,  den  tredje  indsam ling  og  analyse  af kvantitative  data  og endelig i den fjerde, kombination af metoder samt form idling.

Del  1   indledes  med  kapitlet 'Fra spørgsmål  til  hypoteser',  der  lægger  ud med en  kort  oversigt  over  typer  af forskningsspørgsmål,  idet  der  overordnet sondres mellem to formål:  at opnå teoretisk funderede beskrivelser af em piri­ ske fænomener eller at undersøge kausale sammenhænge mellem variable. Det giver fint  overblik,  men  da netop  det at identificere  og formulere gode forsk­ ningsspørgsmål  er  en  af de  allerstørste  udfordringer  for  studerende  i  forbin­ delse med selvstændige seminaropgaver,  kunne jeg godt have ønsket en mere udfoldet gennemgang af, hvordan man kan tackle denne vigtige del af forsk­ ningsprocessen.  Kapitel 3 ''Forskningsdesign' er et nøglekapitel.  Indlednings­ vis diskuteres de overvejelser, der ligger forud for valg af forskningsdesign. Det understreges,  at  valg  af forskningsdesign  og  metode  til  enhver  tid  bør  følge af den  konkrete problemstilling.  Denne pointe gentages  gennem hele bogen, hvilket i  undervisningssammenhæng har stor værdi, ligesom afsnittet om un­ dersøgelsers praktiske gennemførlighed er velanbragt. Kapitlet redegør for for­ skellige typer undersøgelser og forskningsdesigns. Sidstnævnte inddeles ud fra antal  undersøgelsesenheder,  samt  hvorvidt  de  uafhængige  variabiers  værdier er manipuleret eller naturligt bestemt. Det giver fire overordnede designtyper: eksperimentet,  casestudier,  komparative  casestudier  og  tværgående  studier, hvis indbyggede logikker forklares. Endelig gennemgås forskellige typer rum­ lig   og  tidslig variation  i  relation  til  typer  af forskningsdesigns.  A lle  typer  og begreber forklares forbilledligt ved hjælp af eksempler fra konkrete forsknings­ projekter.  Samlet  giver  kapitlet  en  overskuelig  og  tilgængelig  indføring  i  de overvejelser,  der indgår i valg af forskningsdesign.  Endelig gennemgår kapitel 4 traditionelle forskningskriterier.  Kriterierne defineres klart og -  m indst lige så vigtigt -  deres relevans forklares.  Den efterfølgende diskussion af, hvordan de enkelte forskningskriterier tilgodeses ved forskellige typer forskningsdesign, er også værdifuld, ikke mindst fordi den viser de uundgåelige trade-offs i forsk­ ningsprocessen.

Bogens anden del om kvalitative tilgange indledes med et kapitel om kva­ litative  datakilder,  hvilket  i  sammenhængen  defineres  som  overvejende  data i  tekst  (og evt.  billed)mæssig form,  der bygger på observationer,  interview og dokumenter (p.  117).  Kapitlet gennemgår muligheder,  faldgruber og konven­ tioner i brugen af tekstmæssige kilder, så det er til at bruge i praksis. Interviews behandles i det efterfølgende kapitel 6.  Kapitlet,  der omhandler individinter­ views og fokusgruppeinterviews, runder stort set alle relevante emner og i pas­ sende detaljeringsgrad, fx fordele ved forskellige typer interviews, udvælgelse af interviewpersoner ved forskellige metoder, oversættelse af teoretiske spørgsmål til interviewspørgsmål, opfølgning under selve interviewet og efterbehandling. De to efterfølgende kapitler, ''Kodning og dybtgående tekstanalyse' samt  'D is­ play'  følger fint op med konkret at vise,  hvordan interviewdata analyseres og fremstilles  på systematisk vis.  Samlet giver de  tre  kapitler en  god indføring i brugen af interview som datakilde.  Sektionens to sidste kapitler ''Process tra­ cing:  metode,  design  og  forskningslogik'  og  ''Konfigurationelle  komparative metoder' adskiller sig ved at gennemgå mere specifikke og ikke mindst nyere approaches. Også disse er velformidlede og bidrager markant til bogen.

Tredje sektion om indsamling og analyse af kvantitative data indledes med et  kapitel  om  kvantitative  datakilder,  der  udmærker  sig ved  en  både  bred  og præcis  gennemgang  af datatyper  og  ikke  mindst ved  mange  nyttige  henvis­ ninger  til  både  danske  og  udenlandske  databaser.  Hernæst  følger  to  kapitler om  dataindsamlingens  tilrettelæggelse.  Kapitel  12  om  spørgeskemadesign  er eksemplarisk i sammenstillingen af principielle overvejelser med konkrete råd om  fx  spørgsmålsformulering,  svarkategorier  og  spørgsmålenes  rækkefølge. Endelig redegør kapitel  13  om stikprøveudvælgelse på en lettilgængelig måde for både ideer bag og teknikken i forskellige tilgange til stikprøveudvælgelse. Herefter følger tre kapitler om analyse af data.  Kapitlet om univariat analyse har mest substans i  sin  gennemgang af forskellige mål til beskrivelse af stik­ prøven (central tendens, spredning, spidshed etc.); det er som hovedregel klart beskrevet, om end jeg synes, det er en uvane at opstille en formel uden at for­ klare dens logik, hvilket sker flere steder.  Kapitlet om bivariate analyser er en forholdsvis  lavpraktisk,  men  nyttig,  gennemgang  af brugen  af krydstabeller, mens abstraktionsniveauet løftes i en let tilgængelig forklaring af mål for sam­ menhæng og korrelation.  Kapitel  16  'M ultivariat analyse'  har  især  fokus  på modelleringen af sammenhænge og kontrol for tredjevariable, men omhandler ikke egentlige analysemetoder ud over omtale af regressionsanalyse. Som sådan giver de tre analysekapitler ikke redskaber til sofistikeret dataanalyse, men vin­ der til gengæld ved deres overskuelige gennemgange af kausallogikker og ana­ lysemodeller.  Det afsluttende kapitel  17 om indekskonstruktion repræsenterer på bedste vis en af bogens kvaliteter:  klare metodiske refleksioner koblet med konkret demonstration af, hvordan man gør i praksis.

Del  4  indeholder  blot  to  kapitler.  Det  første  om  kom bination  af kvalita­ tive  og kvantitative metoder opridser fint hovedargumenterne for,  hvorfor og hvordan  man  kan  gennemføre  multimetodestudier,  herunder  hvad  valget  af rækkefølge indebærer.  Det andet kapitel om form idling lægger op til,  at man i  opgaver skal følge skabelonen for en forskningsartikel, og gennemgår de en­ kelte elementer heri. Igen enkelt og operationelt, men det havde været fint, om man havde diskuteret flere andre tilgange for at fremme refleksionen over sam­ menhængen mellem indhold og form. Der findes jo inden for statskundskaben flere måder, hvorpå man kan opbygge en artikel.

Den væsentligste indvending er faktisk manglen på metatekst, fx i form af indledninger til bogens fire dele, der kunne redegøre for både sammenhængen og afgrænsningen  mellem  de  enkelte  kapitler.  Det ville være  nyttigt  især  for læsere,  der  ikke  læser  udpluk.  Ligeledes  kunne  det  indledende  kapitel  mere overordnet havet redegjort for tankerne bag bogens  opbygning,  herunder til­ valg og fravalg. Fx vakte det ved første blik en vis undren, at der ikke er noget særskilt kapitel om casestudier, idet det jo er et ofte benyttet forskningsdesign, også i opgaver. H ertil vil redaktørerne (gætter jeg) indvende, at casestudie ikke er en metode,  men i stedet behandles som en overordnet designtype i bogens kapitel  3.  Hvis  sådanne valg var  gjort  eksplicitte,  ville  læseren  lettere  kunne orientere sig i bogen.

Men  tilbage  til  udgangspunktet:  Kan  bogen  bruges  som  metodegrundlag i  forbindelse  med  selvstændige  undersøgelser  på  opgaveseminarer?  Delvist, ja.  Den giver et solidt indblik i forskningsprocessen og opridser de væsentlige overvejelser bag typer og valg af  forskningsdesign; og den giver et godt overblik over  typer  af datakilder  og  en  fin  indføring  i  indsam ling  af såvel  kvalitative som kvantitative data.  På den  måde kan  den  genopfriske væsentlig viden  fra metodeundervisningen og måske opdatere med nyere metoder, tilmed form id­ let så det er til at forstå, ikke m indst på grund af  den konsekvente anvendelse af eksempler fra forfatternes egen forskning. T il gengæld varierer det meget, hvor dybt bogen kommer,  når det angår analysemetoder.  Her vil der nok i mange tilfæ lde være behov for at supplere med mere specifikke metodetekster.

Helle Ørsted Nielsen Institut for Statskundskab Aarhus Universitet

## Henrik Jepsen

## From conflict to compromise: Does issue linkage facilitate in­ ternational clim ate agreements?

Issue linkage occurs when issues are negotiated simultaneously for joint settle­ ment.  O n   the  one  hand,  it  allows  parties  to  reach  large  agreements  through mutual  exchange  o f concessions  across  issues.  O n   the  other  hand,  it  entails  a risk  that  an  impasse  on  a  single  issue  w ill  block  progress  on  other  issues.  M y analysis shows that in the recent climate change negotiations, issue linkage has facilitated agreement on technology,  deforestation,  adaptation and financing, but only to  a small extent,  agreement on  greenhouse gas emissions reductions.

## Birgitte Egelund Olsen

## Trade and climate: agreement or conflict?

Based  on  a  legal  analysis  o f the  relationship  between  the  W T O   and  the  cli­ mate  regime,  this  article  identifies  some  o f the  legal  conflicts  that  may poten­ tially arise between W T O   law and climate law.  Focus  is  on  the possibilities  o f the W T O   system  o f integrating climate  as  a legitimate  concern -  for example when a member adopts  trade-related  environmental  measures  to  com ply with the  U N   Clim ate  Convention  and  its  related  agreements.  Tw o  models  are pre­ sented  -  the  precedent  model  and  the  law  model  - w hich  can  separately  and in  interaction contribute to  a scenario where the international trade regulation supplements and supports the global climate regime.

## Karin Hilmer Pedersen &amp;  Gert Tinggaard Svendsen

## Farmers as climate heroes. Can and w ill the agricultural sector

## contribute to emission reductions?

Can and w ill the agricultural sector reduce its emission of greenhouse gasses? Science  indicates  that there  is  a huge and unexploited potential  for relatively cheap reductions of greenhouse gas emission in the agricultural sector, partly because  o f the  sector's  m ix  o f different  greenhouse  gasses.  W hile  emissions of greenhouse gasses other than carbon dioxide are difficult to  measure with certainty,  the  latest  research  shows  that an  indirect  measurement  in  produc­ tion processes could suffice to include the sector in existing regulations aimed at emission reduction. The question is how.  Contrasting the use o f standards, green taxes and tradable emission quotas, we suggest that the agricultural sec­ tor itself may have an interest in participating in the European Emission Trade

## Abstracts

System  (EU  ETS)  based  on  a  baseline  free  distribution  o f quotas  (grandfa­ thering).  Including the agricultural sector in the system requires an adequate monitoring and sanction system, however.

## Urs Steiner Brandt

## Clim ate experts and laymen: H ow  does the risk perception gap influence clim ate policy?

Climate experts  agree that climate change  is  a serious  threat to  our environ­ ment. The general public, however, does not share this concern. The question is why this is so. The causes behind the perception gap between climate experts and  laymen  are  im portant  because  it  may  have  consequences  for  the  actual climate  policy.  A   com bination  o f economic  decision  theory  and  behavioral psychology suggests why laymen have a different risk perception than experts. Because  politicians  care  about  the votes  from  a  non-expert  electorate,  insuf­ ficient action in climate policies may be the consequence. A  conscious change in public communication about the climate change risks may be a way to har­ monize climate experts' and laymen's risk perception and thereby contribute to effective climate policies.

## Theresa Scavenius

## Scientific value relativism  and political values

Two arguments for scientific value relativism can be distinguished.  One iden­ tifies a norm for political science to disintegrate political values from political empirical research.  One recognizes  the  importance of political values w ithin political science. The discussion of the two arguments hinges on the claim (1) that w ithin the political sciences normative judgements cannot be analytically separated from empirical judgements,  and  (2)  that the political scientific em­ pirical  analyses  are  logically dependent on  normative  analyses.  If (1)  and  (2) are plausible, the claim  can be justified that the political scientist -  besides en­ dorsing a value neutral approach to scientific methods -  should critically assess the value assumptions in the scientific research design and w ithin the political society relevant for the empirical enquiry.

## Om forfatterne

Urs  Steiner  Brandt, lektor,  ph.d,  Institut  for  M iljø-  og  Erhvervsøkonomi, Syddansk Universitet og studieleder for uddannelsen ressource and m iljø ma­ nagement i Esbjerg. Hans forskningsområde har primært dækket økonomiske/ strategiske  aspekter af internationale  klimaaftaler.  Et nyt forskningsfelt er  at beskrive/afdække og analysere, hvordan risikoperception påvirker muligheden for effektive klimaaftaler.  Urs Steiner Brandt er forfatter til en lang række ar­ tikler i velanskrevne tidsskrifter såsom Energy Policy,  Journal  of  European Public Policy, Resource and Energy Economics, Environmental and Resource Economics, and Journal of  Institutional  and Theoretical  Economics. E-mail: usb@sam.sdu.dk

Henrik Jepsen, ph.d.-stipendiat,  Institut  for  Statskundskab,  Aarhus  Universi­ tet siden  september 2009.  Ph.d.-projektet  undersøger effekten af issue linkage (simultan  forhandling  af flere emner  med  henblik på  en  samlet  aftale)  i  de internationale klim aforhandlinger under F N  s Klim akonvention. H ar tidligere udgivet i tidsskriftet Økonomi og Politik. E-mail: jepsen@ps.au.dk

Birgitte Egelund Olsen, professor,  ph.d.  og  studieleder  for  master  i  m iljø-  og energiret, Juridisk Institut, Aarhus Universitet.  Er tilknyttet Center for Inter­ national  Business  Law,  medlem  af Energiklagenævnet  samt  udpeget  til  for­ mand for Taksationsmyndigheden efter Lov om vedvarende energi. I sin forsk­ ning har hun særligt fokus på samspillet mellem m iljø og handel i dansk, E U og international sammenhæng. Modtog Jorck Fonds pris i 2010 for sin  indsats i forskning og undervisning. E-mail: beo@asb.dk

Karin Hilmer Pedersen, lektor,  ph.d.,  Institut for Statskundskab, Aarhus U n i­ versitet.  Beskæftiger sig med EU-forhold og forandringsprocesser i de Centralog Østeuropæiske lande, herunder specifikt europæisering af offentlig regule­ ring.  H ar i  samarbejde med lektor Lars Johannsen,  samme sted,  i 2011  søsat et større forskningsproj  ekt om Administrativ korruption og imp  lemen  teri  ng i de Baltiske lande under Forskningsrådet for Samfund og Erhverv.  E-mail:  khp@ ps.au.dk

Theresa Scavenius, cand.scient.pol.,  Københavns  Universitet,  ph.d.-stipendiat, Institut for Statskundskab, Københavns Universitet.  Skriver ph.d.-projekt om global retfærdighed og klim aetik. H ar publiceret i Politik. Email: ts@ifs.ku.dk.

Gert  Tinggaard Svendsen, professor  i  offentlig  politik,  Institut  for  Statskund­ skab,  Aarhus  Universitet.  H a r  især  beskæftiget  sig  med  lobbyisme,  m iljøre­ gulering og social kapital.  Forfatter til blandt andet otte bøger og omtrent 60 peer-reviewed  artikler.  Pris  for  bedste  2007  artikel  i Journal of Comparative Policy Analysis (m. Christian Bjørnskov). Direktør for det danske social kapital projekt  (SoCap  2002-2005).  Formand  for  det  danske  public  choice  selskab (2004-2006)  samt medlem  af redaktionsudvalget i  tidsskriftet Public  Choice (2004-2009). E-mail: gts@ps.au.dk