En elektronisk reminders effekt på dokumentation af anlæggelse af blærekateter hos akutindlagte patienter
Tidsskrift: akut ()

## 2024 Vol. 7 Original-, udviklings-, og kvalitets artikler

## Forfattere:

Trine Ladegaard 1 , Line Hofmann Frederiksen 2 Marianne N. Skov 1

1 Klinisk Mikrobiologisk Afdeling, Odense Universitetshospital og Forskningsenheden for Klinisk Mikrobiologisk Afdeling, Infektionshygiejnisk Enhed, Odense Universitetshospital og Syddansk Universitet, Odense, Danmark

2 Fælles Akutmodtagelse, Sydvestjysk Sygehus

## Kontaktinformation: Trine.ladegaard@rsyd.dk

## Keywords:

Urinary tract infections, urinary catheters, Emergency Department, reminder, documentation.

## En  elektronisk  reminders  effekt  på  dokumentation  af anlæggelse af blærekateter hos akutindlagte patienter et

Ladega rd et al.

INTRODUCTION: Urinary tract infections (UTI) are one of the most common hospital-acquired infections. The incidence in Denmark, during 2020, was 37/10.000 risk days,  while  the  incidence  at  Odense  University  Hospital  was  considerably  higher 62/10.000 risk days. Hospital acquired UTI are associated with urinary catheter (UC) use and duration of catheterization. Reducing avoidable UC according to the indications in the national guidelines and frequent reassessments of UC are therefore important. This forms the basis for the project carried out in the Emergency Department (ED).

AIM: To examine the proportion and appropriateness of UC use and the consistent of UC documentation in all admissions from the ED, after the implementation of a virtual electronic reminder. Documentation enables reassessment of the indication and can decrease use and duration of UC and reduce the risk of UTI.

METHODS: A prospective controlled pre-post intervention study. The implementation of the virtual reminder during 3 weeks in March 2021 including daily education sessions and supervision. Data collection from patient records was performed during an 8-day period before and after the intervention.

RESULTS: In total 537 patients were included, 281 before and 256 after the intervention. Sixteen percent of the patients had a UC placed in admission from the ED, while this was 13% after the intervention. Due to a relatively small study, no statistically significant difference was detected (RR 0.83, 95% CI: [0.55-1.25]). The proportion of patients with UC placed without indications according to national guidelines were 27% before and 21% after the intervention. The size of the study and the difference did not enable a statistical based conclusion. However, the proportion of inconsistent documentation practices was improved as it was 14% before, and 6% after the intervention (RR 0.42, 95% CI: [0.24-0.75]) a statistically significant difference.

CONCLUSION: We found no difference in the proportion of patients with UC or appropriateness use of UC by implementing a reminder. However, the implementation of a reminder gave a statistically significant reduction in inconsistent documentation of patients with UC. The findings indicate that the intervention has the potential to prevent UTI in the hospital as a whole.

## Introduction

Urinvejsinfektion (UVI) er en af de hyppigste hospitalserhvervede infektioner  i  Danmark  med  en stigende  incidens  hen  mod  år  2020  [1].  Undersøgelser viser  at  op  mod  80  %  af  UVI  er  forbundet  med katerisation af urinvejene, og længden af den tid blærekateteret (KAD) er anlagt øger risikoen  [2, 3].

Hospitalserhvervede  infektioner  overvåges  i  Danmark, ved  hjælp  af  den  nationale  database  Hospital  Acquired Infections  Database  (HAIBA)  [4].  Tilpasning  til  nyt datagrundlag i 2019, samt ændring i case definitionerne i HAIBA, har medført at UVI nu tilknyttes den afdeling, hvor  patienten  var  48  timer  inden  prøvetagningen  i stedet  for  den  afdelingen,  som  rekvirerede  urinprøven. Det er derfor muligt at se overvågningstal fra hospitalets Fælles  Akutmodtagelse  (FAM),  som  ikke  tidligere  var tilgængelige. Ifølge HAIBA var incidensen for hospitalserhvervet  UVI  i  hele  Danmark  i  2020  37  pr. 10.000 risikodøgn, mens incidensen på Odense Universitetshospital  (OUH)  var  betragtelig  højere  (62), og i FAM 51 pr. 10.000 risikodøgn [4].

FAM  på  OUH  modtager  knap  200  patienter  dagligt, hvoraf ca. 30 patienter overflyttes til specialiseret behandling  på  en  anden  klinisk  afdeling  inden  for  48 timer. Internationale studier viser, at  9-12%  af  de patienter, der indlægges fra akutmodtagelser, får anlagt KAD, men i 30-65% af tilfældene følger indikationerne ikke de nationale retningslinjer, og kun 41% af journalerne indeholder dokumentation for KAD ordinationen [5, 6].

Studier viser endvidere, at de mest effektive metoder til forebyggelse af UVI er ved kun at anlægge KAD ved en korrekt  indikation  (jævnfør  nationale  retningslinjer), samt at seponere KAD hurtigst muligt [2].

Daglig revurdering af, om der forsat er en indikation for KAD,  indgår  derfor  som  et  forebyggende  tiltag  i  de Nationale Infektionshygiejniske Retningslinjer (NIR) udarbejdet af Central Enhed for Infektionshygiejne (CEI) på  Statens  Serum  Institut  [7].  En  daglig  revurdering vanskeliggøres dog i FAM af det høje patient-flow, hvor patienter  ofte  udskrives  eller  overflyttes  i  løbet  af  få timer.

Til at skabe overblik over patient-flows, samt øge gennemsigtigheden og samarbejdet benytter de kliniske afdelinger et elektronisk patient-flow management system  kaldet  Cetrea  (Getinge  Cetrea  A/S).  Patienters planlagte, igangværende og afsluttede behandlinger/undersøgelser registreres som aktiviteter i Cetrea  og  aktiveres  ved  brug  af  farvekoder,  som  gør klinikerne opmærksomme på, hvor langt patienten er i sit  forløb.  Teknologier  med  visuelle  påmindelser  kan betragtes som en reminder i den internationale klassificering  af  beslutningsstøttende  værktøj  [8].  En reminder skal støtte den kliniske beslutningstagen, samt hjælpe til overholdelse af retningslinjer [9, 10]. Internationale studier viser, at visuelle remindere forbedrer  dokumentation  af  indikation,  ordination  og anlæggelse  af  KAD  i  den  elektroniske  patientjournal (EPJ) og nedsætter varigheden af den tid KAD er anlagt grundet  klinikerens  opmærksomhed  på  revurdering  af indikationen [11, 12].

Som den primære indgang til hospitalet spiller FAM en væsentlig rolle i forebyggelsen af kateterrelaterede infektioner.  Både  i  forhold  til  om  der  foreligger  en MODT

G 06

Anders And

DETTE ER EN

TESTPATIENT

Vigtig info

korrekt  indikation  for  behandling  med  KAD,  og  at liggetiden  for  KAD  er  kortest  mulig.  Derfor  blev  en fokuseret indsats under navnet KAD projektet i FAM, til implementering  af  en  visuel  elektronisk  reminder  i Cetrea for patienter med KAD, iværksat.

På  den  baggrund  var  formålet  med  dette  studie  at undersøge hvor mange patienter, der fik  anlagt  KAD  i FAM, samt hvilken andel af patienterne, der ifølge NIR, fik anlagt KAD med korrekt indikation. Specielt andelen af patienter, der fik anlagt KAD uden korrekt indikation, udgør  en  mulighed  for  en  fremtidig  reduktion  i  KAD anlæggelser.

Ydermere  blev  det  undersøgt  om  en  reminder  havde effekt  på  dokumentationen  i  EPJ,  idet  en  konsistent dokumentation  muliggør  revurdering  af  indikationen, som  kan  reducere  den  tid  KAD  er  anlagt  og  dermed mindske risikoen for UVI.

## Metode

Studiet var et prospektivt kontrolleret pre-post interventionsstudie foretaget i FAM.

Studiet  forløb  samlet  over  en  4  måneders  periode  fra februar 2021 til maj 2021.

OUH har et optagerområde på ca. 430.000 indbyggere, 1000 normerede senge med 106.000 udskrevne patienter Plejetyngde Læge Ukendt Plejepers.

og 1.100.000 ambulante besøg årligt. Derudover varetager hospitalet regionsog højt specialiserede funktioner på landsplan. FAM har 70.000 kontakter årligt og 48 sengepladser.

## Intervention

Interventionen bestod i udarbejdelsen og implementeringen af en virtuel reminder i det eksisterende elektronisk patient-flow management system Cetrea, i et samarbejde mellem Infektionshygiejnisk  Enhed  (IHE),  afdelingsledelse  og medarbejdere i FAM, samt projektlederen for Cetrea.

Reminderen blev udarbejdet som en behandlingspakke og synliggjorde patienter, der fik anlagt KAD i FAM.

KAD behandlingspakken  bestod  af  3  aktiviteter: KAD, KAD  revurdering  (KAD  revurd)  og  KAD  seponering (KAD  sep),  som  ved  aktivering  og  brug  af  farvekoder figurerede under den enkelte patient på oversigtstavler og computerskærme (figur 1).

Ansvaret for aktivering af KAD behandlingspakken ved anlæggelse af KAD var sygeplejerskens efter lægeordination af KAD  i journalen. Ansvaret for dokumentation  af  ordination  og  indikation  i  journalen var uændret lægens, og dokumentation for anlæggelsen var uændret sygeplejerskens, som beskrevet i

Figur 1 - Aktivering af KAD Behandlingspakken efter anlæggelse af KAD. Farvekoder:  Grøn = udført, blå = i gang, grå = planlagt, men ikke aktiveret.

Accepteret til publikation: 22.04.2024

Ladegaard et al: En elektronisk reminders effekt på dokumentation af anlæggelse af blærekateter hos akutindlagte patienter Dansk Tidsskrift for Akutmedicin, 2024, Vol. 7, s. 14-23

PUBLICERET AF DET KGL. BIBLIOTEK FOR DANSK TIDSSKRIFT FOR AKUTMEDICIN

INAC

vick.

222222-1111

IT TESTER

journalbekendtgørelsen fra Sundhedsog Ældreministeriet [13].

Aktiveringen af KAD behandlingspakken og farvekoder i CETREA,  samt  ansvarsfordelingen  personalet  imellem blev godkendt ved et ledergruppemøde i FAM.

## Implementering

Implementeringen  foregik  over  en  3  ugers  periode  i marts 2021. Den bestod af korte daglige undervisningssessioner for plejepersonale og læger, med hovedvægt på kun at anlægge KAD ved en klar indikation og efterfølgende fjerne det hurtigst muligt.

Daglige  runder  i  FAM  blev  foretaget  for  at  vejlede  og hjælpe personalet i brugen af KAD behandlingspakken og tilbagemeldingerne herfra blev brugt til løbende at gøre status over projektet.

I  de  elektroniske  lommekort,  der  benyttes  i  FAM  (My Med Cards), blev hospitalets tværgående retningslinje for kateter á demeure, der følger NIR, instruktionsfilm om KAD anlæggelse og vejledning til KAD behandlingspakken  lagt  ind.  Applikationen  tilgås  på smartphone eller tablet, og indeholder retningslinjer og instrukser.

Ugentligt blev der sendt nyhedsbreve ud til alle plejepersonaler i FAM, indeholdende en kort beskrivelse af KAD projektet, samt vejledning til KAD behandlingspakken.  Derudover  fik  speciallæger  med vagter i FAM mail om KAD projektet via afdelingsledelsen i FAM.

Tre  uger  efter  implementeringsperioden  fik  læger  og plejepersonale i FAM en opdatering og foreløbig status af hygiejnesygeplejersken, og tre måneder senere en evaluering af projektet.

## Indsamling af data

Dataindsamling før og efter interventionen blev foretaget inden for projektets aftalte tidsramme via journaludtræk i  en 8 dages periode før implementeringen, samt i en 8 dages periode efter implementeringen. For at interventionen  ikke  skulle  påvirke  den  eksisterende administrering og dokumentationspraksis af KAD, blev før-målingen valgt i en periode 4 uger inden implementering, og information om projektet. Tilsvarende blev efter-målingen valgt inden for tidsrammen i en periode 3 uger efter implementeringens start,  for  at  effekten  i  højere  grad  kunne  tilskrives interventionen frem for en periodeeffekt. Alle udtræk i

både før- og efter-målingen blev tilgået retrospektivt.

Inklusionskriteriet var patienter overflyttet fra FAM til en anden klinisk afdeling på hospitalet i før- eller eftermålingsperioderne.

Eksklusionskriterier var patienter med permanente katetre grundet urologiske problemstillinger, dialysepatienter  uden  egen  urinproduktion,  patienter indlagt  og  udskrevet  fra  FAM  indenfor  48  timer,  samt patienter meldt i FAM, men overflyttet direkte til anden klinisk afdeling.

På baggrund af journaludtrækkene på alle patienter, der blev  overflyttet  fra  FAM  i  de  to  perioder,  blev  der foretaget  en  ublindet  tværfaglig  journalaudit  på  alle elektroniske patientjournaler [14]. Lægen og sygeplejersken havde hver deres fokus i journalaudit.

Der  blev  målt  på  antallet  af  patienter  med  KAD,  om indikationerne for anlæggelse af KAD fulgte NIR, samt dokumentationsgraden af KAD.

Til  registrering  i  journalaudit  blev  3  variable  valgt  på baggrund af nationale anbefalinger om dokumentation i Tabel 1 - Skema til registrering at KAD dokumentationsvarıabler og varablen KAD 1 tekst ved journalaudit.

Patient ID

x

Dokumenteret

KAD anlæggelse Dokumenteret KAD ordination

forbindelse  med  ordination  og  journalføring  af  enhver KAD anlæggelse [7].

De 3 KAD dokumentationsvariable var: KAD anlæggelse, KAD ordination, KAD indikation.

Dokumentationsvariablerne kunne antage værdien 0 og 1.  Variablen KAD  i  tekst,  blev  tilføjet  for  at  kunne registrere patienter med KAD, i tilfælde hvor de 3 KAD dokumentationsvariabler  antog  værdien  0,  samt  for  at vurdere  på  om  indikationen  fulgte  NIR,  når  denne fremgik implicit.

Dokumentation for at patienten havde KAD  blev defineret ved mindst en ud af fire mulige dokumentationer (anlæggelse, ordination, indikation eller dokumentation i fritekst).

Indikationer for KAD  blev  kategoriseret efter den tværgående retningslinje, og vurderet lægefagligt. Indikationerne  indgik  ofte  implicit  i  journalnotaterne, hvorfor bl.a. prøvesvar blev brugt i vurderingen. Fandtes der ingen umiddelbar lægefaglig indikation, eller fulgte indikationen ikke retningslinjen, anførtes dette.

Konsistent dokumenteret KAD  blev defineret som opfyldelse af alle 3 KAD dokumentationsvariable. Øvrige defineredes  som  inkonsistente.  Ved  journalaudit  blev fortløbende patient-ID, patientens personnummer (CPR) og KAD (dokumentation som 0 eller 1) registreret (tabel 1).

Dokumenteret

KAD indikation Dokumenteret KAD i tekst

Desuden registreres antal eksklusioner ifølge eksklusionskriterierne.

## Data analyse

Andelen af patienter med KAD, indikationer for anlæggelse af KAD, og inkonsistent dokumenterede KAD før og efter interventionen blev analyseret.

Statistisk signifikans blev beregnet ved chi-i-anden-test, hvor p-værdien og RR med 95% konfidensinterval blev beregnet [15]. Oprensede pseudoanonymiserede datasæt blev analyseret ved brug af den statistiske softwarepakke "Stata 16 (SE) (StataCorp. 2019. Stata Statistical Software: Release 16. College Station, TX: StataCorp LLC)".

Patienternes køn og alder blev bestemt ud fra patienternes  personnumre.  Der  blev  udført  deskriptiv statistik  over  køn-  og  aldersfordeling  hos  patienterne  i før-  og  efter-målingen  med  henblik  på  at  vurdere,  om patienterne var sammenlignelige i de to målinger.

Ansøgning om tilladelse til udtræk af journaloplysninger på  baggrund  af  et  kvalitetsprojekt  og  behandling  af identificerbar data blev anmeldt til den regionale paraply (tidligere Datatilsynet), og blev godkendt for en tidsbegrænset periode.

Tabel 1 - Skema til registrering af KAD dokumentationsvariabler og variablen KAD i tekst ved journalaudit.

CPR

etter interventionen.

Før intervention

Frekvens

## Resultater

I  alt  indgik 537 patienter fordelt på 281 i før-målingen inden  interventionen  i  februar  2021,  og  256  i  eftermålingen efter interventionen i april 2021. I førmålingen var 147 mænd og 134 kvinder med en median alder  på  69  år.  I  efter-målingen  var  140  mænd  og  116 kvinder med  en median alder på 68 år.  Dermed vurderedes  det,  at  køns-  og  aldersfordelingen  i  førmålingen og i efter-målingen var sammenlignelige (figur 2).

## Overflytning af patienter fra FAM med KAD

I alt blev 45 ud af 281 patienter (16%) overflyttet fra FAM med  KAD  før  interventionen,  mens  34  ud  af  256 patienter (13%) blev overflyttet fra FAM med KAD efter interventionen  (RR  0,83,  95%  CI:  [0,55-1,25]).  Med udgangspunkt  i  det  relativt  lille  studie  blev  der  ikke påvist statistisk signifikant forskel i andelen af patienter, der blev overflyttet med KAD anlagt i FAM før og efter interventionen.

Figur 2 - Patienternes aldersfordeling før interventionen og efter interventionen.

## Anlæggelse af KAD på korrekt indikation

I alt fik 12 ud af 45 patienter (27%) anlagt KAD på basis af en korrekt indikation før interventionen, mens 7 ud af 34 patienter (21%) fik anlagt KAD på korrekt indikation efter interventionen. Studiet og forskellen var for lille til at drage en statistisk baseret konklusion.

Samlet  fik  79  ud  af  537  patienter  (15%)  anlagt  KAD  i FAM i perioden før og efter interventionen. Kun 24% af disse KAD  anlæggelser  fulgte indikationerne i den nationale retningslinje.

Indikationerne  for  KAD  anlæggelse,  var  overvejende fordelt på kritisk diuresemåling hos intensive patienter, samt peroperativt ved langvarige indgreb og ved indgreb, som  kræver  blæretomhed.  Derudover  fik  en  enkelt patient anlagt KAD grundet akut urinretention, der ikke kan behandles med steril intermitterende kateterisation (SIK).

Indikationerne der ikke fulgte NIR for KAD anlæggelse, fordelte sig overvejende på patienter, der fik anlagt KAD grundet  behov  for  væskeskema,  dernæst  urinretention uden  forudgående  forsøg  på  SIK.  Derudover  fik  to patienter  anlagt  KAD  mhp.  urinprøvetagning.  Ved  11 patienter var indikationen andet, hvor årsagen ikke var mulig at definere ud fra journalen.

## Dokumentationspraksis

I alt havde 39 ud af 281 patienter (14%) en journal med inkonsistent  dokumentationspraksis  før  interventionen (RR 0,83, 95% CI: [0,55-1,25]), mens kun 15 ud af 256 patienter (6%) havde en journal med  inkonsistent dokumentationspraksis  efter  interventionen  (RR  0,42, 95% CI: [0,24-0,75]). Den absolutte forskel på reduktionen af inkonsistent dokumentation efter interventionen var 8% og statistisk signifikant.

PUBLICERET AF DET KGL. BIBLIOTEK FOR DANSK TIDSSKRIFT FOR AKUTMEDICIN

Efter intervention

## Diskussion

Samlet fandt vi, at implementeringen af en elektronisk reminder i FAM i form af KAD behandlingspakken havde en statistisk signifikant reduktion på 8% på inkonsistent KAD  dokumentation.  Derudover  viste  resultaterne,  at kun  24%  af  indikationerne  for  KAD  anlæggelse  fulgte NIR.  Alle  journaludtræk  blev  dog  tilgået  retrospektivt, hvorfor manglende dokumentation i nogle tilfælde vanskeliggjorde vurderingen af indikationen. Man kunne derfor ikke udelukke, om der kunne have været forhold i den enkelte patientsituation, der retfærdiggjorde KAD anlæggelse.

I modsætning til nærværende studie fandt Scott et al. en signifikant  reduktion  af  KAD  anlæggelser  på  25%  i  en akutmodtagelse med 47 senge [11]. I studiet blev der, i modsætning til KAD projektet i FAM, foretaget fokusgruppeinterview  til  at  identificere  den  aktuelle praksis for indikation for KAD anlæggelse. På baggrund af  den  praksis  blev  en  reminder  designet  og  relevant undervisning tilrettelagt [11].

I lighed med resultaterne fra nærværende studie genfindes manglende efterlevelse af gældende retningslinjer  for  indikationer  for  KAD  anlæggelse  i internationale studier  [16-18].  Murphy et al.  fandt  i  et kvalitativt  studie  med  deltagelse  af  30  klinikere  i  en akutmodtagelse, at klinikere frygtede at overse urinretention selv hos asymptomatiske patienter.

## Hvad ved vi?

- 80% af hospitalserhvervede urinvejsinfektioner er forbundet med katerisation af urinveje, 3065% af indikationerne for anlæggelse af urinvejskatetre (KAD) følger ikke nationale retningslinjer i fælles akutmodtagelser og kun 41% af journalerne indeholder dokumentation for kateter ordination.

Ladegaard et al: En elektronisk reminders effekt på dokumentation af anlæggelse af blærekateter hos akutindlagte patienter

Dansk Tidsskrift for Akutmedicin, 2024, Vol. 7, s. 14-23

Frygten for dette samt tilgængeligheden af alternativer til KAD anlæggelse, havde betydning for klinikernes valg i forhold til KAD anlæggelse [18]. I FAM fik 15 patienter anlagt  KAD grundet urinretention uden at alternativer som SIK, var forsøgt.

Murphy et al. fandt ligeledes, at måling af urinoutput var en standard indikation for KAD anlæggelse ved patienter i akutmodtagelser, uden overvejelser omkring alternativer [18]. I FAM fik 31 patienter anlagt KAD på grund af væskeskemaer med måling af urinoutput.

Carter  et  al.  fandt,  at  hvis  lægen  ikke  var  involveret  i beslutningen  om  KAD  anlæggelse,  steg  risikoen  for  at indikationen ikke fulgte nationale retningslinjer. Studiet var kvalitativt og blev foretaget blandt klinikere og ledere i 6 akutmodtagelser [17]. Visse instrukser for behandlingsregimer  i  akutmodtagelser  indeholdt  KAD anlæggelse  som  en  standard,  hvorfor  lægerne  ikke  var involveret i beslutningen med inkonsistent dokumentation af indikation og ordination til følge [17]. Samtidig fandt Saint et al. i en undersøgelse blandt 288 læger, at de hos 28% af patienterne ikke var opmærksomme på, at patienten havde KAD. Indikationerne  for  KAD  hos  disse  patinter  fulgte  som oftest  ikke  de  nationale  retningslinjer  [16].  Var  lægen derimod  opmærksom på,  at  patienten  havde  KAD,  var der  statistisk  signifikans  for  at  indikationen  for  KAD fulgte de nationale retningslinjer [16].

I  overensstemmelse  med  resultaterne  i  nærværende studie viser internationale studier, at dokumentationen kan øges ved indførelse af remindere [12, 19]. Cornia et al.  finder,  at  en  reminder  integreret  i  den  elektroniske patientjournal på en medicinsk afdeling øgede dokumentationsgraden  fra 29%  til 92%  over  en  4 måneders periode [12]. Reminderen blev samtidig synlig i  den  elektroniske  patientjournal  72  timer  efter  KAD anlæggelsen,  hvor  revurdering  af  KAD  var  påkrævet. Dette kan have medvirket til den øgede dokumentationsgrad  i  studiet  sammenlignet  med  KAD projektet i FAM. I FAM  skulle dokumentationen foretages i to systemer og retningslinjen for indikation for KAD  tilgås  i  en  tredje,  hvilket  gjorde  den  kliniske beslutningstagen mere tidskrævende. Cornia et. al studie foregik  derudover  i  en  anden  kontekst  end  en  travl akutmodtagelse som FAM, som også kan have medvirket til den højere dokumentationsgrad [12].

I et studie af Gokula et al. blev en reminder, i form af en indikationstjekliste placeret i KAD  anlægsbakkerne, hvormed dokumentationen af ordinationen blev øget fra 43% til 63% i en akutmodtagelse. Derimod var dokumentation  af  indikation  uændret  på  22%  [19].  I studiet indgik 200 patienter med KAD, i modsætning til

## Hvad tilføjer denne afhandling til vores viden?

- Implementeringen af en reminder i Fælles akutmodtagelsen øgede konsistent dokumentation af KAD i den elektroniske patientjournal. Derimod fulgte kun 24% af indikationerne for KAD anlæggelse de nationale retningslinjer, hvilket var endnu lavere end tidligere studier har vist.

## Hvordan kan den bruges i danske akutmodtagelser?

- Forbedret KAD dokumentationspraksis synliggør indikationen for KAD anlæggelse hos patienter der overflyttes fra FAM, hvilket muliggør revurdering. Fundene indikerer at interventionen har potentiale til at kunne forebygge UVI på hospitalet som helhed, dog er fokus på korrekt indikation for KAD anlæggelse forsat påkrævet.

Ladegaard et al: En elektronisk reminders effekt på dokumentation af anlæggelse af blærekateter hos akutindlagte patienter

Dansk Tidsskrift for Akutmedicin, 2024, Vol. 7, s. 14-23

de 79 patienter med KAD i FAM, og dokumentationen blev opgjort i både ordination og indikation [19]. I KAD projektet  i  FAM  blev  dokumentationen  derimod  kun klassificeret  som  konsistent  dokumentation,  hvis  både ordination, indikation og anlæggelse af KAD var dokumenteret i den elektroniske patientjournal.

Ancker et al. undersøgte implementering af nye remindere  i  et  kohorte-studie  over  3,5  år  blandt  112 klinikere, og fandt ingen desensibilisering over tid [20]. Til gengæld blev klinikerens accept af remindere påvirket af komplekse patientforløb, antallet af remindere  samt  gentagne  remindere  ved  den  samme patient [20]. Man bør derfor være opmærksom på antallet af remindere hos den enkelte patient særligt ved komplekse patientforløb [20]. Derudover kunne dokumentationsgraden  øges,  hvis  det  var muligt  at integrere reminderen i patientjournalen [12].

Projektet i FAM var inkonklusivt i forhold til interventionens effekt på andelen af patienter med KAD, der  blev  overflyttet  fra  FAM.  Studier  med  fokuseret undervisning  i  indikationer  for  KAD  anlæggelse  viste derimod  en  reduktion  i antallet af KAD  [11,  21]. Ligeledes kunne kvalitative metoder til identificering af anvendte  indikationer  for  KAD  anlæggelse  have  været brugt til at målrette denne  undervisning [11, 18]. Fokuseret  undervisning  kunne  derfor  med  fordel  være tilrettelagt, som supplement til retningslinjen og de korte daglige  undervisningssessioner.  Derudover  kunne  en visuel indikationstjekliste øge dokumentationen [19]. En  tværfaglig  revision  af  standardinstrukser  for  KAD anlæggelser  i  visse  behandlingsregimer  i  FAM  kunne have været med til at sikre, at anlæggelse af KAD fulgte NIR.  Disse  tiltag  kunne  muligvis  have  medvirket  til  at reducere antallet af anlagte KAD, men det vil derudover kræve et større studie og en længere projektperiode. Et  kontinuerligt  fokus  i  FAM  og  øvrige  afdelinger  på hospitalet, til forebyggelse af UVI via dokumentation og korrekt indikation for KAD anlæggelse ved hjælp af bl.a. målrettet undervisning er forsat påkrævet i et samarbejde med  afdelingernes  hygiejneansvarlige.  Ligeledes  skal tendenser  i  HAIBA  følges  og  sammenholdes  med  den fokuserede indsats.

## Referencer

- 1) Mølbak, K. HAIBA årsrapport 2018. 2018; Available from: https://miba.ssi.dk/-/media/arkiv/subsites/mibaog-haiba/dokument/haiba\_2018-rsrapport.pdf?la=da.
- 2) Lo, E., et al., Strategies to prevent catheter-associated urinary tract infections in acute care hospitals: 2014 update. Infect Control Hosp Epidemiol, 2014. 35 Suppl 2: p. S32-47 DOI: 10.1086/675718.
- 3) Letica-Kriegel, A.S., et al., Identifying the risk factors for catheter-associated urinary tract infections: a large cross-sectional study of six hospitals. BMJ Open, 2019. 9(2): p. e022137 DOI: 10.1136/bmjopen-2018-022137.
- 4) Healthcare-Associated Infections Database -HAIBA. Available from: https://www.esundhed.dk/Emner/Patienter-og-sygehuse/HAIBA.
- 5) Schuur, J.D., J.G. Chambers, and P.C. Hou, Urinary catheter use and appropriateness in U.S. emergency departments, 1995-2010. Acad Emerg Med, 2014. 21(3): p. 292-300 DOI: 10.1111/acem.12334.
- 6) Fakih, M.G., et al., Urinary catheters in the emergency department: very elderly women are at high risk for unnecessary utilization. Am J Infect Control, 2010. 38(9): p. 683-8 DOI: 10.1016/j.ajic.2010.04.219.
- 7) Retningslinjer, N.I., Forebyggelse af urinvejsinfektion i forbindelse med urinvejsdrænage og inkontinenshjælpemidler, S.S. Institut, Editor. Central Enhed for Infektionshygiejne 1.2 udgave 2019.
- 8) Wright, A., et al., Development and evaluation of a comprehensive clinical decision support taxonomy: comparison of front-end tools in commercial and internally developed electronic health record systems. J Am Med Inform Assoc, 2011. 18(3): p. 232-42 DOI: 10.1136/amiajnl-2011-000113.
- 9) Dexter, P.R., et al., A computerized reminder system to increase the use of preventive care for hospitalized patients. N Engl J Med, 2001. 345(13): p. 965-70 DOI: 10.1056/NEJMsa010181.
- 10) Moja, L., et al., Implementing an evidence-based computerized decision support system to improve patient care in a general hospital: the CODES study protocol for a randomized controlled trial. Implement Sci, 2016. 11(1): p. 89 DOI: 10.1186/s13012-016-0455-x.
- 11) Scott, R.A., et al., Reducing indwelling urinary catheter use in the emergency department: a successful qualityimprovement initiative. J Emerg Nurs, 2014. 40(3): p. 237-44; quiz 293 DOI: 10.1016/j.jen.2012.07.022.
- 12) Cornia, P.B., et al., Computer-based order entry decreases duration of indwelling urinary catheterization in hospitalized patients. Am J Med, 2003. 114(5): p. 4047 DOI: 10.1016/s0002-9343(02)01568-1.
- 13) Retsinformation, Bekendtgørelse om autoriserede sundhedspersoners patientjournaler (journalføring, opbevaring, videregivelse og overdragelse m.v.), S.-o. Ældreministeriet, Editor. BEK nr 530 af 24/05/2018.
- 14) Ammentorp, J. and D. Rørmann, Audit i Sundhedsvæsenet:En håndbog om metoden og dens anvendelse i klinisk praksis. 2008: Books on Demand.
- 15) Giesecke, J., Modern infectious disease epidemiology. 2017: CRC Press.
- 16) Saint, S., et al., Are physicians aware of which of their patients have indwelling urinary catheters? The American journal of medicine, 2000. 109(6): p. 476-480.

- 17) Carter, E.J., et al., Emergency Department Catheter-Associated Urinary Tract Infection Prevention: Multisite Qualitative Study of Perceived Risks and Implemented Strategies. Infect Control Hosp Epidemiol, 2016. 37(2): p. 156-62 DOI: 10.1017/ice.2015.267.
- 18) Murphy, C., J. Prieto, and M. Fader, "It's easier to stick a tube in": a qualitative study to understand clinicians' individual decisions to place urinary catheters in acute medical care. BMJ Qual Saf, 2015. 24(7): p. 444-50 DOI: 10.1136/bmjqs-2015-004114.
- 19) Gokula, R.M., M.A. Smith, and J. Hickner, Emergency room staff education and use of a urinary catheter

indication sheet improves appropriate use of foley catheters. Am J Infect Control, 2007. 35(9): p. 589-93 DOI: 10.1016/j.ajic.2006.12.004.

- 20) Ancker, J.S., et al., Effects of workload, work complexity, and repeated alerts on alert fatigue in a clinical decision support system. BMC Med Inform Decis Mak, 2017. 17(1): p. 36 DOI: 10.1186/s12911-017-0430-8.
- 21) Bell, M.M., G. Alaestante, and C. Finch, A Multidisciplinary Intervention to Prevent Catheter-Associated Urinary Tract Infections Using Education, Continuum of Care, and Systemwide Buy-In. Ochsner J, 2016. 16(1): p. 96-100.