Følger af det milde hovedtraume
Tidsskrift: akut ()

## Resumé af originalartikler

Lægesøgning efter et mildt hovedtraume -et nationalt populationsbaseret kohorte studie

Resumé af originalartiklen: Use of general practice before and after mild traumatic brain injury: a nationwide population-based cohort study in Denmark (Galili et al., 2017)

Baggrund: I de danske akutmodtagelser ses årligt ca. 20.000  patienter  som  følge  af  et hovedtraume. 85-90% af alle hovedtraumer  klassificeres  som

2019 Vol. 1 Resumé af originalartikler

Stine Fjendbo Galili Reservelæge, anæstesi, AUH

Nøgleord mTBI Hjernerystelse Mildt hovedtraume Postkommotionelt syndrom

Kontaktinformation e-mail:

stinefjendbogalili@gmail.com

milde, dvs. en tilstand hvor bevidsthedstab (eller mistanke herom) er kortvarig og GCS er 14-15. Selv ved disse  tilsyneladende milde hovedtraumer kan patienter opleve  symptomer  som  hovedpine,  svimmelhed,  angst, syns-,  søvn-  og  kognitive  forstyrrelser i  tiden  efter traumet.

Nogle  studier  viser,  at  symptomer  kan  være  ganske kortvarige, mens andre studier viser at symptomerne kan være  tilstede  i  flere  år.  Langvarige  symptomer  efter  et mildt hovedtraume, også kaldet post-kommotionelt syndrom,  kan  være  associeret  med  dårlig  livskvalitet, langvarig sygemelding og tab af arbejdsevne.  Der findes relativt begrænset viden om denne tilstand og om dens varighed.

Formålet  med  dette  studie  var,  at  undersøge  lægesøgningsadfærden efter et mildt hovedtraume, og bruge denne som et udtryk (en proxy variabel) for tilstedeværelsen af symptomer og varigheden af dem.

Metode: Studiet er et nationalt populationsbaseret kohorte studie med  data  fra danske  registre;  CPR registeret  (information om  alle  danske  indbyggere), Landspatientregisteret, LPR  (data  om  alle  hospitalskontakter) og Sygesikringsregisteret (data om alle kontakter til almen praksis), samt Lægemiddelstatistikregisteret og Danmarks statistisk (data om indtægt, uddannelse og civilstand).

Alle patienter (≥18 år) diagnosticeret første gang med et mildt hovedtraume i en dansk skadestue mellem 1. januar 1998 og 31. januar 2010 (n = 93.517) identificeres i LPR (ICD-8  850.99;  ICD10  S06.0).  I  CPR-registeret  blev  10 kontroller  per  patient  tilfældigt  udvalgt  (n  =  935.170). Kontrolgruppen  blev  matched  på  køn,  alder  og  almen praksis og var ikke tidligere registeret med et hovedtraume. Der blev i de statistiske analyser justeret for  komorbiditeter  i  form  af  hypertension,  hjertesvigt, stroke, alkohol- og stofmisbrug, epilepsi og demens samt for socioøkonomiske forhold.

Resultater:  Studiet  viste  en  øget  lægesøgning  til  almen praksis  i  tre  måneder  efter  hovedtraumet,  hvorefter lægesøgningen  faldt  til  næsten  samme  niveau  som  før traumet.  Vi  fandt  at  personer  med  mildt  hovedtraume generelt havde flere kontakter til almen praksis -både før og efter det milde hovedtraume. Det sås samtidig, at personer med mildt hovedtraume havde flere konsultationer hos en privat praktiserende neurolog end kontrolgruppen både før og efter diagnose-tidspunktet. Patienter med mildt hovedtraume havde flest kontakter til  en  neurolog  i  løbet  af  det  første  år  efter  diagnosen, hvorefter antallet faldt til næsten samme niveau som før traumet.

Dataanalyserne viste endvidere, at personer med et mildt hovedtraume i højere grad boede alene (ugift, skilt eller enke/enkemand), havde et lavere uddannelsesniveau og større hyppighed af komorbiditeter end kontrolgruppen. Studiet  har  flere  styrker,  blandt  andet  en  stor  studiepopulation  fulgt  i  en  periode  på  12  år,  og  således  høj statistisk præcision, komplet follow-up og brug af data, der ikke er indsamlet til det specifikke studie. Personer med  et mildt hovedtraume og kontrolgrup-pen er matched  1:10  og  diagnosen  er  stillet  ud  fra  de  samme kriterier uanset hvor den er stillet (ICD). Endelig justeres analyserne for komorbiditeter og socio-økonomi.

Registerstudiet rummer derimod ikke information omkring traumemekanismen, ligesom de hovedtraumepatienter,  der ikke ses i  skadestuen  ikke er medtaget.

Perspektivering: Studiet viser en øget søgning til almen praksis  i  de  efterfølgende  tre  måneder  efter  et  mildt hovedtraume,  men  har  trods  det  store  antal  patienter ikke kunne dokumentere et væsentligt øget brug derudover. Dermed læner studiet sig op ad eksisterende litteratur,  der  beskriver  at  symptomer  efter  et  mildt hovedtraume ser ud til at remittere i løbet af få måneder. Dog må man huske, at dette studie er registerbaseret og viser at lægesøgningen primært er øget i 3 måneder efter traumet, men om personerne har symptomer uden det giver anledning til lægesøgning, har et studie som dette ikke mulighed for at undersøge. Studier af mere kvalitativ karakter vil kunne hjælpe til at afdække dette yderligere. Studiet tyder også på, at der kan være en grad af social skævhed  i  gruppen  af  personer,  der  kommer  ud  for hovedtraumer, med en ganske let over-repræsentation af mennesker med lavere social status og en øget forekomst af komorbiditeter blandt hovedtraumepatienter i forhold til kontrolgruppen.

Det er ligeledes værd at bemærke, at patienter med mildt hovedtraume  har  en  anden  lægesøgnings-adfærd  end kontrolgruppen flere år før og efter det milde hovedtraume. Der er brug for en nærmere vurdering af præ-morbide faktorer for at sikre en optimal behandling og støtte af denne patient-gruppe. Man kunne overveje at tilbyde  disse  patient-er  en  opfølgende  konsultation  tre eller seks måneder efter traumet for at opfange resterende, eventuelt mere subtile, symptomer og således søge at sikre deres fysiske og mentale helbred.

Studiet rejser mange spørgsmål og yderligere forskning vedrørende prætraumatisk morbiditet, skademekanismer og  psykiske  faktorer  der  eventuelt  kunne  bidrage  til udviklingen af postkommotionelt syndrom er nødvendig.

Nøgleord:  mildt  hovedtraume,  mTBI,  hjernerystelse, mildt hovedtraume, postkommotionelt syndrom

## Referencer

Galili, S. F., Bech, B. H., Vestergaard, C., Fenger-Gron, M., Christensen, J., Vestergaard, M., &amp; Ahrensberg, J. (2017). Use of general practice before and after mild traumatic brain injury: a nationwide population-based cohort study in Denmark. BMJ Open, 7(12), e017735. https://doi.org/10.1136/bmjopen-2017-017735