En god (om)vej til mere rekreativ fysisk aktivitet i hverdagen
Forfattere: Jens Troelsen, Charlotte Skau Pawlowski
Tidsskrift: forumforidraet (2013-03-01)

Dronningens Bastion i Fredericia. (Foto: Charlotte Skau Pawlowski)

## En god (om)vej til mere rekreativ fysisk aktivitet i hverdagen

Der er blandt folkesundhedseksperter en gryende konsensus om, at fysisk inaktivitet næstefter rygning kan regnes som den største trussel mod folkesundheden i den vestlige verden (Bauman, 2004;  Blair,  2009).  Rygning,  indtag af  alkohol  og  usunde  madvarer  kan  reguleres med  afgifter  eller  deciderede  forbud,  men  i forhold til fysisk inaktivitet er disse greb ikke i  samme  grad  politisk  eller  etisk  mulige.  Oplysningskampagner  om  vigtigheden  af  fysisk aktivitet  har  derfor  typisk  været  det  middel, som man har tyet til. Og for at stadfæste fysisk aktivitet  som  en  overkommelig  størrelse  har WHO og statslige organer da også kommet med anbefalinger om minimumskriterier, fx 10.000 skridt eller mindst 30 minutters moderat fysisk aktivitet  for  voksne  (WHO,  2010).  Det  er  dog fåtallet,  der  følger  anbefalingerne,  og  utilsigtet kan sådanne oplysningskampagner bidrage til  en  yderligere  skævvridning  i  sundheden, da det som oftest er de mest ressourcestærke befolkningsgrupper,  der  vil  være  lydhøre  for sundhedsbudskaber (Cavill &amp; Bauman, 2004).

En fysisk strukturel forebyggelse kan i den henseende være en farbar vej i bestræbelserne på at mindske fysisk inaktivitet og samtidig udligne uligheden i sundheden (Troelsen, 2013). Forebyggelseskommissionen  har  i  sit  udredningsarbejde  sat  fokus  på  vigtigheden  af  at forebygge  fysisk  inaktivitet,  hvor  den  fysiske planlægning tildeles en central rolle. I afrapporteringen fremkommer det blandt andet, at 'Fysisk  planlægning  kan  bidrage  til  at  fremme fysisk aktivitet bredt hos hele befolkningen og dermed  befolkningens  sundhed  […].  Fx  kan  etableringen af fysiske rammer i de bolignære områder, der  sikrer  tilgængelighed  og  appellerer  til  fysisk aktivitet, og en infrastruktur, der fremmer aktiv fysisk  transport,  være  en  potentiel  kilde  til  livsstilsændring for hele befolkningen, også de mindre ressourcestærke  samfundsgrupper' (Forebyggelseskommissionen, 2009).

Ansporet af Forebyggelseskommisionen, Verdenssundhedsorganisationens  anbefalinger  og ikke mindst Strukturreformen i 2007 er der i Danmark  kommet  en  større  bevågenhed  på borgernes  fysiske  rammer.  Overdragelsen  af hovedansvaret for det sundhedsfremmende og forebyggende  arbejde  har  medført  en  større kommunal fokusering på at indrette de fysiske rammer, så de i højere grad fremmer og integrerer fysisk aktivitet i hverdagen. (Indenrigs- &amp; Sundhedsministeriet, 2008).

Viden og forskning om, hvordan vi optimalt set indretter de fysiske rammer, så de bedst understøtter en fysisk aktiv livsstil, er i en kraftig udvikling.  Internationalt  og  nationalt  er  der igangsat  en  række  forskningsprojekter,  som skal give os mere sikker viden om, hvordan den fysiske  planlægning  kan  optimeres  for  at  øge det fysiske aktivitetsniveau. Et konkret eksempel  er  udviklingsprojektet  'En  God  Omvej' (EGO),  som  blev  initieret  og  økonomisk  støttet af Realdania og Lokale- og Anlægsfonden. I samarbejde med ni kommuner blev der etableret  en  række fysiske anlæg, der skulle give anledning til  at  slå  vejen  forbi  og  være  mere fysisk aktiv i hverdagen.

Vi vil i artiklen beskrive og diskutere EGOprojektet som et eksempel på at fremme danskernes  fysiske  aktivitetsniveau.  Formålet  er på  baggrund  af  resultaterne  at  skabe  en  opmærksomhed  på  en  række  faktorer,  der  bør medtænkes  i  planlægningen  og  indretningen af lokalområder, der skal appellere til mere rekreativ fysisk aktivitet i hverdagen.

## UDVIKLINGSPROJEKTET 'EN GOD OMVEJ' (EGO)

EGO-projektet  har  det  erklærede  formål,  at ' sætte fokus på, hvordan den fysiske ramme kan skabe  bedre  vilkår  for  det  aktive  og  sunde  hverdagsliv med fokus på bevægelse i det fri, lige der hvor  man  bor  eller  færdes  i  det  daglige' (www. engodomvej.dk).  Realdania  og  Lokale-  og  Anlægs  fonden  initierede  projektet  i  januar  2010 ved at invitere landets kommuner til at indsende visionsoplæg. 59 kommuner bød ind med 78 visionsoplæg,  hvor  der  blev  udvalgt  15  oplæg, som hver fik 100.000 kr. til videre projektudvikling. Ud af de 15 forslag udvalgte et nedsat bedømmelsesudvalg december 2010 ni projekter, som fik støtte til realisering med op til 75 % af anlægssummen,  dog  maksimalt  to  mio.  kr.  til hvert projekt. Den resterende del skulle kommunen selv finansiere. Den samlede støtte fra fondenes side til  realisering  beløb  sig  til  godt 14 mio. kr. plus en ramme på knap to mio. kr. til dækning  af  fondsafgifter.  Med  kommunernes medfinansiering blev der bygget for i  alt  19,5 mio. kr. Det billigste anlæg kostede 721.000 kr., mens det dyreste beløb sig til 3.210.000 kr.

I  efteråret 2012 stod i alt ni aktivitetsområder klar til brug. Der er etableret ni meget forskellige aktivitetsområder med stor variation i forhold til indhold og placering. Dog var områderne i en vis grad repræsentative for typiske områder, som er at finde i næsten alle danske byer.  Således  skete  der  anlægsarbejde  i  en park, på en parkeringsplads, i et idrætsanlæg, på græsplæner, på en station, i en ny bydel, på bytomter, langs en støjvold og i et kulturhistorisk område.

## Anlægsprojekterne i EGO-projektet

1. Byens Arena, Gladsaxe Kommune
2. Dronningens Bastion, Fredericia Kommune
3. En Voldsom Omvej, Solrød Kommune
4.    Et bevægelseseksperimentarium i Sundhedscentrets park, Odsherreds Kommune
5.    Naturparken, Mellem bakkedrag og dalstrøg, Sønderborg Kommune
6.    Opfordring til udfordring. Kolding Kommune
7. PixlPark (Den digitale legeplads), Roskilde Kommune
8. Sidesporet, Middelfart Kommune
9.    PulsPark i Ringkøbing, Ringkøbing-Skjern Kommune (ikke vist)

## VIDEN OM GODE OMVEJE

I initieringen af EGO-projektet var der fra fondenes  side  en  samtidig  interesse  i  at  få  mere indgående viden om brugen af anlæggene. Der blev derfor indgået et samarbejde med Institut for Idræt og Biomekanik, Syddansk Universitet (IOB-SDU),  inden  der  var  truffet  beslutning om, hvilke anlæg som fik økonomisk støtte til anlægsarbejdet.  Det  muliggjorde  forberedelsen  af  et  studiedesign,  hvor  der  kunne  laves før-  og  eftermålinger  i  forhold  til  brugen  af lokalområdet  og  de  forandringer,  som  etableringen af anlæggene eventuelt måtte medføre. Det  overordnede  formål  med  studiedesignet var på den baggrund at bidrage med viden, som fremadrettet  kan  kvalificere  lignende  aktivitetsfremmende anlæg. Der er således til hvert anlæg, på nær PulsParken 1  i Ringkøbing, lavet detaljerede  analyser  beskrevet  i  otte  særskilte  rapporter  (Pawlowski  et  al.,  2012a,  2012b,

AF JENS TROELSEN &amp; CHARLOTTE PAWLOWSKI

Byens Arena, Gladsaxe Kommune. (Foto: Charlotte Skau Pawlowski)

2012c, 2012d, 2012e, 2012f, 2012g). Samtidig er der  lavet  en  procesanalyse,  hvor  tre  udvalgte projekter blev fulgt i planlægnings- og anlægsfasen.  Formålet  med  procesanalysen  var  at analysere forskellige interne og eksterne samarbejdskonstellationer  med  henblik  på  at  afdække kvaliteter og barrierer i kommunernes arbejde med udviklingsprojektet (Pawlowski &amp; Troelsen, 2012).

En Voldsom Omvej, Solrød Kommune. (Foto: Charlotte Skau Pawlowski)

studiedesign,  metoder  og  bortfald,  hvorefter resultaterne  af  de  kvantitative  og  kvalitative analyser  fremlægges,  der  tilsammen  danner grundlag for en afsluttende diskussion og perspektivering af de gjorte fund i EGO-projektet. Studiedesign

Det følgende vil være afgrænset til at være præsentation af de generelle resultater opsamlet på tværs af de otte lokale analyser. Der lægges  for  med  en  præsentation  af  det  anvendte Undersøgelsens  empiriske  materiale  består af en baselineundersøgelse og en follow-up undersøgelse, hvor der i begge tilfælde er anvendt både kvantitative og kvalitative metoder. Denne metodetriangulering er valgt for dels at opveje de fordele og ulemper, som hver af metoderne er forbundet med, og dels give en mere nuanceret REDS GODE OMVEJ

Tabel 1. Dataindsamlingsmetode og tidspunkt for dataindsamling

| Metode                  | Baseline       | Follow-up          |
|-------------------------|----------------|--------------------|
| Feltobservation         | Februar 2011   | Maj-september 2012 |
| Spørgeskemaundersøgelse | April-maj 2011 | April-maj 2012*    |

Ct haumodlenelenorimontorium i Cundhodecontrote norl

Et bevægelseseksperimentarium i Sundhedscentrets park, Odsherreds Kommune. (Foto: Charlotte Skau Pawlowski)

belysning  af  det  undersøgte  (Neuman,  2011). Tabel 1 viser anvendte metoder for dataindsamling og tidspunkt for gennemførelse.

Der  blev  i  hvert  lokalområde  foretaget  én feltobservation før og én efter etableringen af anlægget.  Formålet  med  observationerne  var at  undersøge  ændringer  over  tid  i  brugen  af området  i  forhold  til  brugernes  alder,  sociale grupperinger, aktivitetsformer, tidsforbrug og generelle  adfærdsmønster.  For  at  understøtte observationerne blev der også foretaget ustrukturerede  interviews  med  tilfældigt  udvalgte brugere, forbipasserende, naboer mv. med henblik på nærmere forståelse af områdets brug.

I forhold til spørgeskemaundersøgelserne blev der for at forbedre rekrutteringen af respondenter indgået et samarbejde mellem IOB-SDU og den  enkelte  kommune.  Spørgeskemaet  bestod af en række spørgsmål med henblik på at indhente selvrapporterede oplysninger om brug af lokalområdet  samt  subjektive  vurderinger  af lokalområdets  karakter  og  facilitetsdækning. Spørgsmålene og svarkategorierne var helt ens- lydende i baseline- og follow-up undersøgelsen. Follow-up  spørgeskemaet  havde  dog  en  række supplerende spørgsmål omhandlende brug af og tilfredshed med det færdiggjorte EGO anlæg.

Naturparken, Mellem bakkedrag og dalstrøg, Sønderborg Kommune. (Foto: Charlotte Skau Pawlowski)

I rekrutteringen af respondenter blev der lavet  tilfældige  udtræk blandt borgere fra 16 år i det lokalområde, hvor anlægget blev placeret. Lokalområdets udstrækning blev defineret med en  netværksbuffer på ca. 1,5 km. omkring anlægget svarende til ca. 5 minutters cykling eller 15-20 minutters gang. Efterfølgende blev adressedubletter fjernet, således at der kun blev valgt en respondent pr. husstand, undtaget i Sønderborg og Middelfart Kommune med lokale ønsker om bedre dækningsgrad. Herefter sendte kommunen et informationsbrev til samtlige respondenter bl.a. med oplysningen om, at man enten kunne besvare spørgeskemaet elektronisk eller rekvirere et papirspørgeskema og returnere det udfyldte i en svarkuvert. Kommunen sendte som opfølgning to rykkerbreve med ca. 14 dages mellemrum til respondenter, der endnu ikke havde svaret på spørgeskemaet.

I tabel 2 vises antal udtrukne respondenter, antal besvarede spørgeskemaer samt svarprocenter  for  baseline-  og  follow-up  undersøgelserne.

I alle områder er respondenterne fra 16 år og op. I Middelfart og Roskilde er respondenterne dog  begrænset  til  aldersgruppen  16-24-årige bosat i det afgrænsede lokalområde. I forlængelse  heraf  skal  det  bemærkes,  at  antallet  af respondenter i Middelfart og Roskilde er væsentlig  mindre  end  i  de  øvrige  seks  områder, hvilket kan influere på resultaterne af de områdeopdelte analyser.

Som gældende for de kvalitative analyser er formålet  med  de  kvantitative  analyser  at  undersøge ændringer over tid. Derfor vil formidlingen  af  de  følgende  resultater  udelukkende bygge på svarene givet af de 1.775 responden-

Tabel 2. Respondenter og svarprocent.

|            | Udtrukne respondenter   | Udtrukne respondenter   | Antal besvarende besvarede spørgeskemaer   | Antal besvarende besvarede spørgeskemaer   | Antal besvarende besvarede spørgeskemaer   | Svarprocent (%)   | Svarprocent (%)   |
|------------|-------------------------|-------------------------|--------------------------------------------|--------------------------------------------|--------------------------------------------|-------------------|-------------------|
| Kommuner   | Baseline                | Follow-up               | Baseline                                   | Follow-up                                  | Begge*                                     | Baseline          | Follow-up         |
| Fredericia | 1.179                   | 1.117                   | 460                                        | 379                                        | 262                                        | 39                | 34                |
| Gladsaxe   | 1.973                   | 1.912                   | 705                                        | 554                                        | 366                                        | 36                | 29                |
| Kolding    | 1.148                   | 1.039                   | 476                                        | 273                                        | 221                                        | 42                | 26                |
| Middelfart | 264                     | 246                     | 128                                        | 37                                         | 30                                         | 49                | 15                |
| Odsherred  | 1.147                   | 1.127                   | 576                                        | 374                                        | 340                                        | 50                | 33                |
| Roskilde   | 793                     | 738                     | 121                                        | 143                                        | 48                                         | 15                | 19                |
| Solrød     | 1.158                   | 1.095                   | 596                                        | 383                                        | 316                                        | 52                | 35                |
| Sønderborg | 1.042                   | 951                     | 457                                        | 232                                        | 192                                        | 44                | 24                |
| I alt      | 8.704                   | 8.225**                 | 3.489                                      | 2.375                                      | 1.775                                      | 40                | 29                |

*Betegnelse 'Begge' dækker over de respondenter, der både har besvaret baseline- og follow-up spørgeskemaet.

** Der var et frafald på i alt 479 personer grundet bl.a. fraflytning, dødsfald, samt ønske om ikke at deltage i undersøgelsen.

ter, der har besvaret både baseline - og followup spørgeskemaet.

## Resultater af den kvantitative analyse

## Tilfredshed i lokalområderne

Borgerne i  de  afgrænsede  lokalområder  gav  i spørgeskemaerne generelt udtryk for en meget stor tilfredshed med anlæggene, idet 70 % angiver, at de er glade for, at EGO anlæggende er etableret. Samtidig anfører flere respondenter, at forholdene er forbedret for at mødes (fra 57 % i baseline til  67  %  i  follow-up),  for  at  lege (fra 60 % i baseline til 70 % i follow-up) og for at være fysisk aktiv (fra 58 % i baseline til 68 % i follow-up). Diagram 1 viser specifikt udviklingen i lokalområderne i forhold til respondenternes  oplevelse  af  mulighederne  for  at  være fysisk aktiv.

Opfordring til udfordring. Kolding Kommune. (Foto: Charlotte Skau Pawlowski)

Knap  halvdelen  (46  %)  af  de  adspurgte  respondenter anførte, at lokalområderne med de nye anlæg generelt var blevet et bedre sted at bo. Der var med andre ord en udbredt tilfreds- hed i lokalområderne, hvor EGO anlæggene var placeret. Det interessante er imidlertid om respondenternes positive omtale af projektet og deres oplevelse af, at der er gode muligheder for at bevæge sig i området, også omsættes til brug og mere fysisk aktivitet i lokalområderne

PixlPark (Den digitale legeplads), Roskilde Kommune. (Foto: Charlotte Skau Pawlowski)

Diagram 1. Respondenter, der anfører, at mulighederne for fysisk aktivitet i lokalområdet er meget gode til gode ved baseline og follow-up fordelt på område, angivet i procent.

## Svingende brug

De kvantitative analyser af spørgeskemadataene viste stor forskel på, hvor hyppigt de enkelte anlæg blev brugt, men gennemsnitligt brugte 18 % af respondenterne (  16 år) anlæggene 1-3 gange pr. måned. 3 % var hyppigere brugere og anvendte anlæggene 1-7 gange pr. uge, mens de resterende  79  %  anførte,  at  de  sjældent  eller aldrig brugte anlæggene. De hyppigste brugere er de 25-44 årige og de mindst hyppige brugere er de 16-24 årige samt de 65+ årige.

Der kunne ikke spores signifikante ændringer  i  beboernes  rekreative  aktivitetsmønstre foranlediget af anlæggene, og der kunne heller ikke registreres, at EGO anlæggene bidrog til, at  det  generelle  fysiske  aktivitetsniveau  øgedes i  lokalområderne. Ca. to tredjedele af respondenterne anførte, at de spadserer, cykler eller har anden lettere motion mindst 4 gange om ugen (hhv. 63 % i baseline og 64 % i follow- up). Hver femte dyrker moderat fysisk aktivitet  i  form  af  motionsidræt eller udfører tungt havearbejde  eller  lignende  mindst  fire  timer om ugen (hhv. 19 % i baselineundersøgelsen og 20 % i follow-up undersøgelsen) og 4 % angav i både baseline- og follow-up undersøgelsen, at de  træner  hårdt  og  dyrker  konkurrenceidræt regelmæssigt og flere gange om ugen. Blandt de 21 % af beboerne, der i spørgeskemaet svarede, at de brugte EGO anlæggene i deres lokalområde, angav knap halvdelen (43 %) imidlertid, at faciliteterne på anlæggene i høj grad (5 %) til nogen (38 %) havde givet dem mere bevægelse i hverdagen svarende til, at ca. hver 10. beboer i  lokalområderne  gav  udtryk  for,  at  anlægget havde givet dem mere bevægelse i hverdagen.

Hvad denne bevægelse dækker over og hvem det er, der bevæger sig på anlæggene, blev belyst  gennem den komplementerende kvalitative del af undersøgelsen, hvor der gennemførtes feltobservationer og interviews med brugere og folk på og i umiddelbar nærhed af anlæggene (Pawlowski et al., 2013).

Diagram 2. Brug af EGO aktivitetsområderne fordelt på alder, angivet i procent.

CidoentMidddfWommıC Chsdokt Co DonsıLil

Sidesporet, Middelfart Kommune. (Foto: Charlotte Skau Pawlowski)

## Resultater af den kvalitative analyse

Hvem brugerne er og hvordan de bruger anlæggene? De kvalitative studier viste, at der var mange forskellige  brugergrupper  knyttet  til  anlæggene.

Om eftermiddagen løb der af og til børn ind på multibanen, hoppede på nogle af asfaltens afmærkninger, kravlede gennem væggens huller eller gik på line på væggen, imens de sammen med deres forældre passerede multibanen på vej ind mod gågaden […] Banen var også en del brugt om eftermiddagen, specielt af unge, der mødtes på pladsen og spillede fodbold og basketball (uddrag af feltnoter) .

Både  børn,  unge,  voksne,  ældre,  daginstitutioner, skoler og foreninger brugte anlæggene. Børn, specielt dem i den tidlige skolealder, var den  brugergruppe,  der  kom  mest  på  anlæggene. Børnene kom typisk med dagsinstitution eller  skole  i  løbet  af  formiddagen,  og  i  løbet af  eftermiddagen og i weekender enten alene eller  med venner, søskende, forældre, bedsteforældre eller sågar oldeforældre. De unge i lokalområderne  brugte  anlæggene  overvejende i  eftermiddagstimerne  eller  om  aftenen,  hvor også voksne og ældre benyttede anlæggene. De primære brugere boede i lokalområdet, men to af anlæggene formåede også at tiltrække brugere fra mere fjerntliggende områder.

## Aktivitetsmønstre på tre udvalgte EGO-anlæg

En voksen ser på, mens børn fra en nærliggende SFO leger på Solrøds 'En Voldsom Omvej'.

Overordnet kan der karakteriseres to brugergrupper. Den største brugergruppe var målbevist opsøgende for at lege, motionere eller tage ophold, mens den anden gruppe mere impulsivt stoppede op og brugte stederne på deres vej forbi anlægget. Det var særligt børnene, der var fysisk aktive på anlæggene med lege initieret af børnene selv, fx rolleleg, gemmeleg og fangeleg. Børnene brugte både anlæggenes faciliteter og området omkring faciliteterne til deres leg. Faciliteterne indgik i aktiviteterne, som de funktionelt var tiltænkt, men også på alternative og uventede måder. Modsat børnene brugte de unge faciliteterne mere passivt enten siddende eller liggende, hvor anlæggene primært tjente  formålet  som  et  være-  og  hæng-ud-sted med vennerne. De voksne og ældre brugere kan kategoriseres i to type brugere. Størstedelen af de voksne og ældre brugte anlæggene sammen med deres børn, børnebørn og oldebørn, hvor de overvejende var stillestående eller stillesiddende og kun aktive ved faciliteterne i de til-

To unge drenge hænger ud i et net på Sidesporet, Nørre Aaby, Middelfart Kommune

En ældre dame går stavgang på den orangemalede sti i Byens Arena i Gladsaxe.

Foto: Charlotte Pawlowski

fælde, hvor børnene havde brug for en hjælpende hånd. Den anden type voksne og ældre kom uden  børn  og  brugte  anlæggene  til  decideret træning såsom stavgang, løb og styrketræning, hvor elementer som afmærkede stier, skråninger  eller  fitnessudstyr  blev  benyttet  som  elementerne oprindeligt var tiltænkt.

Oplevede faktorer med betydning for brug Beboerne i lokalområdet gav udtryk for en række væsentlige faktorer med betydning for brugen  af  anlæggene.  Her  spiller  tilgængelighed og vedligeholdelse en fremtrædende rolle.

En lærer forklarede, at hun flere gange havde oplevet, at en hængebro, der fører til anlægget havde været lukket for passage: 'Det er trist for det betyder, at folk ikke gider, at komme igen'[…] Der kom en del i løbet af dagen for at tage en genvej henover hængebroen. Mange af dem blev irriterede over, at de ikke kunne passere broen. En ung mand udbrød til to medfølgende veninder: 'Det er møg irriterende, at vi ikke kan komme over broen' (uddrag af feltnoter).

Tilgængelighed var medbestemmende for brugen af anlæggene, hvilket især havde betydning for de brugergrupper, der spontant brugte anlæggene. De anlæg, der i særlig høj grad blev brugt spontant, var således beliggende ved befærdede pladser, veje eller stisystemer og havde gode  adkomstforhold  modsat  anlægget  i  ovenstående eksempel, hvor en af de primære veje til  anlægget  var  afspærret  gentagende  gange pga. ødelæggelser. Flere steder havde beboerne oplevet mislighold i form af hærværk, defekte faciliteter, ukrudt og affald. Misligholdte anlæg havde negativ indflydelse på brugen, idet beboerne gav udtryk for manglende lyst til at opsøge stedet igen.

En tredje central faktor med betydning for anlæggenes brug var brugernes evne og mulighed for at afkode faciliteternes brug.

Flere nævnte, at de ikke vidste, hvad nogle af faciliteterne skulle bruges til. En pige, der legede på svævebanen, spurgte sin veninde: 'Skal vi prøve det der?' og pegede over på nogle træstubbe. Veninden svarede: 'Jamen, jeg ved ikke en gang, hvad man skal bruge det til' (uddrag af feltnoter).

Simple faciliteter ligger i højere grad op til leg og fysisk aktivitet end nytænkende, innovative faciliteter,  hvor  funktionaliteten  umiddelbart var vanskelig at afkode. Det syntes i særlig høj grad  at  være  et  irritationsmoment  blandt  de voksne brugere, men også flere børn undrede sig over nogle af faciliteternes funktion. Brugen af faciliteter, hvor medbragt udstyr, fx en bold eller en mobiltelefon, var en forudsætning for brugen, blev desuden i langt mindre grad brugt, da beboerne oplevede, at disse faciliteter krævede planlægning og ikke ansporede til spontan brug.

## GODE OMVEJE TIL BEVÆGELSE OG FYSISK AKTIVITET

På  baggrund  af  resultaterne  af  analysearbejdet  kan  der  stilles  spørgsmålstegn  ved,  om EGO-projektet  giver  de  optimale  rammer  for mere fysisk aktivitet i hverdagen. De fysiske, strukturelle  betingelser  er  til  stede.  Anlæggene har generelt en placering og synlighed i lokalområderne  som  et  potentielt  sted,  hvor man kan vælge at være fysisk aktiv. Hver 10. respondent i undersøgelsen anfører da også, at anlægget konkret har medført mere bevægelse i deres hverdag, og parallelt kan der observeres en øget koncentration af aktive børn, som efter færdiggørelsen af anlæggene opsøger stederne for  at  lege  og  opholde  sig.  Anlæggene  i  lokalområderne har således  tjent  formålet  at  gøre lokalbeboerne opmærksom på, at leg og fysisk aktivitet er en mulighed, som de er velkommen til at benytte sig af. En opstået mulighed, som lokalbeboerne  samtidig  tilkendegiver  meget stor tilfredshed med.

Det må dog også konstateres, at 79 % af respondenterne sjældent eller aldrig bruger anlæggene. Taget bortfaldets størrelse i betragtning, kan det formodes, at antallet af daglige ikke-brugere er endnu større blandt voksne. På den baggrund kan det konstateres, at vejen til bevægelse og fysisk aktivitet kan opleves som en omvej. Rekreativ fysisk aktivitet er ikke en betingelse i dagligdagen. Det er et aktivt til- eller  fravalg.  Fysisk  aktivitet  er  til  en  vis  grad uomgængeligt i forhold til huslige forpligtigelser,  arbejdsbetingede  opgaver  eller  behov  for mobilitet  til  hverdagens  mange  gøremål,  og  i de tilfælde kan de fysiske strukturelle rammer være regulerende for omfanget og intensiteten af  de  fysiske  aktivitetsmønstre.  Rekreativ  fysisk aktivitet, som EGO-projektet ansporer til, er derimod tegn på overskud til at være noget for  sig  selv  og  andre,  og  her  skal  barriererne være lave og omvejene få, hvis der i den sparsomme, fortravlede fritid skal levnes plads til rekreation.  Rekreativ  fysisk  aktivitet  er  også forbundet med en vis træghed, hvor fritidsvaner ikke uden videre lader sig ændre. Ændrede aktivitetsmønstre kræver overbevisning om en anderledes  prioritering  af  gøremål  og  en  ændret planlægning af dagligdagen. Det anvendte studiedesign har her en klar begrænsning, idet follow-up undersøgelserne blev gennemført relativ kort tid efter opførelsen af anlæggene. På den måde registreres kun korttidseffekten, der ikke tager højde for, at EGO-projektet på sigt kan  have  foranlediget  et  højere  aktivitetsniveau i lokalområderne.

## VEJE TIL MERE UORGANISERET REKREATIV FYSISK AKTIVITET

I højt teknologiserede samfund kan fysisk aktivitet  i  mange  tilfælde  vælges  helt  fra  pga.  bilen, elevatoren og alle de øvrige passiviserende hjælpemidler og gadgets, der findes i hjemmet, på arbejdspladsen og i de offentlige rum. Den teknologiske udvikling vil de færreste være foruden, og et decideret bevidst tilbageskridt med mindre økonomisk og teknologisk  råderum  vil være utænkelig, selvom det er vist at være til gavn for folkesundheden (Franco et al., 2007). Den stigende grad af fysisk inaktivitet, som især vinder  frem  i  den  vestlige  verden,  bærer  dog også kimen til at udløse latente behov for at røre og bevæge sig, men det lukrerer i høj grad på god  planlægning,  funktionalitet  og  vedligeholdelse af de tilbudte rammer.

For at påvirke især ressourcesvage danskeres fysiske  aktivitetsniveau  i  opadgående  retning er der på baggrund af EGO-projektet en række forhold, som byplanlæggere, arkitekter mv. bør være opmærksom på (Pawlowski et al, 2013).

Fysisk aktiverende anlæg skal være let tilgængelige med en synlig placering og stort flow af forbipasserende for både at skabe synlighed af aktivitet og oplevelse af tryghed med flere brugere omkring sig. Samtidig skal der også være tilstrækkelig plads og en overskuelighed af anlægget  for  dels  at  skabe  nødvendigt  råderum og dels mulighed for en vis privathed med de igangværende aktiviteter. Det er også væsentligt for en vedholdende brug, at anlæggets faciliteter er simple at afkode, giver udfordringer, opleves varierende og har et udviklingspotentiale for nye aktiviteter kan opstå. Og endelig er  vedligeholdelse  nødvendig  for  at  sikre  anlæggets  funktionalitet  og  æstetik.  Ødelagte eller  misligholdte  anlæg,  defekte  faciliteter, overfyldte  skraldespande  mv.  har  ifølge  brugerne i lokalområderne negativ indflydelse på brugen.

Det er væsentligt med god planlægning, funk  tionalitet og vedligeholdelse for fremme af rekreativ  fysisk  aktivitet,  da  aktivitetsniveauet ikke er bestemt af nødtvungne valg, men beror på bl.a. tid, lyst og motivation for at bevæge sig. Her er det væsentligt at vise, og konkret i lokalområdet at delagtiggøre for alle, at rekreativ fysisk aktivitet er et muligt alternativ til en mere passiv, inaktiv livsstil.

For mere indgående viden er det nødvendigt med studier, som nærmere belyser, hvilke incitamenter og barrierer, der er knyttet til rækken af til- og fravalg i hverdagen. Analyserne i EGO-projektet er baseret på spørgeskemadata og  enkeltdagsobservationer,  så  et  væsentligt supplement  vil  være  mere  udførlige  studier, som nærmere undersøgte fx intra- og interpersonelle begrænsninger for valg af fritidsaktiviteter (Crawford et al., 1991) eller intenderede handlinger i forhold til fritidsadfærd (Ajzen &amp; Driver, 1992). Det vil også styrke vores viden, hvis der blev gennemført yderligere follow-up studier for på den måde at undersøge langtidseffekterne af anlæggene i forhold til varigheden,  intensiteten  og  frekvensen  af  borgernes fysiske aktivitetsniveau.

EGO-projektet er et udviklingsprojekt, hvor en række meget forskellige anlæg er afprøvet i meget forskellige fysiske omgivelser. Det har givet  et  nuanceret  erfaringsgrundlag,  som  er værd at udnytte i den videre udvikling af fysisk aktiverende rammer. Det er her væsentligt at fæste sig ved, at anlæg skal være dynamiske i  sin  egenskab,  der  på  den  ene  side  afspejler aktuelle  adfærdsmønstre,  men  på  den  anden side også forsøger at bryde gænge forestillinger om, hvad bevægelse er. På den måde kan der indrettes  bevægelsesfremmende  anlæg,  som både fastholder eksisterende brugergrupper og appellerer til, at nye grupper bydes op til aktivitet.

## REFERENCER

Ajzen,  I.,  &amp;  Driver,  B.  L.  (1992).  Application of the Theory of Planned Behavior to Leisure Choice. Journal of Leisure Research, 24 (3),  207224.

Bauman, A. E. (2004). Updating the evidence that physical activity is good for health: an epidemiological review 2000-2003. J Sci Med Sport, 7 (1 Suppl), 6-19.

Blair, S. N. (2009). Physical inactivity: the biggest public health problem of the 21st century. Br J Sports Med, 43 (1), 1-2.

Cavill, N., &amp; Bauman, A. (2004). Changing the way people think about health-enhancing physical activity: do mass media campaigns have a role? J Sports Sci, 22 (8), 771-790.

Crawford, D. W., Jackson, E. L., &amp; Godbey, G. (1991).  A  Hierarchical  Model  of  Leisure  Constraints. Leisure Sciences, 13 (4), 309-320.

Forebyggelseskommissionen. (2009). Vi kan leve længere  og  sundere:  Forebyggelseskommissionens anbefalinger  til  en  styrket  forebyggende  indsats . Kbh.: Forebyggelseskommissionen.

Franco,  M.,  Orduñez,  P.,  Caballero,  B.,  Tapia Granados,  J.  A.,  Lazo,  M.,  Bernal,  J.  L.,  .  .  . Cooper, R. S. (2007). Impact of energy intake, physical  activity,  and  population-wide  weight loss  on  cardiovascular  disease  and  diabetes mortality in Cuba, 1980-2005. American Journal of Epidemiology, 166 (12), 1374-1380.

Indenrigs-, &amp; Sundhedsministeriet. (2008). Kommunalreformen:  Indenrigs-  og  Sundhedsministeriet.

Neuman, L.V.  (2011). Social  Research  Methods: Quantitative and Qualitative Approaches , 7 th  edition, Pearson Education.

Pawlowski,  C.S  &amp;  Troelsen,  J.  (2012)  En  God Omvej - Bevægelse i lokalområdet. Kvalitativ analyse  af  den  kommunale  planlægnings-  og implementeringsproces. [Odense]: Syddansk Universitet, Institut for Idræt og Biomekanik.

Pawlowski,  C.  S.  (2012a). Byens  arena:  evaluering  af  en  omdannet  parkeringsplads  ved  boligbebyggelse i Høje Gladsaxe .  [Odense]: Syddansk Universitet, Institut for Idræt og Biomekanik.

Pawlowski, C. S. (2012b). En voldsom omvej: evaluering af en omdannet støjvold i Solrød .  [Odense]: Syddansk Universitet, Institut for Idræt og Biomekanik.

Pawlowski, C. S. (2012c). Et  bevægelseseksperimentarium: evaluering af en omdannet park ved sundhedscentret  i  Nykøbing  Sjælland .  [Odense]: Syddansk Universitet, Institut for Idræt og Biomekanik.

Pawlowski,  C.  S.  (2012d). Naturparken  mellem Bakkedrag  og  Dalstrøg:  evaluering  af  en  omdannet  græsmark  ved  boligbebyggelse  i  Sønderborg . [Odense]:  Syddansk  Universitet,  Institut  for Idræt og Biomekanik.

Pawlowski,  C.  S.  (2012e). Opfordring  til  udfordring: evaluering af omdannede restarealer i Kolding Bycentrum .  [Odense]: Syddansk Universitet, Institut for Idræt og Biomekanik.

Pawlowski,  C.  S.  (2012f). Pixlpark  -  en  digital legeplads: evaluering af en omdannet plads i en ny bydel  i  Roskilde .  [Odense]:  Syddansk  Universitet, Institut for Idræt og Biomekanik.

Pawlowski, C. S. (2012g). Sidesporet - evaluering af en omdannet asfaltplads ved Nørre Aaby station . [Odense]:  Syddansk  Universitet,  Institut  for Idræt og Biomekanik.

Pawlowski, C. S., Christiansen, L. B., Schipperijn, J., &amp; Troelsen, J. (2013). En God Omvej - Bevægelse i lokalområdet. Samlet evaluering af otte kommunale anlægsprojekter til fremme af rekreativ fysisk aktivitet . Odense: Syddansk Univerrsitet, Institut for Idræt og Biomekanik.

Troelsen,  J.  (2013).  Building  in  prevention: Nudging  towards  Physical  Activity.  In  A.  E. Christiane  Stock  (Ed.), Neighbourhood,  Structure and Health Promotion (pp. 367). New York: Springer.

World Health Orginasation - WHO (2010). Global recommendations  on  physical  activity  for  health , (pp. 58) Geneva, Switzerland.

## NOTER

- 1 Anlægning af EGO projektet i Ringkøbing-Skjern Kommune blev forsinket og indgår derfor ikke i forskningsstudiet