Ph.d.-resumé: Vurdere(n)de elevkroppe
Forfattere: Katrine Vraa Justenborg
Tidsskrift: tidsskriftforuddannelsesvidens (2025-10-06)

## DANISH JOURNAL OF EDUCATION STUDIES

## VURDERE(N)DE ELEVKROPPE

Centrale perspektiver fra en afhandling, der anvender mixed methods til at undersøge elevers egne perspektiver på sundhed, trivsel og krop i skolen

Katrine Vraa Justenborg

Center for Ungdomsforskning, Aalborg Universitet

PH.D. RESUMÉ Oktober 2025

PUBLICERET ONLINE

VULIUL1

LVL

DANISH JOURNAL OF

EDUCATION STUDIES

d, Kim Holflod, Karina Kiær,

(cc)

BY

DJES

ch &amp; Simon Langkjær

## Kolofon

## Redaktion

Miriam Madsen (chefredaktør), Maria Louise Larsen Hedegaard, Kim Holflod, Karina Kiær, Bea Møller Schmidt, Julie Reng Andersen, Katrine Mygind Bach &amp; Simon Langkjær

## Nummer

Årgang 3, nr. 1/2025, publiceret forløbende

## Artikeltype

Ph.d. Resumé

## Adresse

Afdeling for Uddannelsesvidenskab

DPU, Aarhus Universitet

https://tidsskrift.dk/tidsskriftforuddannelsesvidens/index

Tuborgvej 1642400 København NV: djes@edu.au.dk ISSN: N/A

## Visuel Identitet

Puk Dam Sørensen

This work is licensed under a Creative Commons Attribution 4.0 International License DANISH JOURNAL OF

on fra flere

DJES

EDUCATION STUDIES

gen bygger

988; 1990;

uant 1992),

tilblivelse.

ital og social

3

## VURDERE(N)DE ELEVKROPPE¹

CENTRALE PERSPEKTIVER FRA EN AFHANDLING, DER ANVENDER MIXED METHODS TIL AT UNDERSØGE ELEVERS EGNE PERSPEKTIVER PÅ SUNDHED, TRIVSEL OG KROP I SKOLEN

KATRINE VRAA JUSTENBORG CENTER FOR UNGDOMSFORSKNING, AALBORG UNIVERSITET

## Abstract

I  afhandlingen  "Vurdere(n)de Elevkroppe - Et mixed methods-studie af kroppes inter-relationelle betydning for elevers sundhed og trivsel i folkeskolen" stiller jeg skarpt på elevernes egne perspektiver på, hvad der skaber sundhed og trivsel for dem i deres hverdag i folkeskolen. For at undersøge dette har jeg kombineret forskellige metoder, der på forskellig vis har belyst elevperspektivet hos elever på 5.,  7.  og  9.  klassetrin  i  den  danske  folkeskole.  I  den  forbindelse  fremhæves  kroppen  som  et  centralt  aspekt  af  elevernes  trivsel,  idet kroppen  altid  allerede  er  til  stede  i  skolen  og  har  en  symbolsk  værdi.  Kroppens  betydning  bliver  ellers  ofte  overset  i  den  øvrige trivselsforskning og udgør derfor et af afhandlingens vigtigste bidrag. Afhandlingen består af en kappe og fire artikler, der alle er udgivet. Efter udgivelsen er yderligere én artikel blevet udgivet med afsæt i afhandlingens datamateriale. Denne artikels vigtigste pointer er også inkluderet i denne resumeartikel.

Keywords

: Trivsel, sundhed, krop, skole, elev

## Problemstilling

Det er næppe gået nogens næse forbi, at børn og unges sundhed og trivsel har været heftigt omdiskuteret de seneste 10-15 år. Diskussionerne har kredset om antal, årsager og tidlig opsporing, men børn og unge bliver  sjældent  selv  involveret  i  disse  diskussioner.  Samtidig  hersker  der  fortsat  tvivl  om,  hvad  særligt trivsel er og bør  være ,  og  ordet  'trivsel'  bliver  ofte  anvendt  synonymt  med  en  række  andre  begreber  og fænomener  som  for  eksempel  sundhed.  Formålet  med  afhandlingen  'Vurdere(n)de  Elevkroppe'  har derfor været at udfordre eksisterende forståelser og nuancere den eksisterende viden om elevers sundhed og trivsel ved netop at tage afsæt i elevernes egne perspektiver. Det har ledt til, at jeg har udforsket både kropslige  og  sociale  aspekter  af  elevernes  sundhed  og  trivsel.  For  at  belyse  disse  aspekter  har  jeg identificeret fire centrale fokusområder, som hidtil har været underrepræsenteret i forskning på området, nemlig: a) elevernes egne perspektiver på sundhed og trivsel, b) kroppens betydning for elevers sundhed og  trivsel,  c)  folkeskolens  logikker  og  disses  betydning  for  elevers  kroppe,  sundhed  og  trivsel  og  d) klassetrins og køns betydning for elevers kroppe, sundhed og trivsel.

## Teoretisk afsæt

I  mit  arbejde  med  at  undersøge  elevers  sundhed,  trivsel  og  kroppe  har  jeg  hentet  inspiration  fra  flere teoretikere,  der  har  beskæftiget  sig  med  kroppens  betydning  for  det  sociale  liv.  Afhandlingen  bygger primært  på  Pierre  Bourdieus  sociologi  (jf.  Bourdieu  1977;  1979;  1983;  1984;  1986;  1987;  1988;  1990; 1998; 1999; 2000; Bourdieu &amp; Farage 1994; Bourdieu &amp; Passeron 1977; Bourdieu &amp; Wacquant 1992), men  også  andre  teoretiske  perspektiver  har  formet  min  forståelse  af   krop  og  kropslig  tilblivelse. Bourdieus inter-relationelle logik samt nogle af  hans centrale begreber felt, habitus/hexis, kapital og social klasse - ligger som et baggrundstæppe for hele afhandlingen.

¹ PHD\_KVJ.pdf fort DANISH JOURNAL OF

Derudover trækker jeg på Kristians Larsens (2021) begreb om sundhedskapital , Judith Butlers (1990; 1993) arbejde med kropslig performativitet , Beverly Skeggs (1997) forståelse af recognisability og ejendele , Sarah Pinks (2015)  begreb  om emplacement ,  og  ikke  mindst  Michèle  Lamont  &amp;  Virág  Molbárs  (2002)  begreb  om grænsedragninger .  Jeg  har  med andre ord orienteret mig eklektisk (jævnfør Køppe, 2008; Husted &amp; Pors, 2021) i  min  teoriudvælgelse,  for  på  den  måde  at  styrke  forskellige  vidensområder.  Samlet  set  har  den eklektiske tilgang muliggjort, at jeg har opnået en dybere forståelse for, hvordan sociale og kontekstuelle forhold påvirker elevernes kroppe og kropslige tilblivelse i relation til deres sundhed og trivsel i skolen. best sam Ove1

det

## Metodisk afsæt og empiri

Afhandlingen  er  baseret  på  empirisk  materiale  fordelt  over  tre  integrerede  delstudier.  Det  første  delstudie bestod  af   feltarbejde  i  seks  klasser  (2  x  5.,  2  x  7.,  2  x  9.  klasse)  på  to  folkeskoler  med  forskellig  social sammensætning: én skole med en overrepræsentation af elever fra lavere sociale klasser og en anden med en overrepræsentation af elever fra middelklassen. Det andet delstudie bestod af  en survey med 1309 besvarelser (51 % piger, 49 % drenge) fra 31 folkeskoler, ligeligt fordelt på 5., 7. og 9. klassetrin. Disse data blev analyseret ved  hjælp  af   multipel  korrespondanceanalyse  (jævnfør  Le  Roux  &amp;  Rouanet,  2010).  Det  tredje  delstudie omfattede  fire  fokusgruppeinterviews  med  14  elever  fra  9.  klasse,  hvor  analytiske  temaer  fra  de  første  to delstudier strukturerede interviewguiden. Formålet med dette delstudie var at kvalificere foreløbige fund og hypoteser ud fra elevernes perspektiver. Alle delstudier havde således et eksplorativt sigte, men på grund af det overordnede studies sekventielle design (jævnfør Small, 2011), hvor foreløbige fund fra hvert delstudie har informeret de efterfølgende, er hypoteserne blevet tydeligere undervejs i studiet.

## Afhandlingens vigtigste fund og resultater

Afhandlingen  består  af   en  sammenfattende  kappe  samt  fire  artikler  (artikel  1-4),  som  alle  er  udgivet. Siden afhandlingens udgivelse er endnu en artikel blevet publiceret (artikel 5), og dens vigtigste pointer bliver også gengivet nedenfor.

## Artikel 1: Approaching Responsibility: A Sensory Approach to Reflexivity on ResearcherParticipant Relations²

Denne artikel er en metodisk artikel, hvor jeg sammen med min kollega, postdoc Ida Andrea Nilsson, undersøger etisk ansvar i relationen mellem forsker og deltager gennem en refleksiv tilgang. Til at gøre dette anvender vi en sensorisk og feministisk teoretisk tilgang til refleksivitet, hvilket muliggør en dybere forståelse af  magtforhold og kontekstuelle faktorer i forskningssituationen. Artiklen tager analytisk afsæt i  det  sammensatte  begreb recognisable  emplacement ,  som  giver  mulighed  for  at  udforske  både  de  sociale kategorier  som  kroppen  repræsenterer,  og  de  sensoriske  oplevelser,  der  opstår  i  feltarbejdet.  Gennem analyser af  interaktioner og forhandlinger mellem mig som dataindsamlende forsker og elever fra 7. og 9. klasse viser vi, hvordan refleksivitet kan styrke det forskningsetiske ansvar.

² Visning af: Approaching responsibility

e sociale

i både et

DANISH JOURNAL OF

ikke er

Artiklens

snormer

## Artikel  2:  Bodies  in  motion:  exploring  transformations  of   students'  embodied practices through middle school years³

Med afsæt i observationer og skitsetegninger fra mit feltarbejde i 5., 7. og 9. klasse på to forskellige folkeskoler undersøger jeg, sammen med professor Niels Ulrik Sørensen og professor Kristian Larsen, hvordan  elevers  kropslige  praksisser  og  interaktioner  forandrer  sig,  når  eleverne  går  fra  5.  For  at analysere disse kropslige forandringer anvender vi en tredelt teoretisk ramme, der indfanger kroppens udvikling  i  relation  til hexis (krop), klasseværelset (rum)  og klassetrinnet (tid).  Igennem  denne  ramme identificerer  vi  mønstre  i  elevernes  kropslige  praksisser  og  sociale  involvering.  Analysen  viser,  at kroppe i 5. klasse overvejende er i konstant bevægelse og er socialt orienteret. I 7. klasse bliver kroppe mere stillesiddende og individualiserede I 9. klasse ses en mere kompleks dynamik, hvor individuelle stillesiddende praksisser kombineres med social bevægelse. Undersøgelsen identificerer også markante kønsforskelle  i  7.  og  9.  klasse,  hvor  piger  i  højere  grad  end  drenge  tilegner  sig  og  drager  fordel  af skolens implicitte normer for stilhed og ro. Ved at fremhæve de institutionelle og sociale konteksters betydning for elevernes kropslige praksisser bidrager studiet med en nuanceret forståelse af  samspillet mellem krop, tid og rum i skolen.

## Artikel 3: Folkeskolens sociale rum af  trivsel: Hvordan oplevelser af  og med kroppen er med til at skabe forskelle i adgangen til trivsel blandt elever i 5., 7. og 9. klasse i den danske folkeskole ⁴

I  denne  artikel  analyserer  jeg  sammen  med  sociologistuderende  Nicoline  Sager,  professor  Kristian Larsen  og  lektor  Jan  Thorhauge  Frederiksen  elevernes  perspektiver  på  trivsel  ved  hjælp  af   den eksplorative  metode multipel  korrespondanceanalyse .  Til  at  gøre  dette  anvender  vi  spørgeskemadata  fra 1309 elever ligeligt fordelt på 5., 7. og 9. klassetrin for at udvikle et elevdefineret trivselsbegreb. Vores analyse viser, at faktorer som udseende, sociale relationer i ens klasse samt ens brug af  sociale medier er væsentlige for elevernes trivsel i skolen. Derudover afslører resultaterne kønsforskelle, idet pigerne i højere  grad  end  drengene  rapporterer  om  lavere  trivsel  og  udtrykker  større  utilfredshed  med  deres kroppe.

## Artikel 4: Elevers forhandlinger af  normer for sundhed: En empirisk undersøgelse af, hvordan klassetilhørsforhold former normer for sundhed hos elever i 9. klasse ⁵

Denne artikel  belyser,  hvordan  elevers  sociale  klassetilhørsforhold  påvirker  deres  forhandlinger  om sundhed  i  skolen.  Gennem  et  fokusgruppeinterview  med  fem  unge  fra  9.  klasse  viser  analysen, hvordan elevernes opfattelse af  sundhed formes i samspil med interviewemnet, og hvordan de sociale forskelle, de unge bringer med sig, skaber forskellige betingelser for at forhandle sundhed på både et individuelt  niveau,  men  også  mere  generelt.  Artiklen  viser  samtidig,  at  elevers  sundhed  ikke  er determineret af deres sociale klasse, idet andre forhold også spiller ind i forhandlingerne. Artiklens formål  er  ikke  at  fastslå,  hvad  der  er  sundt  eller  usundt,  men  at  vise,  hvordan  sundhedsnormer forhandles i relation til de dominerende normer, der eksisterer i skolen.

³ Visning af: Approaching responsibility

[⁴ Praktiskegrunde(2021-2d)justenborg-sager-larsen-frederiksen](https://praktiskegrunde.dk/2021/praktiskegrunde(2021-2d)justenborg-sager-larsen-frederiksen.pdf)

[⁵ Normkritiske perspektiver - hvordan støtter vi børn og unge](https://u-p.dk/vare/2023-nr-2/)

Bre

0g 1

0- O

DANISH JOURNAL OF

## Artikel 5: Social klasses betydning for pigers trivsel i folkeskolen ⁶

Der er uforløste potentialer i at udvide forståelsen af  trivsel, når social klasse tages med i analysen. Derfor har min kollega, ph.d.-studerende Line Landis, og jeg undersøgt, hvordan social klasse påvirker pigers  trivsel  i  folkeskolen.  Vores  analyse  viser,  at  snævre  og  utydelige  normer  for  smag  begrænser elever i at udtrykke sig på måder, der virker 'passende', og derved kan føre til dårligere trivsel. Snævre og utydelige normer gør, at der eksisterer en større risiko for at falde udenfor normerne i et klasserum. Brede og tydelige normer er derimod forbundet med højere trivsel, fordi disse er nemmere at afkode og navigere i forhold til. På baggrund af  analysen præsenteres en model, som kan anvendes i praksis til at identificere normer for trivsel i relation til social klasse. Bol

## Referencer

Bourdieu, P. (1977). Outline of a Theory of Practice . Cambridge: Cambridge University Press.

Bourdieu, P. (1979). La Distinction . Paris: Minuit.

Bourdieu, P. (1983). The Field of Cultural Production . New York: Columbia University Press.

Bourdieu, P. (1984). Distinction. A Social Critique of the Judgement of Taste . London: Routledge.

Bourdieu, P. (1986). The Forms of Capital . In J.G. Richardson (ed.). Handbook of Theory and Research for the Sociology of Education (pp. 241-258). Westport, CT: Greenwood.

Bourdieu, P. (1987). What makes a Social Class? On the Theoretical and Practical Existence of Groups. Berkeley Journal of Sociology , 32: 1-17.

Bourdieu, P. (1988). Homo Academicus . Cambridge: Polity Press.

Bourdieu, P. (1990). The Logic of Practice . Cambridge: Polity.

Bourdieu, P. (1998). Practical Reasons. On the Theory of Action . Stanford: Stanford University Press.

Bourdieu, P. (1999). Understanding. In P. Bourdieu, G. Balazs, S. Beaud, F. Bonvin, E. Bourdieu, P.

Bourgois, S. Broccolichi, P. Champange, R. Christin, J. Faguer, S. Garcia, R. Lenoir, F. Euvrard, M.

Pialoux, L. Pinto, Podalydès, A. Sayad, C. Soulié &amp; L.J.D. Wacquant (eds.). The Weight of the World. Social Suffering in Contemporary Society (pp. 607-626). Cambridge: Polity Press.

Bourdieu, P. (2000). Fieldwork in Culture . Lanham: Rowman &amp; Littlefield Publishers.

Bourdieu, P. &amp; Farage, S. (1994). Rethinking the State: Genesis and Structure of the Bureaucratic Field. Sociological Theory , 12: 1-18.

Bourdieu, P. &amp; Passeron, J. C. (1977). Reproduction in Education, Society and Culture . Thousand Oaks, California: SAGE Publications Inc.

Bourdieu, P. &amp; Wacquant, L. (1992). An Invitation to Reflexive Sociology . Chicago: University of Chicago Press.

Bulter, J. (1990). Gender Trouble: Feminism and the Subversion of Identity . New York: Routledge.

Bulter, J. (1993). Bodies That Matter: On the Discursive Limits of Sex . New York: Routledge.

Husted, E. &amp; Pors, J.G. (2021). Eklektiske analysestrategier . København: Nyt fra Samfundsvidenskaberne.

[⁶ Social klasses betydning for pigers trivsel i folkeskolen · Dansk pædagogisk Tidsskrift](https://dpt.dk/temanumre/2024-4/social-klasses-betydning-for-pigers-trivsel-i-folkeskolen/)

th grade in

al aspect of

DANISH JOURNAL OF

wever, the

ition of the

ssertation's

summary-

7

Justenborg, K.V. (2023): Elevers forhandlinger af  normer for sundhed. En empirisk undersøgelse af hvordan klassetilhørsforhold former normer for sundhed hos elever i 9. Klasse. Unge Pædagoger , 2: 7683.

Justenborg,  K.  V. (2023). Vurdere(n)de  Elevkroppe:  Et  mixed  methods-studie  af   kroppes  inter-relationelle betydning for elevers sundhed og trivsel i folkeskolen . Aalborg Universitetsforlag. DOI: 10.54337/aau644672236

Justenborg,  K.  V.,  &amp;  Gustavsen,  L.  L. (2024).  Social  klasses  betydning  for  pigers  trivsel  i folkeskolen. Dansk Pædagogisk Tidsskrift , 4: 22-37.

Justenborg,  K.  V.,  &amp;  Nilsson,  I.  A. (2023).  Approaching  responsibility:  A  sensory  approach  to reflexivity on researcher-participant relations. Kvinder, Køn &amp;  Forskning , 34(2): 59-74.  DOI: 10.7146/kkf.v34i1.132334

Justenborg,  K.  V.,  Sager,  N.,  Larsen,  K.,  &amp;  Thorhauge  Frederiksen,  J. (2021).  Folkeskolens sociale rum af  trivsel: Hvordan er oplevelser af  og med kroppen med til at skabe forskelle i adgang til trivsel blandt elever i 5., 7. og 9. klasse i den danske folkeskole. Praktiske Grunde: Nordisk tidsskrift for kultur- og samfundsvidenskab , 15(2): 15-40.

Justenborg,  K. V.,  Sørensen,  N.  U.,  &amp;  Larsen,  K. (2024). Bodies in motion: exploring transformations of students' embodied practices through middle school years. Journal of  Youth Studies , 1-21. DOI: 10.1080/13676261.2024.2419091

Køppe, S. (2008). En moderat eklekticisme. Psyke og Logos , 29(1): 15-36.

Lamont, M., &amp; Molnár, V. (2002). The Study of Boundaries in the Social Sciences. Annual Review of Sociology , 28(1): 167-195. DOI: 10.1146/28.110601.141107

Larsen K. (2021). Sundhedskapital: Investeringer i kroppen . København: Samfundslitteratur.

Le Roux, Brigitte and Rouanet, Henry (2010). Multiple Correspondance Analysis . Sage London.

Pink, S. (2015). Doing Sensory Ethnography . London: SAGE Publications Ltd.

Skeggs, B. (1997). Formations of  class and gender: Becoming respectable . London: SAGE publications Ltd.

Small, M.L. (2011). How to Conduct a Mixed Methods Study: Recent Trends in a Rapodly Growing Literature. Annual Review of  Sociology , 37(1): 57-86.

## Abstract

In the dissertation Evaluating Bodies: A Mixed-Methods Study of Bodies and their Inter-relational Significance for Students' Health and Well-being in Danish State Schools I focus on students' perspectives on what contributes to their health and well-being in their everyday school life. To explore this, I have combined different methods that shed light on students' perspectives, specifically from students in 5th, 7th, and 9th grade in the Danish primary and secondary school system. The physical body is highlighted as a central aspect of students' well-being, as it is always already present in the school and carries symbolic value. However, the role of the body is often overlooked in existing well-being research, making this a key contribution of the dissertation.  The  dissertation  consists  of  a  main  part  ( kappe )  and  four  articles.  Since  the  dissertation's publication, an additional article has been published. Its key findings are also included in this summaryarticle.