En sti er en sti – eller? Udvalgte resultater fra projektet Rum og rammer for aktivt udeliv
Forfattere: Jan Arvidsen, Karen Dalgaard, Søren Andkjær
Tidsskrift: forumforidraet (2013-03-01)

Foto: Lisbeth Hjort

## En sti er en sti - eller?

Udvalgte resultater fra projektet Rum og rammer for aktivt udeliv

## INTRODUKTION

Naturen bruges i stadig større grad til fritidsaktiviteter og motion. Naturen er således i dag den  mest  populære  arena  for  idrætsaktivitet blandt voksne, og mere end hver tredje voksne dansker dyrker en eller flere former for idræt i naturen (Pilgaard 2008; 2009; Laub &amp; Pilgård 2012).

De fysiske rammer for idræt, friluftsliv og fysisk udfoldelse er genstand for stigende forskningsmæssig, sundhedspædagogisk og politisk interesse  og  opmærksomhed  (Troelsen  2010). Opmærksomheden skyldes bl.a. en erkendelse af, at de fysiske rammer har stor betydning for befolkningens  aktivitetsniveau,  hvilket  bl.a. rummer perspektiver for folkesundheden.

Nyere  forskningsresultater  viser  således  en nær sammenhæng mellem de fysiske rammers udformning og fysisk aktivitet  og  bidrager  på den måde med værdifuld viden om de naturlige omgivelsers betydning for aktivt udeliv (Schipperijn 2010). Den eksisterende forskning rummer  imidlertid  en  række  begrænsninger,  idet der overvejende er tale om udenlandske kvantitative tværsnitsundersøgelser. Der savnes således studier, der med udgangspunkt i danske forhold og ud fra et kvalitativt perspektiv undersøger  sammenhængene mellem aktivt udeliv og omgivelserne med udgangspunkt i særlige aktivitetsformer  og  brugergrupper  (Arvidsen, Dalgaard &amp; Andkjær 2012).

Projektet Rum  og  rammer  for  aktivt  udeliv 1 har til formål at undersøge betydningen af de fysiske  rum  og  rammer  for  aktivt  udeliv  for udvalgte aktivitetsformer i en dansk kontekst (Andkjær, Arvidsen &amp; Dalgaard 2013). I denne artikel præsenteres udvalgte resultater fra undersøgelsen, hvor fokus er lagt på oplevelsen og betydningen af stier for organiserede motionsløbere og mountainbikere.

Projektet gennemføres af forskningsenheden Active  Living,  Institut  for  Idræt  og  Biomekanik, Syddansk Universitet og støttes af Lokale og Anlægsfonden.

## OMGIVELSERNES BETYDNING FOR FYSISK AKTIVITET

En række nyere forskningsresultater dokumenterer en nær sammenhæng mellem de fysiske rammer  og  befolkningens  fysiske  aktivitetsniveau i hverdagen (Troelsen 2010, Schipperijn 2010;  Bedimo-Rung,  Moven  &amp;  Cohen  2005), hvorfor det bliver interessant at se på de fysiske rammer, hvis man ønsker at fremme deltagelsen i friluftsliv og aktivt udeliv.

En markant retning i denne nyere forskning arbejder  ud  fra  et  socialøkologisk  perspektiv (Sallis et al. 2006). I denne teoretiske ramme, som danner baggrund for dette projekt, betones det, at en lang række sociale og miljømæssige  forhold  har  indflydelse  på  befolkningens fysiske aktivitetsniveau.

Det fysiske miljø i form af landskaber, bygninger, stier og anlæg har gennem en periode fået  en  større  opmærksomhed  i  forbindelse med sundhedsforskning, og siden 2000 er antallet  af  artikler,  som  omhandler  omgivelsernes betydning for fysisk aktivitet, steget markant (Arvidsen, Dalgaard &amp; Andkjær 2012). Forskningen  peger  bl.a.  på,  at  strukturelle  forandringer i det fysiske miljø har stor betydning for individets oplevelser og deltagelse i aktivt udeliv. Således har fx udformningen, tilgængeligheden,  aktivitetsmulighederne,  æstetikken og sikkerheden betydning for det aktive udeliv i et givent område (Troelsen, Roessler, Nielsen &amp; Toftager 2008).

Det  er  en  gennemgående  pointe  i  projektet Rum og rammer for aktivt udeliv ,  at  aktivitetsformen har afgørende indflydelse på udøvernes oplevelsesmotiver (Arvidsen et al. 2012; Andkjær et al. 2013). Oplevelsesmotiver forstås her som  de  motiver,  der  driver,  og  de  oplevelser som søges i specifikke former for aktivt udeliv.

Omgivelsernes betydning for deltagelse i aktivt udeliv er kompleks, og meget tyder på, at den betydning, de naturlige omgivelser har for det aktive udeliv, er bundet til konteksten og til  oplevelsesmotiverne for den konkrete aktivitetsform. Med undersøgelsen Rum og rammer for  aktivt  udeliv er  det  ambitionen  at  opnå  en dybere forståelse for betydningen af de naturlige omgivelser i en aktivitetsspecifik kontekst.

Indenfor  de  seneste  20-30  år  er  der  i  Danmark blevet  etableret  en  lang  række  stier  og ruter i landskabet (Tegtmeier, Nielsen &amp; Ellegaard 2013) 2 . Stier har et stort potentiale i forhold  til  udøvelsen  af  aktivt  udeliv  for  mange forskellige  brugergrupper,  både  hvad  angår oplevelser og fysisk aktivitet (Starnes, Troped, Klenosky &amp; Doehring 2011). Stier er potentielt betydningsfulde for aktivt udeliv på flere forskellige måder. Dels kan stier forbinde centrale steder  i  lokalområdet  og  derved  få  betydning ift.  transport  og  adgang  til  oplevelser.  Dels kan stier bringe mennesker i tæt kontakt med naturen (Kaplan, Kaplan &amp; Ryan 1998), hvorved de bliver en måde at præsentere naturen og landskabet på (Bischoff 2012). Endelig kan stier muliggøre eller facilitere visse former for aktivt  udeliv,  herunder  fx  mountainbikecykling og løb.

AF JAN ARVIDSEN, KAREN DALGAARD &amp; SØREN ANDKJÆR

## METODE

Det overordnede forskningsspørgsmål i projektet Rum og rammer for aktivt udeliv lyder: Hvilken  betydning  har  rum  og  rammer  for  udvalgte former for aktivt udeliv på særlige steder? Spørgsmålet søges i denne artikel besvaret ud fra et løber- og et mountainbikerperspektiv. Løberne og mountainbikerne er valgt, fordi begge aktivitetsformer  er  relativt  populære  og  har  betydning for mange mennesker (Laub &amp; Pilgård 2013) samt repræsenterer centrale tendenser i udviklingen i friluftsliv og aktivt udeliv. Aktivitetsformerne ligner ligeledes hinanden, idet de begge er meget afhængige af særlige stier og stisystemer.  Aktivitetsformerne  adskiller  sig dog også fra hinanden på en række punkter, og det er ambitionen at tydeliggøre både forskelle og ligheder med henblik på at give bud på gode løbestier og gode mountainbikeruter.

Den overordnede metodiske tilgang i projektet er udforskende casestudier (Flyvbjerg 1991, 2001; Maaløe 1996; Ramian 2007), hvor to cases er blevet valgt ud og undersøgt indgående 3 : 1. Mountainbikere  fra  mountainbikeruterne  i Blåbjerg Klitplantage ved Varde

Foto: Lisbeth Hjort

## 2. Motionsløbere  fra  natur-  og  fritidsområdet Hedeland ved Roskilde

Der  er  blevet  foretaget  et  fokusgruppeinterview (Hviid Jacobsen &amp; Quotrup Jensen, 2012) med hver af aktivitetsgrupperne 4  ud fra en semistruktureret  interviewguide.  De  undersøgte aktivitetsgrupper  er  organiserede  idræts-  og motionsudøvere og repræsenterer en spændvidde ift. køn, alder, erfaringsniveau samt niveau med henblik på at fungere som paradigmatiske cases (Flyvbjerg 2003) for gruppen af organiserede  motionsløbere  og  mountainbikere.  Interviewene er blevet optaget og transskriberet og efterfølgende analyseret gennem kategorisering og  meningskondensering  (Kvale,  1998).  Første trin i analysen omhandler brugergruppernes oplevelsesmotiver. Andet trin er en analyse af de fysiske  rammers  betydning  ift.  gruppernes  respektive  oplevelsesmotiver.  Resultaterne  rummer  således  to  analytiske  perspektiver  -  dels brugernes  oplevelsesmotiver,  og  dels  omgivelsernes  betydning  for  aktivt  udeliv.  Disse  præsenteres komparativt med forskel på ligheder og forskelle mellem de to udvalgte grupper.

## LØBERNES OG MOUNTAINBIKERNES OPLEVELSESMOTIVER

Grundlæggende kan oplevelsesmotiverne i dette studie sammenfattes under 4 overskrifter: 1) Naturoplevelser, 2) Sundhed, velvære og rekreation, 3) Fysisk udfoldelse - udfordring, mestring og leg og 4) Det sociale 5 .

Disse fire motivtemaer er gennemgående for begge aktivitetsgrupper og synes i den forstand tilsyneladende at overskride det aktivitetsspecifikke perspektiv. Det interessante er imidlertid, at trods en række ligheder i motiver mellem de to aktivitetsgrupper peger resultaterne samtidig på en række væsentlige betydningsforskelle mellem grupperne.

## Naturoplevelser

Naturoplevelser fremstår for såvel løberne som mountainbikerne  som  et  centralt  oplevelsesmotiv.  Begge  grupper  fremhæver  en  række smukke og varierede naturoplevelser og peger på, at disse oplevelser giver en særlig rekreativ  ro  og  afslapning.  Begge  grupper  peger  på forskellige  sanselige  naturoplevelser  -  synsindtryk,  dufte  og  lyde  -  og  fremhæver  tillige forandringer i naturen henover året som betydningsfulde naturoplevelser.

I  tillæg  hertil  fremhæver  mountainbikerne de mere rå naturoplevelser, hvor man kan mærke naturen. Det er fx når man mærker kulden på kroppen i forbindelse med vintertræningen, eller når man bliver mudret til under træningen. Tilsyneladende spiller de naturoplevelser, man kan mærke på kroppen, en vigtig rolle for mountainbikerne.

## Sundhed, velvære og rekreation

Sundheds- og rekreationsmotivet er betydningsfuldt for såvel løberne som mountainbikerne, og det rummer for begge grupper såvel fysiske som mentale aspekter. Begge grupper beskriver afkastet af deres aktive udeliv som værende alt fra  umiddelbar  glæde  over  idegenerering  og øget energi til generelt fysisk velvære.

Det  er  imidlertid  også  forskelle,  idet  nogle løbere  fremhæver,  at  løbeturene  giver  mulighed  for  at  tænke  dagen  igennem,  mens  nogle mountainbikere hæfter sig ved, at aktiviteten optager  dem  i  en  sådan  grad,  at  de  ikke  kan tænke på andet. Begge oplevelser har tilsyneladende stor rekreativ værdi for deltagerne.

Fysisk udfoldelse - udfordring, mestring og leg Såvel løberne som mountainbikerne finder en grundlæggende glæde ved motion og fysisk aktivitet,  og  begge  grupper  fremhæver  det  fysiske og psykiske velvære som aktiviteterne giver anledning til.

Begge  grupper  fremhæver  tillige  mestring som  et  betydningsfuldt  oplevelsesmotiv.  Hvor det  hos  løberne  begrænser  sig  til  oplevelsen af gradvis at kunne løbe hurtigere og længere, så knytter mestringsmotivet sig hos mountainbikerne tillige til oplevelsen af teknisk dygtiggørelse. Således er oplevelsen af at mestre terrænets udfordringer noget alle mountainbikeryttere  uanset  teknisk  niveau  tilsyneladende søger.

Hos begge grupper kan tillige spores et udfordrings- og legemotiv, der dog har forskellig betydning  for  de  to  grupper.  For  mountainbikerne er tekniske og fysiske udfordringer tæt knyttet til mestringsmotivet, samtidigt med at det  viser  sig  som  en  søgen  efter  spænding  og rusoplevelse.  For  løberne  er  udfordringer  tilsyneladende et mindre betydningsfuldt motiv, der fx finder form gennem en legende tilgang til løb, hvor løberne presser hinanden på tempo og  terrænvalg.  Udfordringerne  er  således  at forstå som krydderi på løbeturen.

Foto: Lisbeth Hjort

## Det sociale

For både løberne og mountainbikerne er de sociale aspekter af aktiviteterne et meget betydningsfuldt oplevelsesmotiv. Begge grupper peger således på, at det sociale er en medvirkende årsag til at komme til træning, og at det sociale i det hele taget opleves som en integreret del af aktiviteterne.

Det sociale udfolder sig hos mountainbikerne i  høj  grad  gennem  selve  aktiviteten  i  form  af leg,  sjov,  udfordringer  og  konkurrence  undervejs på ruten. For løberne finder det sociale tilsyneladende i særlig grad form som samtalerne før, under og efter træningen. For begge grupper har det sociale og fællesskabet den funktion, at man kan sammenligne sig med og dyste mod  hinanden,  og  hermed  kobles  det  sociale med udfordrings-, mestrings- og legemotivet.

## OPLEVELSESMOTIVER OG OMGIVELSER

Mountainbikerne  og  løberne  søger  på  mange områder mange af de samme oplevelser, men på en række væsentlige punkter adskiller motiverne  sig  også  fra  hinanden.  Disse  forskelle bliver særlig interessante, når de bringes i spil i forhold til de to aktivitetsformers syn på omgivelsernes betydning for deres aktive udeliv.

## STIERNES BETYDNING FOR LØBERNE

Stierne i Hedeland er en central struktur, der på  flere  områder  har  indflydelse  på  løbernes aktive  udeliv.  Mange  forhold  omkring  stierne kan sættes i forbindelse med løbernes oplevelsesmotiver, bl.a.: 1) Stiernes overflade, bredde, forløb og længde, og 2) Stiernes faciliteter.

## Stiernes overflade, bredde, længde og forløb

Stiens  overflade  har  stor  indflydelse  på  løbeoplevelsen. På hovedstierne foretrækker løberne ensartede, jævne og faste grustier uden for mange  løse  sten,  hvor  det  er  muligt  at  få  et godt greb i overfladen. Sådanne stier betyder, at løberne ikke behøver at koncentrere sig om, hvor de sætter fødderne, hvilket har betydning for deres muligheder for at hygge sig, snakke, slappe af og nyde naturen undervejs på turen:

' Jeg tror nok, hvis stierne var rigtig knoldede, og man skulle være koncentreret hele tiden, når man løb, så tror jeg nu ikke , at jeg tog så mange ture derude: For man kan heller ikke løbe og snakke, som er det hyggelige i det. Og så skal man være sindssygt koncentreret og være ret god til, hvor man sætter sine fødder, hvis man ikke vil have nogen skader .'

Bredden  på  hovedstierne  har  også  betydning for  løberne  i  Hedeland,  hvilket  hænger  sammen med det sociale aspekt af løbetræningen. To løbere der løber side om side skal kunne passere andre stibrugere uden at genere dem.

Såvel  jævne  og  brede  stier  som  smalle  og snørklede stier har dog ifølge løberne en berettigelse, idet de tjener forskellige formål, og peger på forskellige løbemotiver.

Når de løber ind på de smalle og snoede dele af  stierne  bliver  naturoplevelsen  mere  intens og sanselig, idet 'naturen' kommer tættere på:

']…] måske fordi naturen er mere intens. Det er ikke, som når vi kommer ud på de åbne vidder, hvor man kan se langt til siderne, nej, der kommer vi pludselig ind i sådan et urskovsagtigt forløb, hvor vi må løbe efter hinanden på linje.'

Samtidig forandres stemningen i retningen af noget legende og vildt:

' Vi oplever jo, at der ligesom bliver lidt mere grin og sjov og ballade, når vi løber på de smalle stier. […] og det vil sige, det hele ændrer ligesom karakter af at blive lidt mere legeagtigt.'

De smalle og snørklede stier fungerer for mange af løberne som en slags krydderi på løbeturen, der bliver mere intens og sjov.

Både brede, fremkommelige stier og smalle, svært fremkommelige stier bidrager positivt til løbernes oplevelser. Mulighederne for at kom- binere de forskellige stityper er afgørende for løberne, der er meget optaget af variationsmulighedernes betydning:

Foto: Lisbeth Hjort

' Det er det her med variationen, jeg synes, er så utrolig vigtig, altså både forskelligt underlag og forskelligt stiforløb. Nogle gange går det ligeud, og nogle gange er det snoet, og nogle gange går det op og ned. Og nogle gange løber vi i læ, og nogle gange kan du se milevidt. og nogle gange er man lukket inde.'

Løberne foretrækker i udgangspunktet de bredere og mere jævne stier, og det er her de løber de  fleste  kilometer,  men  samtidig  værdsætter de også smalle og snoede stier, idet disse muliggør andre oplevelser.

De brede og let fremkommelige stier indfrier det sociale motiv for løb, idet de gør det muligt for løberne at slappe af og nyde udsigten. Løberne ønsker dog for alt i  verden  ikke  asfaltstier,  idet  disse  er  hårde  ved  kroppen  og  er  i konflikt med naturoplevelsesmotivet: ' De skal ikke være i naturen, det passer ikke ind' .

Løbernes konkrete valg af stitype afhænger tillige af vejret. Nogle dage er det rart at kunne løbe i læ og ly, mens det andre dage er fint at løbe  i  det  åbne  landskab.  Hvis  det  regner,  eller stien er våd, så vælger løberne de bredere hovedstier, der ofte er mere tørre: ' De der små stier, naturstier, hvis det regner, så kan der godt være  vandpytter  og  pløre,  og  så  løber  vi  på stierne [de store stier]'.

Stiernes længde har betydning ift. variationsmuligheder og afveksling, hvilket både angår mulige naturoplevelser og stemninger og løbernes motivation. Løberne er tydeligt begejstret for Hedelands størrelse og stisystemets længde:

'[…] Det er et stort område, for så kan du tage ud og løbe et sted en dag og et andet sted en anden dag, og det er forskelligt hver gang, og det er fordi det er så stort et område, der er så mange muligheder derude.'

## Stiernes faciliteter

Løberne  anvender  kun  Hedeland,  når  det  er lyst, da der ikke er kunstigt lys i området, og de er splittet i deres holdninger til lys på løberuterne. Nogle hæfter sig ved de muligheder for træning året rundt, som kunstigt lys vil kunne medføre, mens andre er optaget af, om det vil ødelægge Hedelands naturpræg.

Løberne  har  flere  forskellige  faste  ruter,  de anvender i Hedeland. Ruterne er ikke afmærket i  landskabet,  men  eksisterer  virtuelt  på  løbeklubbens hjemmeside.

Løbernes behov for skiltning og afmærkning af ruter i Hedeland peger i flere forskellige retninger. For de lokale løbere, der kender området og ruterne, er behovet for skiltning og afmærkning meget begrænset. For løbere, der ikke bruger  Hedeland jævnligt, er det derimod et ofte fremsat ønske.

## STIERNES BETYDNING FOR MOUNTAINBIKERNE

Flere  forhold  omkring  mountainbikeruterne  i Blåbjerg kan sættes i forbindelse med mountainbikernes  oplevelsesmotiver, bl.a.: 1)  Rutens sværhedsgrad, 2) Rutens forløb og variation, 3) Rutens underlag og brug af materiale og 4) Rutens afmærkning.

## Rutens sværhedsgrad

Ifølge mountainbikerne er det vigtigt, at ruterne kan tilbyde forskellige sværhedsgrader. Det kan enten gøres ved at lave flere forskellige ruter som i Blåbjerg, eller ved at særlige passager har alternative vejvalg for enten at gøre ruten lettere eller sværere.

Mountainbikerne  fremhæver  'flow  i  ruten' som noget centralt, hvilket bl.a. indebærer, at ruten gennem terrænet er udformet, så farten kan holdes høj, samtidig med at terrænet er udnyttet i forhold til kurver og bakker, så det er udfordrende at køre. Flow handler derfor bl.a. om at kunne holde fart gennem sving og tekniske passager. Hvis man hele tiden bremses af forhindringer,  eller  hvis  ruten  bliver  for  teknisk, forhindres oplevelsen af flow i ruten.

## Rutens forløb og variation

Ruten må gerne være varierende, så den både forløber på smalle stier (singletracks) og på brede grusveje. Forholdene skal gerne være skiftende:

Foto: Lisbeth Hjort

'… så er det lækkert at have noget singletrack og så lidt grusvej, hvor man lige kan få friske ben og noget at drikke. Det er noget af det fedeste faktisk at få masser af fart på grusvejen og så komme med fuld knald ind på singletracken'.

Grusvejene opfattes som et forberedelsesstykke til næste forløb med singletrack, og mountainbikerne  peger  således  på,  at  der  overvejende bør være singletrack på ruterne.

Svingenes  udformning  og  afstanden  mellem dem er essentielle for oplevelsen af flow i ruten. Det kan være en udfordring at anlægge svingene, så der er den 'rigtige' afstand imellem dem:

'Der er meget forskel på at gå ruten og at sidde på en cykel. Det er to forskellige verdener. Der skal være dobbelt så langt mellem svingene, som man lige regner med'.

Svingene har tydeligvis en betydning for oplevelsesmotivet udfordring og mestring, hvor det handler om at kunne holde fart i svingene, så oplevelsen bliver udfordrende.

Op- og nedkørsler er også en vigtig del af rutens forløb og variation. Mountainbikerne giver udtryk for, at en god og udfordrende opkørsel har en sværhedsgrad, så mange kan komme op, men hvor forskellene mellem rytternes færdighedsniveauer  samtidig  bliver  tydelige.  Rævebjerget 6   i  Blåbjerg  er  et  eksempel  på  en  god opkørsel.  Det  er  kombinationen  af  hældning, længde og underlag, der gør Rævebjerget udfordrende.

Den  gode  nedkørsel  har  ifølge  mountainbikerne  flere  mulige  nedfarter,  så  ryttere  uanset niveau - bliver passende udfordret. Det nemmere  alternativ  til  den  svære  nedkørsel betegner mountainbikerne som en chicken run :

'Det er vigtigt, at man får bygget en god chicken run, som er godt lang, så den tager noget længere tid end de hurtige, for at det bliver sjovt, for ellers så kan alle bare køre chicken run, og hvad er der så sjovt ved den nedkørsel'.

De erfarne og teknisk stærke mountainbikere har  en  klar  fornemmelse  af,  hvordan  en  god nedkørsel føles:

'… en fed nedkørsel, det er der, hvor der er et flow i cyklen, du kan mærke, selvom du bliver udfordret på, om det er sten eller hvad det er, så mærker du dine inderlår, du kan mærke, du kan blive i klikpedalerne, og du kan holde balancen på cyklen. Du kan mærke, hvordan du næsten danser på cyklen. Det synes jeg er ufatteligt fascinerende'.

## Underlag og brug af materiale

Mountainbikerne  oplever,  at  underlaget,  herunder  naturligt  forekommende  forhindringer som rødder og huller, har betydning for fart og flow.  Ligeledes  har  det  betydning,  om  underlaget er sandet, mudret eller helt hårdt:

'… en solskinsdag hvor ruten er hurtig, og det vil sige det, når ruten den er hård, altså når den ikke er vandet som nu 7 , men den simpelthen er knashård, så er den super super hurtig. Så synes jeg, det er skægt, altså når vi kører rigtig rigtig hurtigt rundt i svingene og hen over rødder og sådan noget'.

I  Blåbjerg  er  der  flere  steder  benyttet  gulvtæppe  eller  træller 8 til at forbedre  ruten. Mountainbikerne  giver  udtryk  for,  at  naturfremmede elementer påvirker deres naturoplevelse i negativ retning. De funktionelle forhold, dvs. at ruten vedligeholdes og fungerer, vægtes dog generelt højere end det naturlige udtryk. Mountainbikerne ønsker så vidt muligt brug af naturlige  materialer,  så  længe  det  ikke  er  på bekostning af rutens kvalitet.

## Afmærkning af MTB-ruterne

Den afmærkede MTB-rute har især betydning for  mountainbikere,  der  ikke  kender  ruten på  forhånd.  Afmærkningen  skal  placeres,  så mountainbikeren  kan  nå  at  reagere  på  den  i fart.  Endvidere  kan  afmærkningen  give  tryghed både i forhold til at kunne finde vej og øge sandsynligheden for at blive fundet, hvis man er kommet til skade. For at forbedre sikkerheden yderligere foreslår MTB-rytterne, at der sættes skilte op med navne på steder, fx Katrines Fald 9 og Rævebjerget, eller at afmærkningsskiltene forsynes med numre.

## STIER, OPLEVELSESMOTIVER OG AKTIVT UDELIV

Stier  og  ruter  har  stor  betydning  for  såvel mountainbikerytterne som for løberne. En overordnet pointe er, at stierne skal vurderes i relation til de enkelte aktivitetsgruppers oplevelsesmotiver. I det følgende præsenteres ligheder og forskelle i stiens betydning for de to aktivitetsgrupper.

Både løberne og mountainbikerytterne værdsætter et varieret stisystem, der byder på både brede, grusbefæstede stiforløb og smalle, snoede stiforløb. Der er imidlertid stor forskel på, hvilken betydning disse to stityper har for de to aktivitetsformer.

Løberne foretrækker at løbe på brede, grusbefæstede stier, og smalle og snoede stiforløb opsøges kun i mindre omfang. Udover bredden på  stien  fremhæver  løberne  en  jævn  og  fast overflade, hvor man let holder balancen og har et godt greb på stien. Løberne bruger de smalle, snoede stier som et 'krydderi' på løbeturen, dvs. som en form for adspredelse og variation.

Omvendt  forholder  det  sig  med  mountainbikerne, der konsekvent søger de smalle, snoede  stiforløb  (singletracks),  og  kun  i  mindre grad er optaget af at køre på de bredere grusstier.  De  brede  grusbefæstede  stier  fungerer overvejende  som  transportstykker  mellem  de smalle stier, hvor rytterne kan klargøre sig til næste tekniske udfordring på de smalle stier.

De fremherskende oplevelsesmotiver  for  de to  grupper  er  formentlig  nøglen  til  at  forstå disse  forskelle.  Mountainbikerytterne  søger grundlæggende  udfordringer gennem  deres aktivitet  og  er  derfor  optaget  af  udfordrende stiforløb. Omvendt søger løberne i høj grad (visuelle) naturoplevelser og et socialt møde gennem selve aktiviteten, hvorfor de foretrækker forudsigelige, brede, grusbelagte stiforløb med gode udsigtsmuligheder. Disse egenskaber ved stien gør det muligt, dels at kunne nyde naturen, dels at kunne samtale med en løbemakker undervejs på ruten.

Stiernes  udformning  og  forløb  har  betydning for såvel løbernes som mountainbikernes naturoplevelser. Begge grupper fremhæver, at 'naturfremmede'  elementer  har  en  negativ indflydelse  på  deres  naturoplevelse.  Igen  er der dog forskel på de to grupper, idet mountainbikerytterne virker mere tolerante overfor den slags  tiltag,  når  disse  bidrager  væsentligt  til rutens kvalitet. Formentlig kan denne forskel tilskrives mountainbikernes søgen efter udfordrings-  og  mestringsoplevelser,  idet  dette  oplevelsesmotiv  tilsyneladende  kan  tilsidesætte naturoplevelsesmotivet.

Løberne  og  mountainbikerne  adskiller  sig også,  hvad  angår  deres  syn  på  vejrets  påvirkning af stiens overflade. Mens løberne holder sig  til  de  grusbefæstede  stier,  når  det  regner eller er mudret, så henlægger mountainbikerne praktisk talt aldrig deres træning til de brede grusstier i vådt føre. Ydermere giver mountainbikerne  udtryk  for,  at  det  at  blive  mudret  og beskidt  kan  give  anledning  til  gode  og  udfordrende naturoplevelser. Den form for naturoplevelser, der aktiverer nærsanserne, søges tilsyneladende i mindre grad af løberne.

Både løberne og mountainbikerne peger på, at  faste  ruter  og  afmærkning  har  betydning for  deres  oplevelse  og  brug  af  et  givent  sted. Løbernes ture foregår ofte på faste ruter, der dog ikke er markerede, og på disse ture har afmærkning stort set ingen betydning. Hvis man imidlertid løber i nye og ukendte områder, har afmærkning stor betydning ift. længden på ruten, samt for navigation og oplevelsen af tryghed på ruten.

I modsætning til løberne betyder faste ruter og afmærkning en hel del for mountainbikerne, selvom  de  kender  ruterne  i  forvejen.  Særligt fremhæver  de  den  sikkerhedsmæssige  betydning, som afmærkning og faste ruter giver. Dels opleves det trygt at være på en fast rute, hvor der  er  stor  sandsynlighed  for  at  blive  fundet, hvis man er kommet til skade, og dels øger de afmærkede ruter trygheden ved, at man altid kan finde hjem.

Forskellen mellem  løberne og  mountainbikerne skal formentlig ses i lyset af mountainbikernes søgen efter udfordringer  gennem deres  aktivitet,  som  øger  opmærksomheden på  sikkerhedsmæssige  forhold.  Ligeledes  kan det  have  betydning,  at  MTB'erne  har  større aktionsradius.

## Diskussion og konklusioner

Artiklen præsenterer resultater fra et dybtgående casestudie på udvalgte lokaliteter med fokus på to udvalgte aktivitetsgrupper. På baggrund af undersøgelsens design og metodik er det ikke muligt uden videre at generalisere resultaterne til  alle mountainbikeryttere og motionsløbere. Fx er ønsker, behov og holdninger relateret til uorganiserede  brugergrupper  ikke  undersøgt. I  kraft  af  udvælgelsesproceduren  samt  ved  at sammenholde resultaterne med andre undersøgelser af motionsudøvere (Laub &amp; Pilgård 2012; Forsberg, Ibsen &amp; Høyer-Kruse 2013) vurderes casene  imidlertid  som  værende  stærke  og  paradigmatiske, hvorfor undersøgelsen menes at kunne give betydningsfulde og interessante resultater om betydningen af de fysiske rammer for såvel organiserede som uorganiserede grupper af MTB-ryttere og motionsløbere 10 .

Studiet  viser  et  stort  sammenfald  i  løbernes  og  mountainbikernes  oplevelsesmotiver  i forbindelse  med  aktivt  udeliv.  Begge  grupper søger naturoplevelser, sundhed, velvære og rekreation, fysisk udfoldelse i form af udfordring, mestring og leg samt sociale oplevelser. De fire motivtemaer er gennemgående for begge aktivitetsgrupper og synes i den forstand tilsyneladende at overskride det aktivitetsspecifikke perspektiv.  Det  interessante  er  imidlertid,  at resultaterne trods en række ligheder i motiver peger  på  en  række  væsentlige  betydningsforskelle mellem grupperne.

Studiet viser, at stiens udformning, forløb og omgivelser har stor betydning for begge grupper,  men  peger  samtidig  på  store  indbyrdes forskelle i, hvilke oplevelsesmotiver der er afgørende for stiernes udformning, og i, hvordan oplevelsesmotiverne er afgørende for stiens udformning.

Den gode løbesti eller mountainbikesti skal således ses i lyset af den respektive aktivitetsforms oplevelsesmotiver, hvilket betyder, at et indgående kendskab til aktivitetsformen er afgørende, når der skal anlægges nye stier.

## LITTERATURLISTE

Andkjær, S. (2005): Nye trends og tendenser i friluftslivet . I: Andkjær, S. (red.) (2005): Friluftsliv  under  forandring  -  en  antologi  om  fremtidens friluftsliv. Slagelse, Bavnebanke.

Andkjær,  S.  (2008): Friluftsliv  i  Danmark.  Unges deltagelse i friluftsliv i et kulturelt perspektiv. Ph.d.-afhandling. Odense, Institut for Idræt og Biomekanik, Syddansk Universitet.

Andkjær,  S., Arvidsen, J. &amp;  Dalgaard, K. (2013). Rum og rammer for aktivt udeliv. Kvalitative casestudier. Odense, Institut for Idræt og Biomekanik, Syddansk Universitet.

Arvidsen, J., Dalgaard, K. &amp; Andkjær, S. (2012). Rum og rammer for aktivt udeliv. Et litteraturstudie om naturlige omgivelsers betydning for aktivt udeliv .  Odense,  Institut  for  Idræt  og  Biomekanik, Syddansk Universitet.

Bedimo-Rung, A. L., Mowen, A.J., Cohen, D.A. (2005).  The  Significance  of  Parks  to  Physical Ac-  tivity  and  Public  Health.  A  Conceptual Model. American Journal of Preventive Medicine 28 (2S2), 159-168.

Bischoff, A. (2012). Mellom meg og det andre er der  stier:  En  avhandling  om  stier,  mennesker  og naturopplevelse . Ph.d.-afhandling. Ås, Universitetet for miljø og biovitenskap (UMB), Norge.

Flyvbjerg, B. (1991). Rationalitet og magt, bind I,  Det  konkretes  videnskab . Århus,  Akademisk Forlag.

Flyvbjerg,  B..  (2001). Making  Social  Science Matter: Why Social Inquiry Fails and How It Can Succeed Again. Translated by Steven Sampson. Cambridge: Cambridge University Press.

Flyvbjerg, B. (2003): Rationality and Power .  In Scott  Cambell  and  Susan  S.  Fainstein,  eds., Readings in Planning Theory , second edition. Oxford: Blackwell, 2003, pp. 318-329.

Forsberg, P., Ibsen, B. &amp; Høyer-Kruse. J. (2013): Idrætsliv  og  faciliteter  i  Rudersdal.  Rapport 1-3. København, IDAN.

K. &amp; Caspersen O.H. (1999). Landbrug og landskbsæstetik. Park og landskabsserien nr. 25 . Forskningscenteret for Skov &amp; landskab.

Kaplan,  R.,  Kaplan,  S.  &amp;  Ryan,  R.L.  (1998). With people in mind: Design and management of everyday nature . Island Press, Washington, DC.

Kvale,  S.  (1998). Interview.  En  introduktion  til det  kvalitative  forskningsinterview .  Hans  Reitzels Forlag. København.

Larsen, K. (2003): Den tredje bølge. På vej mod en ny bevægelseskultur. Lokal- og anlægsfondens skriftserie nr. 8 København, Lokale- og Anlægsfonden.

Laub, T. &amp; Pilgaard, M. (2013). Danskernes motionsvaner 2011 . Idrættens Analyseinstitut, København.

Laub,  T.  &amp;  Pilgaard,  M.  (2012).  Hvor  dyrker danskerne idræt? Notat om brug af faciliteter på baggrund af undersøgelsen 'Danskernes motions- og sportsvaner 2011'. København, Idrættens Analyseinstitut.

Maaløe,  E.  (1996). Case-studier  af  og  om  mennesker  i  organisationer.  Forberedelse,  feltarbejde, generering,  tolkning  og  sammendrag  af  data  for eksplorativ integration, test og udvikling af teori . København, Akademisk Forlag.

Pilgaard,  M.  (2008): Danskernes  motionsvaner 2007 . København, Idrættens Analyseinstitut.

Pilgaard, M. (2009): Sport og motion i danskernes hverdag .  København, Idrættens Analyseinstitut.

Ramian, K. (2007). Casestudier i praksis . København, Academica Gyldendal.

Sallis, J.F., Cervero, R.B., Ascher, W., Henderson, K.A., Kraft, M.K., Kerr, J. (2006). An ecological approach to creating active living communities. Annual  Review  of  Public  Health .  27: 297-322.

Schipperijn, J. (2010): Use of urban green space. Forest &amp; Landscape Research No. 45-2010 .  Forest &amp; Landscape Denmark, Frederiksberg. 155 pp.

Starnes,  H.  A.,  Troped,  P.  J.,  Klenosky,  D.  B., &amp; Doehring, A. M. (2011). Trails and Physical Activity: A Review. Journal of Physical Activity &amp; Health, 8 (8), 1160-1174.

Tegtmeier, D., Leth Nielsen, J. &amp; Ellegaard, M. (2013). Rekreative  stier  i  Danmark  2013  -  oversigt,  eksempler  og  inspiration .  København,  Friluftsrådet.

Troelsen, J., Roessler, K. K., Nielsen, G. &amp; Toftager,  M.  (2008). De  bolignære  områders  betydning  for  sundhed:  hvordan  indvirker  bolignære områder på sundheden? - og hvordan kan udformningen gøres bedre? O dense, Institut for Idræt og Biomekanik.

Troelsen,  J.  (2010). Bevægende rammer. Forord om sammenhænge mellem fysiske omgivelser, bevægelser og sundhed. Odense, Syddansk Universitetsforlag.

## NOTER

- 1 Begrebet  aktivt  udeliv  placerer  sig  betydningsmæssigt mellem friluftsliv (Andkjær 2005; 2008), udendørs idrætsaktiviteter og hverdagsmotion (Larsen 2003).
- 2 Der er imidlertid også nedlagt en lang række stier bl.a. i kraft  af  sammenlægning  af  landbrugsjorder  (Højring  &amp; Caspersen 1999)
- 3 Projektet Rum og rammer for aktivt udeliv undersøger 4 caseområder og 6 aktivitetsgrupper samlet set. I den foreliggende artikel præsenteres delresultater fra 2 cases.
- 4 Gruppen af mountainbikere består af to kvinder og fem mænd i alderen 17 til 55 år, der kommer fra Varde Cykelklub (www.vardecykelklub.dk). Gruppen af motionsløbere består af to kvinder og fem mænd i alderen 45 til 75 år, der kommer fra Fløng Kondi (www.flongkondi.dk)
- 5 Oplevelsesmotivet 'det sociale' refererer i denne forståelse til sociale oplevelser, samt til sociale aspekter og betydninger knyttet til fællesskabet i det aktive udeliv.
- 6 Rævebjerget er en bakke i Blåbjerg, hvor den sværeste af de 3 mountainbikeruter i området bl.a. løber. Blåbjerg er en af 'De 10 spir' og er således én af ti udvalgte mountainbikeområder i Danmark.
- 7 Fokusgruppeinterviewet blev gennemført i oktober efter en regnfuld periode
- 8 Træller er mindre sammentømrede træpaller.
- 9 Særligt sted på én af ruterne i Blåbjerg.
- 10 Det  skal  tilføjes,  at  mange  af  både  mountainbikerne  og motionsløberne  bruger  de  respektive  områder  både  i organiseret og uorganiseret regi. Dette betyder, at der formentlig er et sammenfald ift. oplevelsesmotiver og præferencer ift. faciliteter mellem organiserede og uorganiserede brugergrupper, og at man kan formode, at resultaterne vil have betydning også for de uorganiserede brugergrupper.  Rækkevidden af  denne  betydning  er  det  imidlertid vanskeligt at sige noget præcist om.