Implementering af en smartphone-koordinationsapp forbedrede arbejdsmiljøet blandt koordinatorer i Akutmodtagelsen: Et organisatorisk kvalitetsstudie før og efter på Aalborg Universitetshospital
Tidsskrift: akut ()

ORIGINAL ARTIKEL

Årg. 8, Nr. 1

OPEN ACCESS

Implementering af en smartphone-koordinationsapp forbedrede arbejdsmiljøet blandt koordinatorer i Akutmodtagelsen: Et organisatorisk kvalitetsstudie før og efter på Aalborg Universitetshospital

Implementation of a Smartphone Coordination App Improved the Work Environment Among Coordinators in the Emergency Department: A Before-and-After Study at Aalborg University Hospital

Ginnerup et al.

Michelle Werenberg Ginnerup 1  | Markus Petersen 1  | Camilla Ly 1 | David Vadsholt 1  | Brandur Jogvansson 1 | Mette Emerek 1  | Dorte Melgaard 1,2  | Anne Lund Krarup* 1,2

1 Akut- og Traumecenter, Aalborg Universitets Hospital, Aalborg, Danmark.  2 Klinisk Institut, Aalborg Universitet, Aalborg, Danmark. Korrespondance (*): apslk@rn.dk, +45 97 66 01 08

## Resumé

Baggrund : I Danmark har der i de seneste år været en øget tilstrømning af patienter til akutmodtagelserne med et resulterende pres på arbejdsmiljøet. I Akutmodtagelsen på Aalborg Universitetshospital valgte man at undersøge, om en smartphone-applikation (app) til koordinering af patientflow kunne øge personalets oplevede psykiske arbejdsmiljø gennem blandt andet bedre kommunikation.

Formål :  At  teste,  om  det  oplevede psykiske arbejdsmiljø kunne forbedres for læger og sygeplejersker i afdelingen ved at implementere koordinationsappen.

Metode : En QR-kode til et elektronisk spørgeskema blev hængt op i afdelingen. Alle medarbejdere i afdelingen blev opfordret til daglig besvarelse. Spørgeskemaet var tilgængeligt syv dage før og syv dage efter implementeringen af appen. QR-koden og spørgeskemaet blev også nævnt til hver morgenkonference. Spørgsmålene blev besvaret på en 0-100 visuel analog skala (VAS).

Resultat : Spørgeskemaet blev besvaret af 61 ansatte (11 koordinatorer, som er læger og sygeplejersker, der koordinerer patientflow) før implementeringen og 51 ansatte (17 koordinatorer) efter implementeringen. Det oplevede 'arbejdsmiljø i travle perioder' blev gen erelt scoret lavt før implementeringen (koordinatorers median VAS-score 38 (interkvartilområde (IQR): 16;50) og ikke-koordinatorers median VAS-score 50 (IQR: 32;76), pværdi = 0,06). Den subjektivt bedømte 'arbejdsmiljøscore' steg signifikant efter implementeringen af koordinationsappen for koordinatorerne (median VAS-score 70 (IQR: 51;82) versus 38 (IQR: 16;50), pværdi = 0,005). Det samme skete for 'kommunikationsscoren' for koordinatorerne (median 58 (IQR: 35;71) før versus 79 (IQR: 70;79) efter implementering, p-værdi = 0,01). Permanent implementering af koordinationsappen ønskedes af 71 % af koordinatorerne.

Konklusion : Arbejdsmiljøet var generelt lavt i en stor akutafdeling på Aalborg Universitetshospital i Danmark. Efter implementeringen af en koordinationsapp øgedes arbejdsmiljøscorerne for koordinatorer sammen med deres scorer for kommunikation. Den eksterne validitet til andre store danske akutafdelinger forventes at være høj.

Nøgleord: Arbejdsmiljø; Kommunikation; Applikation; Smartphone; Koordination

## Dansk Tidsskrift for Akutmedicin

Antaget: 15. maj 2025 | Publiceret: 18. juli 2025 DOI: 10.7146/akut.v8i1.145645

## English abstract

Background: In Denmark, there has been an increase in patient admissions to Emergency Medicine Departments, resulting in increased pressure on the work environment. At the Department of Emergency Medicine at Aalborg University Hospital, a smartphone application (app) for coordinating patient flow was tested to evaluate its potential to optimize workflow and thereby improve the work environment.

Methods: A QR code linking to an electronic questionnaire was distributed in the department during the seven days before and the seven days after implementation of the app. The QR code and questionnaire were also mentioned at the daily morning meetings. Doctors and nurses answered the questions using a 0100 visual analogue scale (VAS).

Results: Before implementation of the app, 61 employees (11 coordinators, defined as doctors and nurses responsible for coordinating patient flow) completed the questionnaire. After implementation, 51 employees responded (17 coordinators). The perceived work environment during crowding scored low before app implementation, with a median VAS score of 38 (Interquartile range (IQR): 16;50) among coordinators and 50 (IQR: 32;76) among non-coordinators on a 0-100 scale. The work environment significantly improved among coordinators after app implementation (median VAS score 70 (IQR: 51;82) versus 38 (IQR: 16;50), p-value = 0.005). Furthermore, a significant improvement in communication during crowding was observed among coordinators after app implementation (median VAS score 79 (IQR: 70;79) versus 58 (IQR: 35;71), p-value = 0.01). Permanent implementation of the app was desired by 71% of coordinators.

Conclusion: The work environment scores were generally low in the Department of Emergency Medicine at Aalborg University Hospital in Denmark. Implementation of a coordination app proved effective in improving both work environment and communication scores among coordinators. The external validity is expected to be high for other large Emergency Medicine Departments.

Keywords: Coordination; Work Environment; Stress; Crowding

## Introduktion

kutmodtagelsen fungerer som frontlinjen i sundhedsvæsenet, og der er travlt. Den fremtidige demografiske udvikling er præget af ændringer i befolkningssammensætning og aldersfordeling. Det betyder, at der bliver procentvis flere ældre i de næste mange år. Derfor forventes akutmodtagelsernes travlhed at øges og arbejdsmiljøet at komme mere under pres. 1 A

Udover ændringerne i den demografiske sammensætning er akutafdelingerne yderligere udfordret af, at der er for få uddannede akutlæger, for få sygeplejersker samt problemer med at fastholde personalet i stillingerne. 2 Politikerne  har  forsøgt  at  afhjælpe  travlheden  ved  at  skaffe flere sygeplejersker til hospitalerne, dog uden held. 3 Sundhedspersonale i akutmodtagelser står over for store krav, herunder behovet for at triagere og behandle patienter hurtigt, alt imens de navigerer i komplekse medicinske situationer. 4

Under forhold med øget arbejdspres oplever sundhedspersonale kognitiv overbelastning, hvilket hæmmer deres evne til at behandle information effektivt og foretage korrekte  kliniske  vurderinger. 5,6 Det  hurtige  tempo  i akutmodtagelsen, kombineret med behovet for at multitaske  og  prioritere  opgaver,  kan  medføre  psykologisk stress,  koncentrationssvigt  og  beslutningsfejl. 7-9   Denne uheldige  kombination  kan  være  kompromitterende  for patientsikkerheden.  Derudover  giver  psykologisk  stress øget risiko for udvikling af depression. 9,10

En spørgeskemaundersøgelse blandt sygeplejersker ansat i  sundhedsvæsnet  viser, 2 at  jobtilfredshed  blandt  andet hænger sammen med arbejdstempo, arbejdsmængde og ledelseskvalitet. 10-13 Studier har vist, at sygeplejersker oftere har planer om at skifte job, når de oplever, at arbejdstempoet er for højt. 14-16

I  akutmodtagelserne  er  effektiv  kommunikation  afgørende, og der bruges oftest telefonopkald. Mens telefonopkald er et hurtigt middel til at formidle kritisk information, kan opkaldene også forstyrre, så patientbehandlingen kompromitteres. I stedet for telefonopkald ses teknologiske  løsninger,  såsom  mobile  applikationer  (apps)

på smartphones, som en lovende mulighed for at forbedre samarbejdet og mindske afbrydelser for personale i akutmodtagelser.

Aalborg Universitetshospitals akutmodtagelse besluttede sig for at deltage i udvikling og test af en smartphone-app til  koordination  og  kommunikation.  Hypotesen  var,  at appen forbedrede det oplevede arbejdsmiljø og ønskedes implementeret af hovedparten af de læger og sygeplejersker, der arbejdede med medicinske patienter i en akutmodtagelse.

## HVAD VED VI?

Akutafdelingerne i hele Danmark er pressede på arbejdsmiljøet på grund af travlhed. Det forventes ikke at  bedres,  da  den  demografiske  udvikling  medfører flere ældre og kronisk syge borgere.

Formålene med studiet var at måle, om appen forbedrede koordinatorer og ikke-koordinatorers gennemsnitlige og subjektive spørgeskemascores for:

- 1) ' A rbejdsmiljø i travle perioder'
- 2) ' K ommunikation i travle perioder'
- 3) ' K oncentration', ' O verblik', ' A rbejdsbelastning', ' A fbrydelser' og ' K ontakt med patienter og kollegaer' .

## Metode

Projektperioden varede fra den 23. oktober (uge 43) til den 5. november (uge 44) 2023 i Akutmodtagelsen på Akut- og Traumecenter (ATC). Ca. 58.000 patienter behandles i afdelingen årligt, herunder 23.000 ortopædkirurgiske patienter og 35.000 patienter inden for andre specialer. Der behandles ca. 600 patienter i traumekald om året. Afdelingens ledelse gav tilladelse til spørgeskemaundersøgelsen. Dette var den tredje pilotafprøvning af appen i klinikken, som benyttedes i dette studie. Den første og anden pilotafprøvning blev gennemført i tidligere faser af udviklingen af appen. Der blev ophængt QR-koder til et spørgeskema overalt i personaleområderne i hele perioden. Læger fra de medicinske afdelinger, herunder akutmedicin, samt sygeplejersker blev bedt om at besvare spørgeskemaet dagligt ved endt vagt.

Inklusionskriterier for deltagelse i spørgeskemaundersøgelsen var: Sygeplejersker eller læger med arbejde i Akutmodtagelsen på de pågældende dage. Eksklusionskriteriet var: Allerede besvaret spørgeskemaet samme dag.

## BRUGEN AF SPØRGESKEMAER

Spørgeskemaet var ens i de to projektuger, bortset fra et enkelt spørgsmål, som blev tilføjet i den sidste uge ('Ønsker  du  appen  implementeret  permanent?').  Besvarelserne var anonyme. Enkelte spørgsmål i spørgeskemaet var specifikt målrettet de koordinerende læger og sygeplejersker. Disse spørgsmål dækkede over, om koordinatorerne ringede forgæves, og om yngre læger sagde nej til at modtage en patient. Derudover blev der spurgt, om koordinatorerne havde mulighed for et to minutters pusterum i løbet af dagen. For at opnå flest mulige besvarelser blev det vurderet, at de validerede spørgeskemaer til registrering af arbejdsmiljø var for lange til daglig brug, 17 hvorfor vi udviklede vores eget spørgeskema baseret på visuel analoge skalaer (VAS). Alle besvarelserne byggede på personalets subjektive oplevelse af forskellige faktorer associeret  med  arbejdsmiljø  (oplevet  travlhed,  kontakt med patienter m.m.).

Personalet skulle besvare spørgeskemaet efter endt vagt, og  mange  besvarede  det  flere  gange  i  projektperioden. Der blev ikke kontrolleret, om alle på arbejde besvarede spørgeskemaet.  Opfordringen  til  besvarelse  blev  givet mundtligt  til  morgenkonference  for  lægerne  samt  sagt højt til alt personalet i modtagelsen flere gange i løbet af dagen. Det blev desuden tydeliggjort, hvor QR-koder til spørgeskemaet var ophængt (overalt). Den daglige drift foregik uden øvrige ændringer i opgaver eller personale.

I uge 2 blev appen implementeret blandt sygeplejersker, forvagter fra medicinske afdelinger samt læger fra ATC med funktion i Akutmodtagelsen med start mandag morgen. I hele denne uge var der personale fra Systematic, som  havde  udviklet  appen,  til  stede  i  personalestuen  i dag- og aftentimerne (kl. 8:00-22:00), så de kunne bistå ved spørgsmål og problemer. Systemet blev taget i brug fra mandag morgen ved hjælp af sidemandsoplæring og uden fælles undervisning.

## UDVIKLING AF APP

Appen 'Work Flow' er udviklet af Systematic (se supplerende tabel 1 i appendiks) og i den forbindelse testet flere gange på Aalborg Akutmodtagelse før dette implementeringsstudie. Den er udviklet som et samarbejde mellem to universitetshospitaler med støtte fra Innovationsfonden. Udviklingsarbejdet  begyndte  i  oktober  2020,  men  blev sat i bero under covid-19-pandemien. Første pilotafprøvning i klinikken foregik blandt 2-3 forvagter på ATC i juni 2022. I efteråret 2022 kørte anden pilotafprøvning i klinikken blandt alle forvagter, mellemvagter og bagvagter ansat i ATC samt forvagter i medicinske specialer i 42 timer. I tabel 1 ses forskellene i arbejdsgange før og efter implementeringen af appen.

Tabel 1. Forskellen i arbejdsgang for forskellige opgaver før og efter applikationen blev implementeret.

|                                                                                     | Før                                                                                         | Efter                                                                 |
|-------------------------------------------------------------------------------------|---------------------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------|
| Overgive patient til ansvarlig læge Ordinationer til sygeplejerske                  | Plejer at ringe Læge ringer til sygeplejerske samt skriver ordinationerne på CE- TREA-tavle | Fordeler patienten via app Sender besked via app                      |
| Hvor langt er lægen nået med pati- enten (flow)                                     | Ringer til læge                                                                             | Ser på app, hvor lægen har marke- ret og/eller skriver besked via app |
| Konferering                                                                         | Læge ringer til bagvagt eller sætter sig i kø i kontormiljø                                 | Skriver besked                                                        |
| Koordinator-overblik over om alle patienter har fået tilkoblet læge/sy- geplejerske | Ser alle stuer efter på CETREA- tavlen, en for en                                           | Ser liste over ikke-fordelte patien- ter i app                        |
| Overblik                                                                            | Stå ved CETREA-tavle                                                                        | På mobil app                                                          |

Median VAS-score arbejdsmiljø | travle

100

90

80

70

60

50

30

20

10

*p &lt; 0,05

perioder

38

100%

90%

80%

70%

60%

50%

40%

46%

| Forstyrrelser    | Opkald, som skulle besvares, for at finde ud af prioritet samt hvem, der ringer   | Muligt at se på telefon om der skal reageres nu eller senere   |
|------------------|-----------------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------|
| Akutte patienter | Opkald til relevant personale                                                     | Opkald til relevant personale                                  |

## Tabel 1 (fortsat).

## SPØRGESKEMAER

Et spørgeskema blev udviklet til at afdække arbejdsmiljøet i forhold til arbejdspres, overblik, forstyrrelser af forskellige typer og kommunikation dagligt. Det blev prioriteret,  at  spørgeskemaet  kunne  besvares  på  under  fem minutter. Vi kunne dermed ikke bruge validerede spørgeskemaer om arbejdsmiljø, da disse var for lange. 17 Spørgeskemaet bestod af 26 spørgsmål vedrørende funktion, ansættelsessted  og  ovenstående  samt  fire  supplerende spørgsmål til personale i koordinerende  funktioner. Spørgsmålene angående ansættelsessted og funktion blev besvaret  med  multiple  choices,  mens  de  resterende spørgsmål blev besvaret med VAS-skalaer fra 0-100 (se tabel 2 under resultater). Spørgsmålene blev besvaret ud fra  personalets  oplevelser,  så  f.eks. travle  perioder  ikke blev  scoret  objektivt,  men  udelukkende  subjektivt  på VAS-skalaerne.

## STATISTIK

Data blev præsenteret som median af VAS-scores og interkvartilområde (IQR) og opdelt i henholdsvis koordinatorer (læger og sygeplejersker) og ikke-koordinatorer (læger  og  sygeplejersker).    Koordinerende  læger  kunne være  speciallæger,  bagvagter  eller  mellemvagter,  men ikke forvagter. Forskel i medianværdier blev undersøgt

Figur 1. Deltagerne var opdelt i koordinatorer og ikke-koordinatorer. Der var læger og sygeplejersker i begge grupper. Besvarelserne blev givet på VAS-skala på 10 cm, hvor 0 var mest negativt og 10 var mest positivt. Figuren viser VAS-scoren som median i arbejdsmiljø før og efter implementering af applikationen blandt de to grupper.

* p &lt; 0,05

70

50

59

5396

*

71%

med Wilcoxon Rank Sum-test, og forskelle i procenter med  Chi2-test.  Data  blev  indsamlet  i  Region  Nordjyllands  REDCap-database,  og  statistikken  udført  i  SAS® Enterprise Guide. P-værdier blev vurderet som statistisk signifikante, hvis de var under 0,05.

## Resultater

## ARBEJDSMILJØET BLEV GENERELT SCORET LAVT

Uanset hvilken funktion deltagerne i spørgeskemaundersøgelsen havde, var scoren for den subjektive oplevelse af arbejdsmiljøet lav. Scoren var særligt lav i de travle perioder (median score for koordinatorer: 38 (16;50) og ikkekoordinatorer: 50 (32;76) ud af 100 mulige points). 72 % af deltagerne svarede på spørgeskemaet i begge perioder.

## NÆSTEN ¾ ØNSKEDE PERMANENT IMPLEMENTERING

Resultaterne  af  spørgeskemaundersøgelsen  før  og  efter implementeringen af appen kan ses i tabel 2 og figur 1-3. I ugen før implementeringen var der 61 besvarelser fordelt på 11 koordinatorer og 50 ikke-koordinatorer (19 sygeplejersker og 31 læger). I implementeringsugen var der 51  besvarelser,  hvoraf  17  var  koordinatorer  og  34  var ikke-koordinatorer (9 sygeplejersker og 25 læger). Blandt koordinatorerne ønskede 71 % appen indført permanent, mens det samme gjaldt for 46 % af ikke-koordinatorerne.

Figur 2. Deltagerne var opdelt i koordinatorer og ikke-koordinatorer. Der var læger og sygeplejersker i begge grupper. Figuren viser, at 53 % af koordinatorerne mener, at applikationen forbedrer arbejdsmiljøet i travle perioder. 71 % af koordinatorerne ønsker, at applikationen indføres permanent.

Median VAS-score kommunikation med patienter

100

90

80

70

60

50

40

30

20

10

50

38

## I  PROJEKTUGERNE  ØGEDES  ARBEJDSMILJØSCOREN HOS KOORDINATORERNE

Mange af de målte subjektive parametre forbedredes signifikant for koordinatorerne, når de brugte appen (se tabel  2,  grøn  baggrundsfarve).  En  numerisk  forbedring  i VASscoren  på  &gt;  50  %  blev  målt  på  parametrene  'Arbejdsmiljø  i  travle  perioder',  'Arbejdsbela stning  i  vagten',  'Forstyrrelser  i  alle  perioder'  samt  'Kontakt  med patienter og kollegaer'. En numerisk forbedring i VAS -scoren på 2550 % blev målt for parametrene 'Gennemsnitligt  arbejdsmiljø',  'Kommunikation  i  alle  perioder 'Koncentration' og 'Stressniveau'. For ikke -koordinatorerne var der ingen parametre, hvor den gennemsnitlige VAS-score ændring var &gt; 50 %, mens der blev målt en forbedring på 2550 % for 'Arbejdsbelastning', 'Forstyrrelser gennemsnitligt' og 'Kontakt med kollegaer og patienter'.

Figur 3. Deltagerne var opdelt i koordinatorer og ikke-koordinatorer. Der var læger og sygeplejersker i begge grupper. Besvarelserne blev udfyldt på en 10 cm VAS-skala, hvor 0 var mest negativt, og 10 var mest positivt. Figuren viser VAS-scoren som median i kommunikation med patienter blandt grupperne før og efter implementering af applikationen.

Tabel 2. Spørgeskemasvar fra deltagerne opdelt i koordinatorer (læger/sygeplejersker) og ikke-koordinatorer. Besvarelserne blev givet på en 10 cm VAS-skala, hvor 0 var mest negativt, og 10 var mest positivt og her angivet som median (IQR). Grøn baggrund = p &lt; 0,05.

|                                                                                                           | Koordinatorer                    | Ikke-koordinatorer             |
|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------|----------------------------------|--------------------------------|
| Arbejdsmiljø GENNEMSNITLIGT: Før, Efter, p-værdi for forskel på egen gruppe                               | 51 (33;60) 75 (67;78), p = 0,002 | 66 (50;84) 70 (50;82), p = 0,5 |
| Arbejdsmiljø TRAVLE PERIODER: Før, Efter, p-værdi for forskel på egen gruppe                              | 38 (16;50) 70 (51;82) p = 0,005  | 50 (32;76) 59 (42;85) p = 0,2  |
| Appen hjalp på arbejdsmiljø GENNEMSNITLIGT: %dersvarede 'Ja', p -værdi på forskel mellem grupperne        | 47%                              | 24 %, p = 0,1                  |
| Appen hjalp på arbejdsmiljø i TRAVLE PERIODER: % der sva- rede 'Ja', p -værdi på forskel mellem grupperne | 53%                              | 21 %, p = 0,03                 |
| Appen ønskes implementeret permanent: %der svarede 'Ja' , p-værdi på forskel mellem grupperne             | 71%                              | 46 %, p = 0,1                  |
| Arbejdsbelastning Før, Efter, p-værdi                                                                     | 27 (6;59) 43 (31;63) p = 0,1     | 35 (23;50) 46 (30;64) p = 0,3  |
| Kommunikation GENNEMSNITLIGT Før, Efter, p-værdi                                                          | 64 (56;83) 82 (70;85) p = 0,06   | 72 (61;82) 74 (64;83) p = 0,6  |
| Kommunikation TRAVLE PERIODER Før, Efter, p-værdi                                                         | 58 (35;71) 79 (70;79) p = 0,01   | 64 (43;80) 70 (55;83) p = 0,3  |
| Forstyrrelser GENERELT Før, Efter, p-værdi                                                                | 34 (26;50) 62 (32;80) p = 0,1    | 48 (30;63) 64 (33;76) p = 0,08 |
| Forstyrrelser TRAVLE PERIODER Før, Efter, p-værdi                                                         | 27 (16;50) 45 (24;78) p = 0,1    | 43 (22;65) 50 (33;71) p = 0,2  |

60

| Overblik Før, Efter, p-værdi              | 68 (25;75) 82 (70;88) p = 0,04   | 72 (49;85) 78 (63;91) p = 0,1   |
|-------------------------------------------|----------------------------------|---------------------------------|
| Koncentration Før, Efter, p-værdi         | 60 (37;78) 77 (62;89) p = 0,2    | 68 (50;79) 74 (57;87) p = 0,2   |
| Stress niveau Før, Efter, p-værdi         | 40 (30;82) 52 (47;69) p = 0,6    | 50 (30;75) 66 (48;75) p = 0,09  |
| Supervision Før, Efter, p-værdi           | 72 (69;97) 88 (50;98) p = 0,8    | 76 (59;87) 73 (50;86) p = 0,7   |
| Kontakt med pt Før, Efter, p-værdi        | 50 (32;68) 80 (50;98) p = 0,006  | 38 (29;62) 60 (42;72) p = 0,02  |
| Kontakt med kollegaer Før, Efter, p-værdi | 41 (31;71) 76 (45;94) p = 0,05   | 50 (35;69) 66 (38;81) p = 0,01  |
| Crowding i min vagt Før, Efter, p-værdi   | 3 (0;5) 0 (0;3) p = 0,2          | 3 (1;6) 2 (0;4) p = 0,04        |

## Tabel 2 (fortsat).

## Diskussion

Projektet afdækkede, om implementeringen af en nyudviklet app til koordination og fordeling af patienter i en stor akutafdeling forbedrede den subjektive oplevelse af arbejdsmiljøet hos koordinatorer og ikke-koordinatorer. For  koordinerende  læger  og  sygeplejersker  forbedrede appen 'arbejdsmiljøet' med 53 % og kommunikationen med 36 % på en VAS-skala i de selvvurderede travle perioder samt 'overblikket' med 20 %. I gruppen ønskede 71 % appen permanent indført. Der var ikke mange ændringer  i  medianscoren  på  de  forskellige  parametre  for gruppen af ikke-koordinatorer, ud over en forbedring på 21 % i 'arbejdsmiljø' og 58 % i 'kontakt med patienten'. Før  implementering  blev  arbejdsmiljøet  generelt scoret lavt i travle perioder (38 -50 ud af 100 mulige).

## STYRKER OG SVAGHEDER VED STUDIET

Projektet havde flere styrker og svagheder. Af styrker ses, at appen blev implementeret i en stor, travl akutmodtagelse, hvilket sikrede, at der var udfordringer med travlhed under afprøvningen. 18   Derudover  blev  undersøgelsen lavet i efteråret, hvilket er en travl periode med hyppig crowding. 19   Deltagerne inkluderede både erfarne og ikke-rutinerede kollegaer blandt sygeplejersker og læger, hvilket  gav  et  bredere  perspektiv.  Der  blev  ikke  taget hensyn til implementeringen i skemalægningen, hvilket bidrog  til  god  validitet.  Selvom  en  del  ikke  besvarede spørgeskemaet, deltog et tilstrækkeligt antal koordinatorer til, at der kunne ses en tydelig trend i data.

Spørgeskemaet  var  elektronisk  og  kort,  hvilket  muliggjorde  en  besvarelse  på  under  3  minutter  og  30  sek. Denne tidsramme burde være kort nok til, at alle havde mulighed for at deltage, hvis de ønskede det. Det betød til  gengæld, at spørgeskemaet ikke var valideret, og besvarelserne byggede på den subjektive oplevelse af forskellige aspekter af arbejdsmiljø og travlhed. Årsagen til valget af et ikke-valideret spørgeskema var, at validerede spørgeskemaer til måling af arbejdsmiljø er for lange til at være praktisk mulige at bruge (24 sider) i denne sammenhæng. 17  Et spørgeskema på 24 sider ville formentlig have  medført  færre  besvarelser. 20 Projektperioden  var kort både før og efter implementeringen. Det var et forsøg  på  at  ramme  en  balancegang,  hvor  alle  ugens  dage indgik (variation), og personalet fortsat var motiverede for at deltage. Vi ville gerne have inkluderet flere spørgsmål, f.eks.  om køb, alder, erfaring m.m., men fravalgte det for at sikre, at besvarelsen kunne laves på under 5 minutter.

Det var en svaghed, at vagtplanlægningen ikke sikrede, at deltagerne både var på arbejde i ugen før og under imple- menteringen. Det er uvist, om dem, der svarede efter implementeringen, har svaret anderledes end dem, der har sendt besvarelser i begge uger. Det vides heller ikke, hvor mange der har været på arbejde, da der er inkluderet personale  fra  flere  afdelinger,  hvorfor  svarprocenten  ikke kendes. Det kan påvirke vores data, da vi ikke ved, om der er tale om en reel forbedring, eller om det er andre, der har svaret. Der var ikke nok besvarelser til opdeling i faggrupper, så resultaterne kan ikke opdeles på faggruppeniveau eller vagttyper.

I forhold til bemanding var der en lavere besvarelsesprocent hos sygeplejerskerne. En årsag var, at de ikke følte sig tilstrækkeligt informeret om, hvad data skulle bruges til. De havde ikke fået en grundig introduktion til appens funktioner, men blev primært sidemandsoplært, hvilket oplevedes som demotiverende for deltagelse. Besvarelse af spørgeskemaerne var udfordret af, at der ikke var afsat tid  til  opgaven  i  arbejdstiden.  Netop  dette  var  forsøgt imødekommet  ved  at  designe  spørgeskemaet,  som  var estimeret til  at  tage  mindre  end  5  min  at  gennemføre. Herudover fravalgte nogle sygeplejersker at tage en telefon med app, da de i forvejen går rundt med op til flere telefoner og koder, alt efter hvilken funktion de har på dagen. Det er besværligt at skulle holde styr på mange telefoner, samtidig med at det bliver tungt i lommerne og dyrt i indkøb. I fremtiden forventes, at de mange telefoner og beepere bliver samlet i én løsning, hvilket vil gøre løsningen bedre.

mellem hvilke læger,  de  kunne kommunikere med via appen. Derudover var softwaresystemet ikke helt færdigudviklet i projektperioden, hvilket trækker ned i funktionaliteten for læger og sygeplejersker, fordi telefonen og CETREA-tavlen  ikke  kommunikerer  sammen.  Dermed skulle der dobbeltregistreres i perioden, hvilket det er intentionen at undgå, når softwaren bliver færdigudviklet. Dette er løst teknisk, efter studiet blev afsluttet. Derudover  var  der  lagt  op  til,  at  telefonen  skulle  samarbejde med den elektroniske patientjournal, hvilket er tilkøbt, men endnu ikke færdigudviklet. 21

Til slut er der ved et simpelt anonymt før- og efterstudie som dette adskillige muligheder for bias, herunder selektionsbias og manglende generaliserbarhed til afdelinger, hvor fordelingen af patienter foregår anderledes end hos os.

## DISKUSSION AF RESULTATER

Mange af disse svagheder kunne have været favnet i en kvalitativ analyse af interviews, hvilket blev valgt fra på grund af økonomi. Slutteligt var en svaghed ved studiet, at appudvikling og en smartphone til alt personale er en dyr løsning. I dette studie valgte kun at teste appen hos medicinske og akutmedicinske læger. Dette medførte, at sygeplejerskerne fik ekstra opgaver i forhold til at skelne Arbejdsmiljøet  på  sygehusene  påvirkes  af  det  stigende antal patienter og den stationære personalemængde. 1  En negativ påvirkning, som genfindes i vores resultater, hvor personalet  vurderer  det  subjektivt  oplevede  'gennemsnitlige arbejdsmiljø' generelt lavt og endda endnu dårligere  i  selvvurderede  travle  perioder  af  arbejdsdagen. Flere  patienter  skal  ses  og  vurderes  på  samme  tid.  Det øger arbejdspresset - i særdeleshed på de i forvejen belastede akutafdelinger. 2  Det giver mening at forsøge at optimere arbejdsgangen og herved aflaste afdelingerne med elektroniske  løsninger.  Akutlæger  bliver  oftere  afbrudt end  læger  fra  andre  specialer. 22 En  belastning,  som  må forventes at være gældende for både superviserende og koordinerende akutlæger,  men  formentlig  også  det  øvrige koordinerende personale i akutafdelingen, herunder koordinerende mellemvagter i vagttid og koordinerende sygeplejersker.

## HVAD TILFØJER ARTIKLEN?

I Akutafdelingen på Aalborg Universitetshospital svarede koordinerende læger og sygeplejersker, at brugen af en ny koordineringsapp bedrede deres arbejdsmiljø, overblik og kommunikation med patienter og kollegaer. Effekten var mindre udtalt for de resterende ansatte. Afprøvningen af appen blev afholdt med kort oplæring i arbejdstiden, og der var ikke ændret i personalesammensætning eller opgaver i forhold til hverdagen.

Af vores resultater fremgår det, at det koordinerende personale både i 'gennemsnit' og i 'travle perioder' angiver sig  mere  forstyrret  end  det  ikke-koordinerende  personale. Det kan forklare den samtidig lavere vurdering af 'arbejdsmiljøet' for koordinatore r. Vi fandt en ikke-signifikant  forbedring  i  parameteren  'forstyrrelser'  hos begge grupper og en signifikant forbedring i parametrene 'overblik' og 'kommunikation og kontakt med kollegaer og patienter' hos de koordinerende. Det forventes derfor, at appen har medført et større overskud til at håndtere afbrydelserne  og  mindske  deres  negative  indvirkning, idet et tidligere studie har vist, at afbrydelser kan have en negativ  indvirkning  på  lægers  hukommelse,  kognitive formåen samt øge risikoen for medicinske fejl. 22 Dog finder vi ingen signifikant forbedring i parametrene 'stressniveau' og 'koncentration' på tværs af begge grupper. De målbare, ovenfor nævnte, faktorer har alle indvirkning på det overordnede arbejdsmiljø. Derfor har optimering og effektivisering af arbejdsmiljøet en essentiel betydning for forebyggelsen af udbrændthed blandt personalet og for at sikre optimal patientflow og behandling.

Et  studie  har  vist,  at  arbejdsmiljøet  i  akutmodtagelsen ikke er højt prioriteret, og at et dårligt arbejdsmiljø øger risikoen for udbrændthed, hvilket medfører nedsat engagement og lyst, dårlige patientforløb, nedsat præstation, lavere arbejdsglæde og hyppigere fravær. 23 Det er alarmerende, at vores akutafdelings målte arbejdsmiljø ligger så lavt, særligt blandt de koordinerende. Vi fandt en signifikant forbedring for koordinatorernes arbejdsmiljø, som kan forklares ved den oplevede forbedring i 'kommunikation i travle pe rioder', 'overblik' og 'kontakt med patienter og kollegaer'. Dog fandt vi ikke en signifikant forbedring hos de ikke-koordinerende. Her skal det noteres, at 'arbejdsmiljøet' lå højere hos de ikke -koordinerende før vores intervention og på nogenlunde samme niveau efter interventionen. Det indikerer, at de koordinerende tidligere har haft et dårligere arbejdsmiljø, sammenlignet med de ikke-koordinerende. Det kan ligeledes være med til  at  forklare,  hvorfor der blandt koordinerende personale var signifikant flere, som ønskede appen permanent implementeret. Det skyldes formentlig, at appen mest er tiltænkt det koordinerende personale som et værktøj til at optimere patientflow og overblik. Faktorer som disse har ikke i samme grad indvirkning på det ikke-koordinerende  personale.  For  det  ikke-koordinerende  personale har  indførelsen  ikke  lysnet  samme  signifikante  forbedringer, men pålægger derimod i stedet måske en yderligere belastning, blandt andet i form af endnu en mobil i lommen, gentagne statusopdateringer, dobbelt kommunikation m.m.

Det må forventes, at når appen senere opdateres, hvorpå den  kan  snakke  direkte  sammen  med  CETREA  og  den elektroniske patientjournal, vil det have en yderligere effekt  i  resultaterne  for  særligt  det  ikke-koordinerende personale, da flere af deres arbejdsgange herved optimeres, herunder direkte overførsel af data fra appen ved indtastning af TOKS-værdier, opdatering af CETREA-tavlen og gennemgang af patientens medicinliste og sygdomshistorik på stuen.

Tidligere studier har nemlig vist, at for at ny teknologi bliver taget godt imod og bliver en integreret del af hverdagen, er det vigtigt, at den ikke er ineffektiv, kompleks, svær at bruge, medfører mere dokumentation, mere tid væk fra patienten og mindre tid med kollegaerne. 18

Et tilsvarende studie har forsøgt at implementere elektroniske løsninger ved brug af tablets i dagligdagen frem for stationære  computere.  Studiet  fandt,  at  over  halvdelen oplevede, at teknologien blandt andet medførte øget produktivitet,  bedre  kommunikation  og  tid  med  patienterne. 18  Det indikerer, at vores fund kan genfindes, samt at der er mulighed for forbedring, når appen videreudvikles.

Dog viser et systematisk review af Prgomet et al., 24 at der fortsat mangler yderligere forskning inden for området, før man endeligt kan bekræfte effekten af tablets på arbejdsgangen, dog med tendens til en positiv effekt heraf, som yderligere styrkes af vores studie.

## Konklusion

Arbejdsmiljøet  i  Akutafdelingen,  Aalborg  Universitetshospital var lavt -særligt for koordinerende læger og sygeplejersker. Efter implementering af en app på en smartphone  forbedredes  arbejdsmiljøet  for  koordinatorerne, men gjorde ikke en stor forskel for de øvrige ansatte. Tre ud af fire  koordinatorer ønskede appen permanent  implementeret, og det blev den i 1. kvartal 2024 blandt læger. Appen har potentiale til at bedre arbejdsmiljøet på andre tilsvarende afdelinger, hvilket er særdeles relevant, når man ser på prognoserne for fremtidig belastning på grund af den demografiske udvikling.

## PERSPEKTIVERING

Appen fungerer godt som elektronisk hjælpemiddel til  aflastning  af koordinerende  læger og sygeplejersker  i  Akutmodtagelsen  i  Aalborg,  og  resultaterne forventes at kunne overføres til andre hospitaler.

## Interessekonflikter

Medarbejderne ved Systematic har på intet tidspunkt været delagtiggjort i studiets opbygning, udvikling af spørgeskemaer, indhentning af data, dataopgørelse eller artikelskrivning. Ingen af forfattere eller deltagere er ansatte eller ejer andele i Systematic. Forfatterne angiver desuden ingen potentielle interessekonflikter.

Finansiering af studiet Ingen.

## Referencer

1. George G, Jell C, Todd BS. Effect of population ageing on emergency department speed and efficiency: A historical perspective from a district general hospital in the UK.  Emergency Medicine Journal. 2006;23(5):379-383. doi:10.1136/emj.2005.029793
2. Larsen M, Jakobsen Vibeke. Arbejdskraftmangel Og Rekrutteringsudfordringer På de Store Velfærdsområder.; 2022.
3. Boesen H. Målet om de 1.000 ekstra sygeplejersker er opgivet. Sygeplejersken. Published 2023. Accessed March 27, 2024. https://dsr.dk/fag-ogudvikling/sygeplejersken/arkiv/sygeplejerskenargang-2023-nr-2/maalet-om-de-1000-ekstrasygeplejersker-er-opgivet/
4. Madsen  MH,  Strandby  MW.  Det  nationale forsknings- og analysecenter for velfærd. Akutmodtagelserne i Danmark. Forudsætninger, udfordringer  og  fremtidige  pejlemærker.  2018  eISBN: 978-87-7119-549-1.
5. Klinefelter Z, Hirsh EL, Britt TW, George CL, Sulzbach M, Fowler LA. Shift Happens: Emergency  Physician  Perspectives  on  Fatigue  and Shift  Work. Clocks  Sleep.  2023;5(2):234-248. doi:10.3390/clockssleep5020019
6. Tv2. Krise på Gødstrups akutafdeling: Læger er dødeligt  bekymrede  for  patienters  sikkerhed  TV  2.  Tv2  Nyhederne  [Internet].  2023  [cited 2023  Mar  28];  Available  from:  https://nyheder.tv2.dk/lokalt/2023-01-13-krise-paa-goedstrups-akutafdeling-laeger-er-doedeligt-bekymrede-for-patienters
7. Hansen SE. Krise på Gødstrups akutafdeling: Læger er dødeligt bekymrede for patienters sikkerhed. TV2 . Published January 13, 2023. Accessed March 27, 2024. https://nyheder.tv2.dk/lokalt/2023-01-13-krise-paa-goedstrups-akutafdeling-laeger-er-doedeligt-bekymrede-forpatienters-sikkerhed
8. Dansk Sygeplejeråd. Bekymringsbrev fra 95 sygeplejersker: Vi går rundt med en knude i maven,  er  det  i  dag  jeg  overser  noget?  Published online 2023.
9. Mausner-Dorsch  H,  Eaton  WW.  Psychosocial work  environment  and  depression:  Epidemiologic assessment of the demand-control model. Am  J  Public  Health.  2000;90(11):1765-1770. doi:10.2105/AJPH.90.11.1765
10. Dansk Sygeplejeråd. NOTAT Stress blandt sygeplejersker, 2018 [Internet]. 2018 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/sites/default/files/24/notat\_stress\_blandt\_sy-geplejersker\_sath\_2018.pdf
11. Dansk  Sygeplejeråd.  Faglig  forsvarlig  sygepleje [Internet]. 2018 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/sites/de-

## fault/files/24/faglig\_for-svarlighed\_og\_kvalitet\_2018.pdf

12. Dansk Sygeplejeråd. Sygeplejerskernes oplevelser  af  arbejdspres  [Internet].  2018  [cited  2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/sites/default/files/24/notat\_sy-geplejerskers\_oplevelse\_af\_ar-bejdspres\_sath\_2018.pdf
13. Blaabjerg M, Lisby M. Jobtilfredshed og arbejdsmiljø blandt danske akutsygeplejersker. Klin Sygepleje. 2019 Dec 3;33(4):263 -83. DOI:10.18261/ISSN.1903-2285-2019-04-02
14. Dansk Sygeplejeråd. Seks ud af ti sygeplejersker overvejer at skifte job | Politik og nyheder, DSR [Internet]. 2020 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/politik-og-nyheder/nyhed/seks-ud-af-ti-sygeplejersker-overvejer-atskifte-job
15. DR nyhederne. Sygeplejersken Charlotte sagde op, da hun for anden gang blev udpeget til coronaberedskabet:  'Mine  børn  er  vigtigere'  | Midt- og Vestjylland | DR. 2020 [cited 2023 Mar 28];  Available  from:  https://www.dr.dk/nyheder/regionale/midtvest/sygeplejersken-charlotte-sagde-op-da-hun-anden-gang-blev-udpeget-til
16. Dansk Sygeplejeråd. Mange sygeplejersker overvejer  nyt  job  |  Kreds  Midtjylland,  DSR  [Internet]. 2020 [cited 2023 Mar 28]. Available from: https://dsr.dk/kredse/midtjylland/nyhed/mange-sygeplejersker-overvejer-nyt-job

17. Clausen T, Madsen IEH, Christensen KB, Rugulies R et al. The Danish Psychosocial Work Environment Questionnaire (DPQ): Development, content, reliability  and  validity.  Scand  J  Work Environ Health . 2019 Jul 1;45(4):356-369. doi: 10.5271/sjweh.3793. Epub 2018 Dec 28.
18. Schooley B, Walczak S, Hikmet N, Patel N. Impacts  of  mobile  tablet  computing  on  provider productivity, communications, and the process of care. Int J Med  Inform. 2016;88:62-70. doi:10.1016/j.ijmedinf.2016.01.010
19. Braagaard  N. Fem  infektioner  lægger  lige  nu danskerne  ned  på  stribe.  TV2  November  16th 2023.  https://nyheder.tv2.dk/samfund/2023-1116-fem-infektioner-laegger-lige-nu-danskernened-paa-stribe
20. Sharma H. How short or long should be a questionnaire for any research? Researchers dilemma in deciding the appropriate questionnaire length. Saudi J Anaesth. 2022;16(1):65-68. doi:10.4103/sja.sja\_163\_21
21. Flanagan ME, Saleem JJ, Millitello LG, Russ AL, Doebbeling  BN.  Paper-  and  computer-based
6. workarounds to electronic health record use at three  benchmark  institutions. Journal  of  the American Medical Informatics Association. 2013;20(E1). doi:10.1136/amiajnl-2012-000982
22. Horng S, Goss FR, Chen RS, Nathanson LA. Prospective pilot study of a tablet computer in an Emergency  Department. Int  J  Med  Inform. 2012;81(5):314-319. doi:10.1016/J.IJMEDINF.2011.12.007
23. Roussel  LA.  On-the-Go  Strategies  to  Enhance Resilience  and  Self-Care:  Using  Technology  to Create Healthy Work Cultures. Nurs Clin North Am. 2022;57(4):501-512. doi:10.1016/J.CNUR.2022.06.002
24. Prgomet M, Georgiou A, Westbrook JI. The Impact of Mobile Handheld Technology on Hospital Physicians' Work Practices and Patient Care: A Systematic Review. Journal of the American Medical Informatics Association. 2009;16(6):792-801. doi:10.1197/jamia.M3215