Formandens tale ved det 45. årsmøde for Dansk Selskab for Statskundskab
Forfattere: Kasper Møller Hansen
Tidsskrift: politik (2014-05-11)

## Formandens tale ved det 45. årsmøde for Dansk Selskab for Statskundskab

Kasper Møller Hansen

Professor, Ph.D., Formand for Dansk Selskab for Statskundskab

I forbindelse med Dansk Selskab for Statskundskabs  årsmøde  den  24.  og  25.  oktober  2013 holdte formanden tale under middagen. I år var fokus på de mange nye uddannelser, som skyder op i dansk statskundskab. Der var 136 deltagere til  årsmødet. Deltagerne var bredt forankret i de fem statskundskabsinstitutioner og andre politologiske forskningsmiljøer (fx DIIS, KORA, mv.). De talte ord afveg enkelte steder fra de skrevne.

Ligesom vores forenings amerikanske pendant - APSA - er der tradition for, at formanden for selskabet holder en tale i forbindelse med årsmødet. Så det vil jeg så gøre. 'Over there' hvor alting - i hvert fald engang - var større, bliver  talen  ofte  brugt  til  at  sige  noget  substantielt  om vores fag, formanden kommer med en løftet pegefi  nger til statskundskabsfælleskabet og måske et råd eller to, nu da han har den fulde opmærksomhed.

Det er jo en chance, jeg ikke kan lade glide af hænde. Så over de næste 1-2 timer vil jeg forsøge netop det. Men da jeg jo allerede fi  k kommenteret på den positive udvikling, statskundskabsforskningen har været igennem i min tale sidste år, vil jeg nu tale om det allervigtigste - vores studerende og vores uddannelser, som betaler gildet.

Jeg har fået hjælp af institut- og studielederne til en hurtig opdatering på situationen, og jeg må sige, at mine bekymringer blev bekræftet. Alle institutioner har kæmpet sig til øget optag, fl  ere studerende og nye uddannelser de seneste år.  Implementeringen af de nye uddannelser er endnu ikke slået igennem, men billedet er klart - vi vil  komme til at uddanne langt fl  ere de kommende år. Spørgsmålet er, hvis hale vi spiser med det øgede optag og kan det undgås? Samtidig med at indtægterne fra uddannelserne stiger og en større andel af institutternes budget dækkes af disse indtægter. I 2013 er andelen af indtægter, som dækkes direkte fra de studerende i Aarhus ca. 50 %, mens den i København og Odense ligger på ca. 60 % og på RUC på op imod ca. 70 %. De direkte indtægter fra de studerende i Aalborg udgør ca. 1/3, delvis grundet i en anden omfordelingsmekanisme internt i Aalborg. Det betyder jo også, at institutterne er enormt sårbare overfor ændringer i både optag og STÅ-takster. 1

Statskundskab-København øgede deres optag med 45 studerende  årligt  i  2012  på  BA  scient.pol.  til  i  alt  240 årligt. Derudover har IFS-KU ca. 45 studerende med sidefag i  samfundsfag, fra 2014 yderligere 45 studerende på en 2-fags bacheloruddannelse i samfundsfag, samt ca. 40 studerende optaget på en ny engelsksproget masteruddannelse i Security and Risk Management. Desuden er der stadig andre masteruddannelser undervejs, og der er  iværksat  specialiseringslinjer  på  scient.pol.  i  politisk teori  og  ledelse  og  off  entlig  forvaltning.  Samlet  vil  det sige, at IFS-KU vil kunne forvente at sende ca. 130 fl  ere politologer eller samfundsfagsuddannede ud på arbejdsmarkedet hvert år, når blot de vedtagende tiltag er fuldt implementeret.

Statskundskab-Aarhus optog i 2012 265 studerende på BA scient.pol. og 30 studerende på BA i samfundsfag og ca. 60 studerende på sidefag. På BA scient.pol. er det også en stigning ift. de 240 studerende man optog tidligere. To masteruddannelser er på vej: Public Policy med et optag på 50 og en engelsksproget 'Master in Social Science in Political Science Research' med optag på 30 studerende. Alt i alt vil Århus også sende op til 130 fl  ere studerende på arbejdsmarkedet end de gjorde for få år siden.

Så er vi oppe på 260 fl  ere studerende, som skal kæmpe om arbejdet.

Statskundskab-Odense optog i 2013 84 BA scient.pol. og 22 på BA i samfundsfag. Det har generelt være stabilt over de senest år med en lille stigning på samfundsfag. Odense har inden for de sidste år startet to nye masteruddannelse - de engelsksprogede: Master in International Security and Law med optag på ca. 80 studerende og Master in Comparative Public Policy and Welfare Systems med optag på 23 i år. Hvis vi ser bort fra, at det er givet, at nogle studerende ville have taget den kendte cand.scient. pol. uddannelse uden de nye masteruddannelser, udklækkes ca. 100 fl  ere studerende til arbejdsmarkedet hvert år. Så er vi oppe på 360 fl  ere kandidater og bachelorer

- årligt.

Statskundskab-Aalborg optog 126  studerende  på  Politik,  administration og samfundsfag i 2013 året før var tallet  159  og  i  2011  120.  Over de sidste par år har tendensen være stigende. Institut for Statskundskab, Aalborg Universitet har tager initiativ til to nye uddannelse, en BA i off  entlig innovation og digitalisering (ca. 15 studerende) og en master i politivirksomhed (optag 22 studerende), der er placeret i København. Med de nye uddannelser vil instituttet fremover komme op på ca. 37 fl  ere studerende årligt.

Nu nærmer vi os 400 fl  ere nyuddannede.

Institut  for  Samfund  og  Globalisering  på  Roskilde Universitet  optager  hver  år  ca.  550  studerende  og  ca. halvdelen fortsætter på instituttets forskellige kandidatuddannelser. Over de sidste fem år har stigningen været ca. 10 %-point. Fra efteråret 2014 starter der en ny masteruddannelse International Public Administration and Politics med et optag på helt op til 200 studerende, men dog startende med et enkelt hold af ca. 30. Dvs. at når tiltagene er fuldt implementeret, vil der være ca. 230 fl  ere færdiguddannede studerende fra instituttet årligt.

Det giver  i  alt  630  FLERE  dimittender  årligt.  Det er en stigning på 30-40% årligt i forhold til blot et par år tidligere.

Alle vores uddannelser har altså øget deres optag og vil fortsat gøre det de kommende år. Hvis vi ikke tager højde for, at der også bliver fl  yttet studerende rundt mellem vores egne nuværende uddannelser til egne nye uddannelser og et naturligt frafald, vil vi altså have årligt op imod 630 fl  ere studerende, end vi har i dag. Det er jo ikke tænkt, at de alle skal have et job i Danmark og ikke kun i en off  entlig sektor, som er på skrump. Men der synes også at være et behov for at tænke relationen til arbejdsmarkedet ind både off  entlig og privat.

For samfundets skyld (og vores dimittenders arbejdsløshed) fl  ytter vi forhåbentligt rundt på en andel af de 630 studerende mellem vores eksisterende uddannelser, så vi ikke uddanner helt så mange. DJØF har opgjort arbejdsløsheden for forskellige uddannelsesgrupper. I september 2013: scient.soc. 9,9 % (svarende til 340 arbejdsløse heraf ca. 170 dimittender), scient.adm. 6.1 % (svarende til 142 arbejdsløse  heraf  ca.  74  dimittender)  mens  de  var  lidt lavere for scient.pol. 4,0 % (svarende til 222 arbejdsløse heraf ca. 103 dimittender). Men ca. halvdelen af alle de ledige er dimittender (dvs. blev færdiguddannet inden for det seneste år). DJØF opgør også selv, at i august 2013 var den samlede dimittendledighed på 47,8 procent. 2 Selvom vores kandidater i stigende grad får job i den private sektor og ikke mindst i kommuner og regioner efter kommunalreformen. Synes det at være en umulighed, at der med det nuværende arbejdsmarked vil være plads til så mange nye dimittender, og jeg har end ikke set på de udvidelser, som sker på andre uddannelser fx økonomi og CBS.

Vores statskundskabsverden synes at være præget af en høj grad af stærkt begrænset, individuel, institutrationalitet,  hvor  alle  institutterne  opretter  engelsksprogede masters nu og øger optaget. Vi kan selvfølge bare krydse fi  ngrene for, at det nok skal gå - og vi ikke blot ender med at  skabe  åbne  studiepladser,  ikke  eksisterende  adgangskrav til uddannelserne og masse arbejdsløshed blandt vores dimittender i en proces hvor vi kannibalisere hinandens uddannelser også i lyset af, at vi kan forvente et fald på op til 5.000 i kommende relevante ungdomsårgange. 3

Det  synes  åbenlyst,  at  institutlederne  bør  sætte  sig sammen  og  tale  lidt  om  situationen.  Vi  (de  fem  statskundskabsinstitutter) har en stor grad af monopol på de bedste  uddannelser  til  administrative  stillinger  i  Danmark - men denne monopolstilling kan altså kun udnyttes, hvis man forsøger som minimum at mødes jævnligt. Så vidt jeg ved, er det ikke blevet til mere end et enkelt institutledermøde de seneste fem år.

Min  tid  er  vist  opbrugt.  Jeg  har  forsøgt  at  sige  noget substantielt,  kommet med en løftet pegefi  nger og giver et gratis og måske naivt råd - tal sammen! Men det er sagt med de bedste intentioner og troen på, at vi også i fremtiden kan uddanne kandidater til at varetage magten i Danmark.

## Noter

1. Taksameter  indtægterne  fra  studerende  (STÅ-indtægter)  fordeles ikke på samme måde internt på universiteterne. Det samme gælder indtægterne fra eksterne forskningsprojekter og publikationer. Derfor er sammenligningen på tværs ikke direkte mulig, men udviklingen inden for det enkelte universitet er mulig.
2. Opgørelsen fi  ndes på DJØFs hjemmeside - under Ledighedsstatistik. www.djoef.dk/presse-og-politik/forside/politik-og-m-ae-rkesager/ undersoegelser/ledighed.aspx. Tallene er fra august 2013. Sidst besøgt 23 oktober 2013.
3. 1/1 2013 er der 73.946 20-årige, 69.593 15-årige og 65.167 10-årige i Danmark. Folketal, Danmarks Statistik. Jf. http://www.statistikbanken.dk/statbank5a/default.asp?w=1680.