Pædagogiske ildsjæle og entreprenører
Forfattere: Mikkel Snorre Wilms Boysen, Nils Falk Hansen, Mostafa Yamil
Tidsskrift: FPPU (2020-10-19)

## Pædagogiske ildsjæle og entreprenører

Et studie af entreprenørskab som et muligt rum for faglig fordybelse og specialisering inden for det pædagogiske felt

## Mikkel Snorre Wilms Boysen

Ph.d. og docent, University College Absalon msb@pha.dk

## Nils Falk Hansen

lektor, Ph.d. studerende ved DPU nifh@edu.au.dk

## Mostafa Yamil

lektor, University College Absalon moya@pha.dk

## Resumé

I de seneste 30 år har pædagogprofession og pædagoguddannelse ændret sig på måder, der tilsyneladende har gjort faglig fordybelse for pædagoger og UC undervisere  vanskeligere.  I  dette  lys  synes  entreprenante  pædagogiske  ildsjæle  at repræsentere en mulig modpol, i den forstand at ildsjæle ofte evner at stå værn om faglig kvalitet, fx med afsæt i fagområder som drama, musik eller billedkunst. Ligeledes formår entreprenører ofte at etablere værdifulde initiativer indenfor, udenfor eller på tværs af formelle institutioner og organisationer. I artiklen undersøges denne hypotese og problemstilling via et empirisk studie af tre pædagogiske entreprenante ildsjæle før/under/efter en række workshops, hvor ildsjælene arbejder med pædagogiske målgrupper. Tre forskere/undervisere og 50 pædagogstuderende på tre forskellige campusser foretager undersøgelsen. Studiet peger på, at faglig ekspertise og specialviden kan opnås både udenfor og inden for etablerede formelle institutioner, men at entreprenørskab giver nogle særlige muligheder i forhold til at fastholde ildsjælenes fokus på deres pædagogiske visioner og deres faglige ekspertise. I artiklen diskuteres afslutningsvist ulemper og fordele ved at anvende entreprenørskabs-modeller til at oparbejde og tilbyde specialviden på kanten af den pædagogiske profession og uddannelse.

## Abstract

## Social entrepreneurs within the pedagogical profession: A study of entrepreneurship as a possible way to build up specialized pedagogical competence and environments.

In  Denmark, the pedagogical profession and the fi  eld of social education have changed radically over the last thirty years: pedagogues are expected to acquire both academic and practical competence, as well as have a broad set of knowledge within many different pedagogical subcategories. In consequence, educators and pedagogues have found it increasingly diffi  cult to achieve and maintain specialized, rather than general, professional expertise. In this perspective, social entrepreneurship seems to represent a possible gateway, because entrepreneurs are often able to focus on a specifi  c professional agenda and approach, e.g. within the fi  eld of drama, music, visual art, therapy, etc. In the current article, this hypothesis is investigated through a qualitative case study of three social entrepreneurs' pedagogical careers, methods, approaches and visions. The study is conducted by three researchers/educators and fi  fty students across three different campuses. The study indicates that specialized knowledge and competence can be achieved and maintained both within and outside formal institutions. Still, entrepreneurship seems to offer unique possibilities when it comes to the establishment of specialized pedagogical environments with a continuous focus on specifi  c visions and approaches. At the end of the article, entrepreneurship within the pedagogical profession is discussed from a normative perspective and essential pros and cons are highlighted.

## Nøgleord

Kreativitet, ildsjæl, profession, værkstedspædagogik, social entreprenørskab.

## Keywords

Creativity, motivation, profession, craftsmanship, social entrepreneurship.

## Introduktion

Ildsjæl er et begreb, der ofte anvendes om personer, som føler et særligt 'kald' til, eller en særlig motivation for, at bidrage med noget til gavn og glæde for andre (e.g.,  Hulgård,  1995).  Yderligere  er  ildsjæle  ofte  forbundet  med  personer  med entreprenante kompetencer og handlekraft (e.g., Abildgaard, 2017). Den pædagogiske historie er rig på sådanne entreprenante personer, der har været med til at forme, defi  nere og udvikle den pædagogiske profession. Fra grundlæggerne af de første danske børnehaver, Erna Drachmann og Hedevig Bagger, til reformpædagogikkens stiftere og arvtagere såsom Astrid Gøssel og Lotte Kærså (Bayer og Kristensen, 2015). Med ildsjælens store engagement følger ofte faglig styrke og høje kvalitetsstandarder. Fra dette perspektiv repræsenterer ildsjæle samlet set en særlig kvalitet i den pædagogiske profession både i forhold til at skabe kvalitet, udvikling samt social og kulturel værdi for børn, brugere og borgere.

Da ildsjælen således synes at udfylde en vigtig rolle i den pædagogiske profession, er det væsentligt at studere, hvad der motiverer ildsjælen, og hvorledes ildsjælens kompetencer og virkeområde etableres og fremmes. Studier tyder på, at personer, der føler et kald i forhold til at yde en særlig indsats, motiveres af en række faktorer, såsom faglige miljøer, handlefrihed og mulighed for fordybelse (Hein, 2013; Rasmussen, 2014, Sørensen &amp; Hutters, 2015). Der kan dog argumenteres for, at de nævnte faktorer udfordres af en række forandringer inden for den pædagogiske profession og uddannelse, som kan identifi  ceres fra slutningen af det forrige århundrede. På pædagoguddannelsen er det i stigende grad blevet vanskeligere at etablere et fagligt miljø omkring specifi  kke fag eller specialiseringsområder (Rothuizen &amp; Togsverd, 2019; Tuft, 2015), herunder i særlig grad de praktisk-musiske fagområder (e.g., Boysen, 2010; Boysen, Kamp og Uddholm, 2020; Rambøll, 2012: Redaktion, 2019). I professionen har pædagogers arbejde og tid til fordybelse været udfordret af et stigende krav om evalueringer, dokumentation, standardisering, m.m. (e.g., Ahrenkiel m.fl  ., 2012; Hjort, 2005, Hjort, 2012; Larsen, 2013; Rothuizen, 2016). Med afsæt i denne problematik undersøges i artiklen:

Hvad karakteriserer en moderne ildsjæl/entreprenør inden for det pædagogiske felt i lyset af aktuelle vilkår i pædagoguddannelsen og i den pædagogiske profession?

Artiklen tager afsæt i et udviklingsprojekt med titlen 'pædagogiske ildsjæle og entreprenører', i hvilket formålet var at undersøge entreprenante pædagogiske ildsjæles baggrund, faglighed og motivation. 1  Empirien består af interviews med tre pædagogiske ildsjæle samt observationer af de pædagogiske ildsjæle i aktion i forbindelse med en række 2-ugers pædagogiske forløb med børn/unge/borgere. Indsamling af empiri er foretaget af artiklens tre forfattere samt cirka 50 studerende på tre forskellige campusser, der har været med i de pædagogiske projekter som deltagende observatører. 2

I artiklen etableres en kobling mellem begrebet ildsjæl og begrebet entreprenørskab,  der  af  artiklens  forfattere  anses  som  et  mere  teoretisk  velbeskrevet begreb,  der  desuden  kan  associeres  med  interessante  aktuelle  udviklingstendenser og potentialer inden for den pædagogiske profession (se mere i afsnittet 'ildsjælen og entreprenøren'). I tråd med dette, er der i undersøgelsen fokus på at beskrive, hvad der ligger bag valget om at blive selvstændig entreprenør. Det skal dog i denne sammenhæng understreges, at der naturligvis kan anlægges et kritisk blik på entreprenørskab som et attraktivt udviklingsspor i den pædagogiske uddannelse og profession. Først og fremmest kan der argumenteres for, at entreprenørskab er relateret til konkurrencestatens imperativ om effektivisering, konkurrence og økonomisk bæredygtighed med deraf følgende produktion af tabere og vindere, konkurrence, rigide evalueringsværktøjer, m.m. (Abildgaard, 2017; Illeris, 2014; Sørensen &amp; Hutters, 2015). Endvidere kan inspirationen fra entreprenørskabsfeltet anses som del af en projektifi  cering af samfundet, hvor forandring og udvikles hyldes og stabilitet/tradition devalueres (Boysen, Jansen &amp; Knage, 2018; Ernø, 2018; Jensen, 2009). Det skal i den forbindelse pointeres, at en forherligelse af entreprenørskab ikke er hensigten. Men målet i artiklen er først og fremmest at undersøge de entreprenante ildsjæles anatomi og potentialer fremfor at fremstille problematiske aspekter af pædagogikkens markedsgørelse. I  artiklens  afslutning  diskuteres  de  undersøgte  tendenser  fra  en  mere  kritisk vinkel.

Artiklen er struktureret på følgende måde. I første del beskrives en række mulige tilgange til den entreprenante ildsjæl og der præsenteres en række studier med fokus på ildsjælens motivationsfaktorer. ligeledes skitseres metode og undersøgelsesdesign. I anden del præsenteres tre udvalgte cases med entreprenante ildsjæle. I tredje del diskuteres de præsenterede cases, bl.a. med henvisning til forandringer i uddannelse og profession. Til sidst foreslås begrebet 'social entreprenørskab' som en frugtbar måde til at forstå og tolke pædagogiske ildsjæle i en nutidig kontekst.

1 Se evt. afsluttende rapport, undervisningsforløb, m.m. på UC Viden https://www.ucviden.dk/portal/da/ projects/paedagogiske-ildsjaele-og-entreprenoerer(46be9d73-7dbc-40ad-9cfb-9c44dd2542b0).html

2 I projektet deltog også andre ildsjæle, bl.a. Jakob Kiørboe, der har opbygget mange store kulturprojekter inden for det pædagogiske felt. Men i forhold til nærværende artikel er tre ildsjæle udvalgt som det centrale empiriske afsæt, da der således er tale om, at de tre forfattere og de tre campusser hver er repræsenteret af én enkelt ildsjæl i artiklen.

## Faglig fordybelse og ekspertise

Pædagoguddannelsen har undergået en væsentlig forandring i løbet af de seneste 40 år. I denne forbindelse synes to udviklingstrends at have haft en særlig betydning i forhold til ekspertens rolle, position og karakter i den pædagogiske uddannel  se  og  profession.  Den  ene  tendens  handler  om  generalisering  og  den  anden ten  dens handler om akademisering.

Med  generalisering  hentydes  til  den  måde,  hvormed  pædagoguddannelsen har forandret sig fra at indeholde specifi  kke specialiseringsområder og fagligheder 3  til at indeholde kompetenceområder og pædagogisk viden af mere generisk karakter. Her er en række eksempler og nedslagspunkter fra centrale bekendtgørelser: I 1992 blev de tre uddannelser - børnehavepædagog-, fritidspædagogog socialpædagoguddannelsen - sammenlagt til 'den fælles pædagoguddannelse' (Bekendtgørelse om uddannelse af pædagoger, 1992). Hermed forsvandt en del af den faglighed, der var særligt målrettet specifi  kke brugergrupper. Med bekendtgørelsen i 2007 udgik en lang række af de traditionelle fag, såsom psykologi og musik, som i stedet implementeredes i bredere fagområder som fx faget 'udtryk, musik og drama' eller 'individ, institution og samfund'. I bekendtgørelsen fra 2014 nedlægges de nyetablerede fag og der oprettes i stedet kompetenceområder, som kan imødekommes på relativt forskelligartede måder. Samlet set betyder denne udvikling, at etablerede fagligheder har haft svære vilkår og at fastholdelse af specialviden  og  fagkulturer  har  været  vanskelig  (e.g.,  Boysen,  2010;  Boysen, Kamp og Uddholm, 2020; Rothuizen &amp; Togsverd, 2019; Tuft, 2015).

Med akademisering henvises til, at pædagoguddannelsen i stigende omfang har fokuseret på akademiske kompetencer på bekostning af praksisrettede kompetencer. Med bekendtgørelsen fra 2007 blev uddannelsen omdannet til en professionsbacheloruddannelse. Dette betød bl.a., at studerende skulle kunne forholde sig eksplicit til forskning som del af deres pædagogiske kompetenceprofi  l. Ligeledes skulle de studerende forberedes til evt. at kunne optages og videreuddannes på kandidatniveau på universitet. Den gradvise forøgede akademisering betød, at skriftlige, teoretiske og forskningsmetodiske kompetencer blev opprioriteret og at musisk-praktiske kompetencer blev nedprioriteret (se fx EVA, 2003; Boysen, 2010 og Boysen, 2010; Boysen, Kampp &amp; Uddholm, 2020; Rambøll, 2012; Rothuizen &amp; Togsverd, 2019). Således indgik de praktisk-musiske fagområder med begrænset vægt i bekendtgørelsen fra 2007 og 2014 (Boysen, Kampp &amp; Uddholm, 2020; Redaktion, 2019).

Udviklingen  på  pædagoguddannelsen  har  indvirket  på  professionen  i  den forstand, at uddannede pædagoger i mindre grad har mestret teknikker til at varetage pædagogiske aktiviteter (se fx Danske Professionshøjskoler, 2019, s. 6; Rambøll, 2012, s. 4). Men derudover har en række studier af den pædagogiske profession  indikeret,  at  pædagoger  er  splittet  mellem  en  række  dagsordner  og opgaver, der betyder at pædagogen i mindre grad oplever, at der er tid og mulighed til faglig fordybelse (se fx Ahrenkiel m.fl  ., 2012; Andersen, Hjort &amp; Schmidt, 2008; Hjort, 2012; Larsen, 2013; Rothuizen, 2016). Katrin Hjort skitserer således et pædagogisk landskab, hvor pædagogen simultant må orientere sig mod en 'forvaltningsfornuft, en faglig fornuft og en forretningsfornuft' (Hjort, 2012, s. 70). Resultatet er ifølge Hjort et arbejdsliv med mange konkurrerende opgaver, ofte refereret til som det 'multiple arbejde' (s. 73), hvor pædagogen kontinuerligt afbrydes. I tråd med dette kan arbejdet karakteriseres med begreber som 'afbrudt tid' eller 'intermittent arbejde' eller 'fl  ydende arbejde' (Hjort, s. 74) (se også Sørensen, 2019,  s.  57-58).  Fagligheden  udfordres  særligt  af  et  organisatorisk  perspektiv/ hensyn med fokus på fl  eksibilitet og generiske kompetencer fremfor en professionslogik med fokus på stabilitet og fordybelse (Hjort, s. 74).

3 Betydningen af begrebet faglighed er omdiskuteret, i særdeleshed inden for den pædagogiske profession (e.g.,  Rothuizen, 2015). I nærværende artikel skelnes primært mellem en specialiseret faglighed, som særligt knytter an til 'viden, forudsætninger og kompetencer som man besidder inden for et bestemt fag, fagområde, håndværk eller erhverv' (Den Danske Ordbog) og en general faglighed, som knytter an til generiske kompetencer, der går på tværs af specifi  kke fagområder.

Med baggrund i ovenstående kan der samlet argumenteres for, at faglig pædagogisk fordybelse og ekspertise er udfordret af akademisering og generalisering i uddannelse samt af evaluering, dokumentation og standardisering i professionen. I det følgende ses der nærmere på, hvad der motiverer ildsjælen og den sociale entreprenør og hvordan entreprenørskab kan være en måde at skabe fagligt fokus uden for formelle institutioner.

## Ildsjælen og entreprenøren

I dette afsnit præsenteres et blik på ildsjælens motivationsfaktorer og rammebetingelser både indenfor og uden for institutionelle kontekster. I forhold til at undersøge ildsjælen i en institutionel sammenhæng, anvendes studier og teoretiseringer af Helle Hedegaard Hein, idet hun er én af de forskere, som mest omfattende har beskæftiget sig med, hvorledes medarbejdere, der drives af et særligt kald, motiveres og ledes - både i forhold til pædagoger (2015), professionsudøvere generelt (2009; 2012A) og kunstnere i offentlige institutioner (2012B; 2013). I forhold til at undersøge ildsjælen uden for en institutionel ramme, anvendes teoretiseringer og kategoriseringer med afsæt i studier af entreprenører og sociale entreprenører (Clark &amp; Quigley, 2018; Kruse, Wach, Costa &amp; Moriano, 2019).

I  Heins analyser anvendes termen 'eksistentielle motivationsfaktorer' til at beskrive,  hvorledes  og  hvorfor  nogle  medarbejdere  er  drevet  af  et  kald  (Hein, 2013). Hein bruger ikke selv begrebet 'ildsjæl', men hendes beskrivelser af den såkaldte 'primadonna' er på mange måder identisk med tidligere beskrivelser af 'ildsjæle' (se fx Hulegård, 1995 eller Kollerup &amp; Thorball, 2005), i den forstand at sådanne personer ofte føler et kald, er initiativrige, arbejdsomme og har høje og idiosynkratiske kvalitetsstandarder (Hein, 2013). I Heins forskning er målet at undersøge, hvorledes kreative og initiativrige medarbejdere motiveres og hvorledes de bedst kan ledes (Hein, 2009, s. 2). Med dette formål har Hein eksempelvist undersøgt arbejdsprocesser på det kongelige teater i et 4-årigt langt feltstudie. Ud fra den indsamlede empiri beskriver hun fi  re forskellige arketyper, som hun placerer i et kontinuum gående fra venstre til højre i følgende orden: 'primadonnaen', 'præstations-tripperen',  'pragmatikeren'  og  'lønmodtageren'.  Rækkefølgen  af disse arketyper illustrerer arketypens villighed til at bringe ofre: 'Villigheden til at bringe ofre handler primært om den grad af mental energi, man investerer i sit arbejde, og i hvor høj grad man er villig til at kæmpe for det, man tror på. Jo mindre villig man er til at gå på kompromis med sine værdier og idealer, jo længere ude til højre på skalaen ligger man' (Hein, 2009, s. 4). Det, der er særligt ved primadonnaen som arketype, er altså, at de er villige til at investere tid og ressourcer og at de ikke bryder sig om at gå på kompromis med kvalitet. Derudover er primadonnaen ifølge Hein karakteriseret ved, at arbejdet er en uadskillelig del af deres identitet, og at de professionelle og personlige værdier således smelter sammen. Ofte er personer, der ifølge Heins model kan karakteriseres som madonnaer, ligeledes på et højt ekspertise niveau, da villigheden for at kæmpe for kvalitet vil føre til et højt kompetenceniveau. Men Hein understreger, at personer der er mindre villige til at ofre mentale ressourcer også kan repræsentere en høj grad af ekspertise (s. 4).

Kaldstanken,  ildsjælen  og  primadonnaen  synes  på  fl  ere  områder  beslægtet med begrebet social entreprenørskab. Med social entreprenørskab henvises til innovative initiativer, hvor endemålet er at skabe social/kulturel værdi frem for profi  t, som normalt anses som endemålet i kommerciel entreprenørskab (Dees &amp; Anderson, 2006). Samtidig er social entreprenørskab ikke defi  neret som fi  lantropi, idet social entreprenørskab som udgangspunkt er defi  neret som aktiviteter, der er økonomisk bæredygtige, såsom eksempelvis mikrolån til kvinder i den tredje verden. Der er lavet en række studier, hvor man har forsøgt at afdække forskelle og ligheder mellem sociale og kommercielle entreprenører. I studier udført af Newbert, Clark &amp; Quigley (2018) og Kruse, Wach, Costa &amp; Moriano (2019) kombineres Theory of Planned Behavior (Ajzen, 1991) med Basic Human Value Theory (Schwartz, 1992) med henblik på at beskrive, hvilke personlige værdier, der  danner  baggrund  for  entreprenant  handling.  Ikke  overraskende  indikerer sådanne studier, at entreprenører generelt er relateret til dimensionen 'udvikling'  frem  for  'fastholdelse',  idet  entreprenøriel  virksomhed  per  defi  nition  er nyskabende. Yderligere indikerer studier udført af Kruse, Wach, Costa &amp; Moriano (2019), at sociale entreprenører kan kategoriseres i dimensionen 'transcendens', hvorimod kommercielle entreprenører i højere grad kan kategoriseres i dimensionen 'selvforstærkning'. Dvs. at sociale entreprenører er motiveret af mulighed for at skabe social retfærdighed, hjælpe andre, m.m., hvorimod kommercielle entreprenører i højere grad er orienteret mod individuel succes.

Arketypen på den sociale entreprenør ligner således ildsjælen i den forstand, at begge primært er optaget af at skabe værdi for andre og således begge kan relate- res til kaldstanken. 4  Endvidere er arketypen på den sociale entreprenør sammenlignelig med primadonnaen i den forstand, at begge er selvstændige, initiativrige og kreative. Dog er der den væsentlige forskel, at primadonnaen, ifølge Hein, ofte bør  skærmes i forhold  til  økonomiske  og  administrative  forhold,  hvorimod  den socia  le entreprenør netop favner sådanne elementer i sit virker.

## Empiri og metode

Projektets empiriske del er produceret af artiklens tre forfattere samt 50 studerende på fem forskellige moduler fordelt i Slagelse, Roskilde og Vordingborg i forbindelse med de curriculære forløb 'professionsviden og forskning', 'didaktik og dannelse' og 'pædagogiske miljøer og aktiviteter'. 5  Den empiriske del består af:

- (1) Forfatternes observationer af de tre ildsjæle under to ugers feltstudie.
- (2)   De studerendes deltagerobservationer af de tre ildsjæle under samme feltstudie.
- (3)   Kvalitative interview med de tre ildsjæle foretaget med afsæt i observationerne af både studerende og forskere.

Interviews er semistruktureret og kredser om følgende tematikker: (1) Vejen til at blive entreprenør/ildsjæl, (2) årsagen til at blive entreprenør/ildsjæl, og (3) hvilken særlig ekspertise ildsjælen repræsenterer. I observationerne er der fokus på at afdække, hvori ekspertens viden og motivation består.

Med deltagelsen af både forskere og studerende er undersøgelsen trianguleret, hvilket er en velkendt metode inden for kvalitativ forskning (Bryant &amp; Charmaz, 2007). De studerendes medvirken har dels til hensigt at involvere studerende i undersøgelsesprocesser og dermed styrke integration af uddannelse og forskning (Schmidt, 2018). Endvidere tilbyder de studerendes oplevelse af ildsjælens kompetencer et alternativt blik sammenlignet med forskernes: De studerende er fremtidige professionsudøvere og er orienteret mod, hvad de kan lære og integrere i egen professionsidentitet. Dette giver et særligt perspektiv på, hvad der repræsenterer værdifuld og pædagog-relevant viden. I forløbet bedes de studerende skriftligt om at refl  ektere over deres observationer og interviews i dette lys. Forskeres og studerendes analyser/memoer sammenholdes i komparative kollektive analyser med inspiration fra grounded theory (Charmaz, 2006). Således kodes og sammenlignes studerendes og forskeres oplevelser af ildsjælens tilgange, pædagogiske dispositioner og værdier (Guvå &amp; Hylnader, 2003, s. 37-47).

4 Den foreslåede kobling mellem ildsjælen, social entreprenørskab, kaldstanken og ønsket om at 'skabe værdi for andre' fungerer som en tentativ tese, der kalder på en teoretisk/historisk redegørelse, der ligger uden for rammerne af denne artikel.

5 På pædagoguddannelsen eksisterer et valgfrit modul med titlen 'Social innovation og entreprenørskab'. Dette kunne også være anvendt som afsæt for undersøgelsen. Dette er dog fravalgt, da det forekom usikkert at basere et projekt på et modul, der ikke med sikkerhed oprettes.

Et andet væsentligt element ved undersøgelsen er, at den indeholder et forløb, hvor forskere og studerende deltager i ildsjælens aktiviteter med en pædagogisk målgruppe som aktører og som deltagende observatører (Emerson, Fretz &amp; Shaw, 2011, s. 2-5). Hermed har forskere og studerende mulighed for at se ildsjælen i aktion og dermed skabe et observationsbaseret indblik i ildsjælens metoder, visioner og ideer. Samtidig er de studerende delvist deltagere i forløbet, hvilket betyder at ildsjælen løbende må instruere og give inputs til de studerende. Hermed italesættes ildsjælens metoder, visioner og prioriteter (se evt. eksempel på denne metode i Boysen, 2015, s. 67). Endvidere giver de deltagende observationer mulighed for løbende uformelle interview (situerede interview) med ildsjæl (Brinkmann &amp; Kvale, 2009). Afslutningsvist kvalifi  cerer observationerne de afrundende formelle interview med ildsjælen, idet der kan spørges ind til konkrete iagttagelser som i et observationsbaseret interview (e.g., Kampmann, 2017, s. 96-97). De afrundende  interview  er  således  semistruktureret  med  afsæt  i  en  fællesgjort spørgeguide, men tonet af forskeres og studerenes idiosynkratiske iagttagelser.

Tabel 1: Oversigt over forløb med hver enkelt ildsjæl

|     | Aktivitet                                 | Deltagere                                 | Metode                                                |
|-----|-------------------------------------------|-------------------------------------------|-------------------------------------------------------|
| uge | Intromøde og briefing                     | Forsker, studerende og ildsjæl            | Uformelle interviews                                  |
|     | Første række af pædagogi- ske aktiviteter | Forsker, studerende, ildsjæl og målgruppe | Deltagende/passiv observa- tion, uformelle interviews |
|     | Opsamling af observationer og interviews  | Forsker og studerende                     | Kollektiv analyse                                     |
| uge | Anden række af pædagogi- ske aktiviteter  | Forsker, studerende, ildsjæl og målgruppe | Deltagende/passiv observa- tion, uformelle interviews |
|     | Interview af forsker                      | Forsker og ildsjæl                        | Formel interview                                      |
|     | Interview af forsker                      | Studerende og ildsjæl                     | Formel interview                                      |
|     | Interview af studerende                   | Forsker og studerende                     | Formel interview                                      |
| uge | Opsamling                                 | Forsker og studerende                     | Kollektiv analyse                                     |

## Case 1: Karen Sieling

Karen Sieling er uddannet pædagog og har herefter specialiseret sig i at udvikle metoder til  at  fremme  kreativitet.  Hun  har  startet  sin  egen  socialøkonomiske virksomhed Frirum Lab, hvor hun anvender genbrugsmaterialer som afsæt for skabende arbejde. Virksomheden har lokaler i Vestsjællandscenteret i Slagelse, hvor Sieling underviser og laver workshop med daginstitutioner, skoler, pædagoger, ledere, personalegrupper, virksomheder, m.m. Sieling kommer også ud til konferencer, hvor hun holder oplæg eller faciliterer forskellige former for kreative processer og ide-generering.

Sielings  specialviden  er  udviklet  hen  over  mange  år.  Oprindeligt  ville  hun være beklædningsdesigner, men valgte i stedet pædagogfaget. På pædagoguddannelsen lærte hun på værkstedslinjen at arbejde med teknikker og værktøj. Efter uddannelsen blev hun ansat som pædagog, men koncentrerede sig så vidt muligt om at skabe rum for det kreative. Ved siden af arbejdet lavede hun workshops og underviste. I denne periode opfordrede fl  ere hende til at blive selvstændig. Samtidigt begyndte Sieling i stigende grad at føle den offentlige ramme som hæmmende i forhold til arbejdet med at fremme kreativitet:

'Igennem mit arbejde fi  k jeg lov at lave nogle rigtig spændende projekter, men ofte oplevede jeg, at der inden for den offentlige ramme ikke var plads til eller ressourcer til de aktiviteter, jeg ville sætte i gang. Og det kunne jeg godt mærke frustrerede mig, når nu både forskning og samfundsbehov tilsiger, at vi skal arbejde mere med kreativitet, at vi skal arbejde mere praktisk, at vi skal bruge vores hænder mere og at vi skal lære vores børn at gribe noget og gøre noget ved det. Det var det, der drev mig til at skabe min egen virksomhed. Jeg ville prøve at se om det ikke kunne gøres bedre og anderledes. (Interview med Sieling)'

Som citatet demonstrerer, er Sieling drevet af en række værdier og visioner. Hun ser  et  pædagogisk  potentiale  i  det  kreative  arbejde  og  hun  ser  også  en  pædagogisk profession, som ikke evner at tilbyde børnene tilstrækkelige muligheder. Med afsæt i sådanne værdier og visioner etablerer Sieling sin virksomhed, der bl.a. indeholder et kreativitetslaboratorie med en masse genbrugsmaterialer. Et sådant kreativitetslaboratorium kunne vanskeligt etableres i en normal daginstitution af pladsmæssige og ressourcemæssige årsager. Men med etableringen af Sielings laboratorie kan daginstitutionerne og skolerne komme på besøg hos Sieling og arbejde med et omfattende udvalg af materialer.

## Case 2: Anita Nielsen

Anita  Nielsen  er  oprindeligt  uddannet  pædagog  og  har  mange  års  erfaringer fra pædagogisk praksis primært fra daginstitutionsområdet samt fra skole- og fritidspædagogikken. Gennem alle årene i praksis, har Nielsen haft en særlig interesse  for  at  inddrage  æstetiske  læreprocesser  og  kunstneriske  udtryksformer som pædagogiske drivkræfter i arbejdet med at skabe rum for fantasi, leg og kreativitet i mødet mellem børn, unge og pædagoger. Med udgangspunkt i sin egen virksomhed 'Anita Nielsen Drama &amp; Teater' er Nielsen, i dag, engageret i efteruddannelse og kursusvirksomhed for pædagoger og lærere rettet mod udviklingen af æstetiske og kreative læringsmiljøer i dagtilbud og folkeskoler. Desuden deltager hun i kunst og kultursamarbejder mellem kommuner, dagtilbud og kulturinstitutioner og arbejder samtidig med teaterforestillinger og dramaundervisning for og med børn og unge.

Nielsens  særlige  kompetencer  og  specialviden  inden  for  arbejdet  med  dramapædagogik og æstetiske læreprocesser er bygget op af praksiserfaringer med at søsætte kreative projekter med børn og unge i den pædagogiske praksis gennem mange år, inden hun i 2015 valgte at kaste sig ud i en selvstændig virksomhed som pædagogisk igangsætter. Udover erfaringerne fra praksis har hun også taget både en pædagogisk diplomuddannelse i drama- og teaterpædagogik, samt en masteruddannelse i teaterpædagogik.

Beslutningen om at forlade den offentlige sektor for at starte op selv, var for Nielsen begrundet i en oplevelse af, at nye målrationelle styringsformer, standardiserede evaluerings-teknologier og stigende dokumentationskrav gjorde det stadig  vanskeligere  at  skabe  rum  for  æstetisk  fordybelse  og  kreativitet  i  den pædagogiske praksis. For Nielsen er det en vigtig motivation at være med til at fastholde og udvikle nye rum, hvor børn og unge får mulighed for at fordybe sig kreativt i inspirerende fælles oplevelser og skabende processer med afsæt i kunstneriske udtryksformer.

'Der fi  ndes mange fl  ere talenter og ressourcer i vores børn og unge end dem, der lægges vægt på i Folkeskolen i dag. De æstetiske læreprocesser er fundamentalt vigtige for børn og unge, både i et dannelsesmæssigt og et uddannelsesmæssigt perspektiv. Det handler om at nære børns og unges nysgerrighed og livsglæde. Og det handler om vores forpligtelse til som samfund at sikre at alle børn og unge får styrket deres kreativitet, tro på sig selv og oplever at være værdifulde deltagere i skolernes læringsfællesskaber. Jeg arbejder med at skabe mennesker, der kan skabe. Vi bliver i øvrigt også meget gladere som voksne, når vi udfordrer læringsrummets forudsigelighed og tør gå nye didaktiske veje eller fi  nder modet til at gå på opdagelse i drama, dans, musik eller maleri med en fl  ok begejstrede børnehavebørn. (Interview med Nielsen)'

## Case 3: Frank Suhr

Frank Suhr er uddannet pædagog og har en diplom i offentlig ledelse. Suhr er leder af et metal- og træværksted, beliggende i Præstø på Sydsjælland. Værkstedet er en del af Vordingborgs sociale virksomhed og er et tilbud for brugere med psykiske funktionsnedsættelser, der selv har ønsket tilbuddet som deres arbejdsplads. Brugerne bliver set som ligeværdige medarbejdere. Suhr har udviklet en særlig tilgang til værkstedskulturen, hvor fokus på produktion ikke overskygger hensynet til borgernes forudsætninger og ønsker.

Suhr har haft forskellige beskæftigelser, før han besluttede sig for at arbejde inden for omsorgsområdet. Af personlige årsager valgte han at uddanne sig til pædagog, hvor han ønskede at kombinere sine snedker færdigheder med sin pædagoguddannelse, dette med henblik på at kunne arbejde kreativt med mennesker i udsatte positioner. Hans ønske blev til virkelighed, da han overtog ledelsen af træ- og metalværkstedet. Her har han skabt en værkstedskultur, hvor, som han siger, 'ideerne kan få frit spil og blive ført ud i livet, gennem forskellige og fantasifulde former'. Hans projekt handler om at nytænke værksteds-tilbuddet inden for social- og specialområdet, hvor tendensen ofte handler om at sætte borgere med psykiske funktionsnedsættelser til at udføre meningsløse produktionsprocesser, som minder mere om opbevaringssteder end om kreative miljøer.

Suhr fortæller, at pædagogisk praksis higer efter innovative ideer og entreprenørskab, der kan være med til at skabe forandring og udvikling. Han påpeger, at innovation sagtens kan fi  nde sted inden for det etablerede system. Det kræver dog,  at  pædagoger tør gøre op med vanetænkning og kreativt og udfordre det bestående og det selvfølgelige. Suhr ser store muligheder i arbejdet med borgere i udsatte positioner. Han hæfter sig især ved, at mange af disse menneskers kunstneriske og kreative potentiale går til spilde, fordi de ikke få plads til udfoldelse.

## Ildsjælenes anatomi

De tre beskrevne entreprenører er alle drevet af en mission, der retter sig mod at skabe bedre betingelser og muligheder for andre mennesker. Sieling er drevet af et ønske om at skabe mulighed for kreativitet og udvikling blandt unge mennesker og unge i udsatte positioner. Nielsen er optaget af at skabe mulighed for livsglæde og fordybelse for børn og unge i sociale fællesskaber. Og Suhr er optaget af at skabe mulighed for meningsfulde kreative aktiviteter blandt unge med udviklingshandicap. Således er de tre ildsjæle på hver deres måde motiveret af at kunne skabe en positiv forskel i verden. Hermed repræsenterer de tre nøglepersoner, en række karakteristika, som med afsæt i Basic Human Value Theory (Schwartz, 1992), kan placeres i dimissionen 'trancendens' eller ifølge Hein kan forstås som 'eksistentielle motivationsfaktorer' (Hein, 2013).

Alle ildsjæle har formået at skabe rammer omkring deres eget arbejde, der muliggør, at de kan bevare fokus på deres vision. Vejen dertil er dog forskellig. Sieling har tydeligvis valgt at blive selvstændig entreprenør, fordi hun ikke oplevede at kunne skabe tilstrækkelige kvalitetsfulde rammer om de kreative aktiviteter i det offentlige regi. Her ses en parallel til den arketype som Hein betegner 'primadonnaen'. Primadonnaen har ligeledes brug for specifi  kke rammer. I Heins analyser er løsningen, at lederen skærmer primadonnaen for praktik og økonomi, stiller de rette materialer til rådighed og lader primadonnaen fokusere på kvalitet  og  fordybelse.  Sieling  har  ikke  været  tilbudt  sådanne  betingelser.  Selvom Sieling har fået 'lov til at lave mange spændende projekter', som hun udtrykker det, har hendes ønske om at opbygge og vedligeholde et kreativt værksted ikke været mulig. Derfor har Sielings løsning været at blive selvstændig entreprenør og dermed favne og tage ansvaret for praktikken, økonomien, organiseringen og de fysiske rammer. I den forstand afviger Sieling fra primadonnaen, fordi hun ikke skærmes men derimod skaber de nødvendige rammer for sig selv.

Nielsens biografi  ske historie kan associeres med Sielings i den forstand, at Nielsen ligeledes har fundet det vanskeligt at skabe rum for faglig fordybelse og kvalitet i det offentlige system. Nielsen peger i denne sammenhæng kritisk på målrationelle styringsformer, standardisering og dokumentationskrav, hvilket i Katrin Hjorts analyser kan anskues som et krydspres mellem en 'forvaltningsfornuft', og en 'faglig fornuft'. Fra Nielsens perspektiv har sådanne forhold betydet, at hun valgte at blive selvstændig entreprenør. Til gengæld har Suhr lykkedes med at skabe rammer om egne projekter og visioner inden for det offentlige og kan således betegnes som en intraprenør snarere end en entreprenør (Pinchot, 1985). Igen ses dog den afgørende forskel fra Heins arketyper, at Suhr skaber de praktiske rammer, der muliggør virkeliggørelse af hans pædagogiske visioner.

## Udfordringer ved entreprenørlivet

De skitserede entreprenørielle dispositioner er ikke uden omkostninger. Sieling og Nilsen fortæller om den generelle økonomiske usikkerhed, livet som entreprenør indebærer. De fortæller om lange arbejdsdage. Og de fortæller om de mange administrative opgaver, der kan virke forstyrrende i forhold til det arbejde, som de brænder for: 'I starten troede jeg ikke, at det administrative ville fylde så meget. Men efterhånden blev jeg nødt til at afsætte en fast ugedag til de administrative opgaver. Det er ikke det sjoveste i verden. Men det skal jo gøres' (Interview med Sieling). Ligeledes indebærer livet som entreprenør prissætninger og forhandlinger, der kan virke ubehagelige eller fremmedartede i den pædagogiske verden: 'I starten var jeg bare glad for, at folk ville booke min virksomhed. Men nu bliver jeg jo også nødt til at forlange en rimelig pris for det arbejde, jeg udfører. Selvom det kan være svært, fordi jeg ved hvor økonomisk pressede institutionerne kan være' (interview med Sieling). Samme dilemma antydes af Nielsen: 'Det er vigtigt, at man ikke overbebyrder en eventuel skrøbelig virksomheds økonomi, som mange dagtilbudsvirksomheder har. Disse økonomiske aspekter kan tit nedtone engagementet og den indre pædagogiske ildsjæl (interview med Nielsen foretaget af studerende). Der anes her en konfl  ikt mellem sociale/altruistiske idealer og kommercielle/markedsorienterede  idealer,  som  kan  relateres  til  dimissionen  'trancendes' overfor dimissionen 'selvforstærkning' (Schwartz, 1992). Denne konfl  ikt forstærkes sandsynligvis yderligere af de traditioner og kulturer, der karakteriser det  pædagogiske felt,  hvori  generering  af  økonomisk  profi  t  til  tider  anses  som direkte uforeneligt med pædagogiske værdier (se fx Halskov, 2018). For Suhr er sådanne konfl  ikter ikke tilstede. Her er det alene administrative og logistiske forhold, der kan risikere at fjerne fokus fra arbejdet med at skabe et kreativt og innovativt pædagogisk miljø. Men under alle omstændigheder er der generelt tale om, at administration, praktik og økonomi kan udfordre ildsjælens mulighed for fordybelse i det rent faglige.

## Entreprenørskab og faglig fordybelse

Selvom ildsjælene således ikke er skærmet fra - og dermed også delvist forstyrret af - salg, økonomi og administration, har de entreprenante dispositioner tilsyneladende været med til at udvikle og fastholde deres faglige ekspertise. Nielsen har videreuddannet sig inden for drama-feltet. Sieling netværker med legeforskere, kreativitet forskere, nationale eksperter, fora, osv. I projektforløbet har ildsjælenes ekspertise været tydelig for både forskere og studerende. Interessant er det dog, at forskere og studerende tilsyneladende har bemærket forskellige ting. Forskere har hæftet sig ved den almene pædagogiske ekspertise i samspil med den mere fagspecifi  kke ekspertise knyttet til drama og værkstedsarbejde såsom dramapædagogiske teknikker og værkstedsorienterede metoder. Heroverfor bemærker de studerende primært de almene pædagogiske metoder, såsom hvorledes ildsjælene formår at inkludere alle eller hvordan de formår at skabe et tillidsfuldt rum og fastholde et didaktisk overblik: 'Vi var imponerede over hvordan Anita kunne inkludere alle og havde øje for at motivere alle til at deltage' (Uddrag fra studerendes opsamlende analyser af egne observationer fra Nielsens workshop).

At de studerende ikke i samme grad bemærker de fagspecifi  kke metoder kan skyldes fl  ere forhold. Det kan skyldes, at de studerende er på en pædagoguddannelse  og  derfor  er  optaget  af  pædagogiske  problemstillinger.  Det  kan  ligeledes skyldes, at de studerende ikke har de fagspecifi  kke forudsætninger for at kunne vurdere kvaliteten af dette arbejde. Det kan også være, at de fagspecifi  kke kompetencer simpelthen ikke tolkes som 'pædagogiske' af de studerende. Alle de foreslåede forklaringer peger dog i retning af, at pædagoguddannelse er formet på en måde, hvor generiske pædagogiske tematikker vægtes højere end fagspecifi  kke spørgsmål såsom 'hvordan skaber man en teaterforestilling med kvalitet' eller 'hvordan bygger man en robot'?

Med baggrund i beskrivelsen af de tre ildsjæle synes perspektiverne i social entreprenørskab at rumme muligheder for fastholdelse af faglige specialister i en alternativ form og på nogle andre vilkår end den primadonna arketype, Hein beskriver. Fra ildsjæles perspektiv handler entreprenørskab om at favne ansvaret for praktik, økonomi, organisering og ressourcer og skaffe sig selv den nødvendige ramme og autonomi. I et professionsperspektiv repræsenterer de sociale entreprenører med egen virksomhed en gruppe af specialister, der kan indkøbes til særlige lejligheder, hvormed offentlige pædagogiske institutionernes krav om fl  eksibilitet og begrænsede omkostninger kan imødekommes. På denne måde kan uddannelse og profession delvist udliciterer faglig specialviden og kompetence. I et normativt perspektiv kan faren dog være, at både profession og uddannelse drænes for fagspecialister, faglokaler, værksteder og fagspecifi  kke traditioner. På pædagoguddannelsen er sådanne uheldige udviklingstendenser allerede dokumenteret (se artiklens første del). I den pædagogiske profession kan drages paralleller til den udvikling, der har pågået inden for læreprofessionen, hvor folkeskolens musikundervisning i  nogle  tilfælde  er  blevet  outsourcet  til  kulturskoler/musikskoler. Følgeforskning på sådanne initiativer peger på, at denne organisering kan resultere i undervisning med manglende kontinuerlighed og sammenhæng med skolens øvrige aktiviteter, særligt på de skoler hvor samarbejdet mellem folkeskole og musikskoler har været prioriteret lavt. Samtidig peger følgeforskningen på, at musikskoler/kulturskoler kan bidrage med høj faglig kvalitet og specialviden (Chemi, 2017; Holst, 2018). Udlicitering af ekspertise synes derfor at rumme værdifulde potentialer, men ser samtidig ud til at kræve særlige organisationsformer, hvis sammenhæng og synergi skal sikres.

## Konklusion

Undersøgelsen peger på, at de tre ildsjæle viderefører en række pædagogiske traditioner og værdier, samtidigt med at deres initiativer og arbejdsgange kan relateres til entreprenørskab og dermed en række værdier, der i højere grad tilhører den økonomiske sfære. På den ene side synes kaldstanken at være et væsentligt afsæt for de tre ildsjæle. Ligeledes synes det afgørende for dem, at skabe et frirum for faglig fordybelse og kvalitet, hvor de kan bestemme selv og virkeliggøre deres pædagogiske  visioner.  Således  kan  ildsjælene  relateres  til  Heins  primadonna arketype. På den anden side fylder det økonomiske og organisatoriske perspektiv relativt meget, hvilket gælder særligt for de to selvstændige entreprenører. I dette lys afviger de beskrevne ildsjæle fra Heins arketype.

Ildsjælens valg om at blive entreprenør kan ses som et resultat af aktuelle tendenser i profession og uddannelse. I uddannelse er fordybelsen og afskærmning problematisk, da uddannelsen favorisere generiske akademisk kompetence og ofte er organiseret i større enheder med delvist ensretning til følge. I professionen betyder kvalitetssikring og standardisering og det 'afbrudte' eller 'fl  ydende' arbejde, at der er mindre plads til faglig fordybelse, etablering af kontinuerlige værksteder, længerevarende forløb,  m.m.

Social  entreprenørskab  repræsenterer  en  måde,  hvormed  den  enkelte  kan udvikle, kvalifi  cere og fastholde egen faglighed. Således kan social entreprenørskab ses som en mulig løsning i forhold til at fastholde og udvikle specialiserede eksperter inden for det pædagogiske felt. Samtidig repræsenterer denne model en udlicitering af specialkompetencer, som kan komme til at dræne pædagoguddannelse og profession for undervisere og pædagoger med specialviden og specialkompetence.

Stor  tak  til  de  entreprenante  ildsjæle  samt  de  medvirkende  pædagogstuderende fra Campus Slagelse, Campus Vordingborg og Campus Roskilde.

Udviklingsprojektet  'pædagogiske  ildsjæle  og  entreprenører'  er  støttet  af Fonden for Entreprenørskab.

## Litteratur

- Abildgaard,  A.  (2017). Viljen  til  markedsgørelse:  En  dispositionel  og  diagnostisk  beskrivelse  af urefl  ekterede sandheder, subjektpositioner og mulig selvformation i offentlig-privat innovation .
- Aalborg Universitetsforlag. Ph.d.-serien for Det Humanistiske Fakultet, Aalborg Universitet.
- Ajzen, I. (1991). The theory of planned behavior. Organizational Behavior and Human Decision Processes, 50 (2), 179-211.
- Andersen, P.Ø., Hjort, K., &amp; Schmidt, L.S.K. (2008). Dokumentation og evaluering mellem forvaltning og pædagogik . København: Københavns Universitet
- Ahrenkiel, A. m. fl  . (2012). Daginstitutionsarbejde og pædagogiske faglighed . Frederiksberg: Frydenlund
- Austin, J.,  Stevenson, H. &amp; Wei-Skillern, J. (2006). Social and Commercial Entrepreneurship: Same, Different, or Both? Entrepreneurship Theory and Practice. 30(1), 1-22.

- Bayer, S. &amp; Kristensen, J.E. (Red.) (2015). Kald og kundskab: Brydninger i børnehavepædagogikken 1870 til 2015 .København: U Press.
- Bekendtgørelse om uddannelse af pædagoger (15. juni 1992).
- Bekendtgørelse om uddannelsen til professionsbachelor som pædagog BEK nr. 220 af 13/03/2007.
- Bekendtgørelse om uddannelsen til professionsbachelor som pædagog BEK nr. 211 af 06/03/2014
- Boysen, M.S.W. (2010). Musikfaget på pædagoguddannelsen. I: Nielsen, F.V. (Red.), Musikfaget i undervisning og uddannelse: Status og perspektiv 2010 (s. 85-102). København: Aarhus Universitet.
- Boysen, M.S.W. (2015). The relationship between Creativity and Expertise. PhD thesis. Odense: Syddansk Universitet
- Boysen, M.S.W., Jansen, L. &amp; Knage, M. (2018). To Share or Not to Share: A Study of Educational Dilemmas Regarding the Promotion of Creativity and Innovation in Entrepreneurship Education. Scandinavian Journal of Educational Research, DOI: 10.1080/00313831.2018.1531919.
- Boysen, M.S.W., Kampp, G. &amp; Uddholm, M. (2020). Musikfaget på pædagoguddannelsen. I: Holgersen, S. (Red.), Musikfaget i undervisning og uddannelse: Status og perspektiv 2020 . København: Aarhus Universitet.
- Bryant, A. &amp; Charmaz, K. (2007). Grounding Theory Research: Methods and Practices. I: Bryant', A. &amp; Charmaz, K. (Red.), The SAGE Handbook of Grounded Theory (s. 31-57). Los Angeles: SAGE Publications.
- Charmaz, K. (2006): Constructing Grounded Theory: A Practical Guide through Qualitative Analysis . Thousand Oaks, California: SAGE.
- Chemi, T. (2017). Partnerskaber blandt kunstnere, kulturinstitutioner og skoler: Kulturens Laboratorium, (1. udg.). Aalborg: Aalborg Universitetsforlag. ExCITe-serien, Nr. 9
- Danske  Professionshøjskoler  (2019). Fremtidens  pædagoger  -  fremtidens  pædagoguddannelse . København: Danske Professionshøjskoler.
- Dees, J.G. &amp; Anderson, B.B. (2006). Framing a Theory of Social Entrepreneurship: Building on two schools of Practise and Thought. I: Mosher-Williams, R. (Red.), Research on Social Entrepreneurship: Understanding and Contributing to an Emerging Field (s. 39-66). Indianapolis, IN: Association for Research on Nonprofi  t Organizations and Voluntary Action.
- Emerson, R.M., Fretz, R.I. &amp; Shaw, L.L. (2011) Writing Ethnographic Fieldnotes. Chicago: University of Chicago Press.
- Ernø, S. (2018). Rebelling Against Entrepreneurship Education - a Phonetic Approach . PhD thesis. Aalborg: Aalborg Universitet.
- EVA-rapporten (2003): Evaluering af pædagoguddannelsen. Danmarks Evalueringsinstitut.
- Guvå, G. &amp; Hylnader, I. (2003). Grounded theory - et teorigenererende forskningsperspektiv . København: Hans Reitzels Forlag.
- Halskov, L. (2018). Anbragte børn er blevet en pengemaskine for private. Politiken, 23. juni, 2018.
- Hein,  H.H.  (2009).  Primadonnaen,  Præstations-tripperen,  Pragmatikeren...og  Lønmodtageren, Ledelse i dag, nr. 4 , april, 2009.
- Hein, H.H. (2012A) Gør plads til primadonnaerne. VERA, nr. 61 (2012), 43-47.
- Hein,  H.H.  (2012B).  Stepping  into  Character.  Learning  from  Creative  Work  Processes  in  the Theater. I: Caust, J. (Red.), Arts Leadership, International Case Studies .  Melbourne: Tilde University Press.
- Hein, H.H. (2013). Primadonnaledelse: Når arbejdet er et kald . København: Gyldendal.
- Hein, H.H. (2015). Vær typeantropolog i ledelsesarbejdet. Unge Pædagoger, nr. 1, 2015 , 49-56.
- Hjort, K. (2005). Professionalisering af den offentlige sektor. Roskilde Universitetsforlag.
- Hjort, K. (2012). Det affektive arbejde . København: Samfundslitteratur.
- Holst, F. (2018). Musik og Værdi: Et udviklingsprojekt mellem Egedal Musikskole, Distriktsskole Ølstykke og Distriktsskole Ganløse. København: DPU, Aarhus Universitet.
- Hulgård, L. (1995). Den lokale ildsjæl og det polycentrerede samfund. Politica, 27 (1), 38-53.
- Illeris, K. (red) (2014): Læring i konkurrencestaten. Kapløb eller bæredygtighed? København: Samfundslitteratur.

- Jensen, A.F. (2009). Projektsamfundet . Aarhus Universitetsforlag.
- Kampmann, J. (2017). Det observationsbaserede interview. I: Kampmann, J., Rasmussen, K. &amp; Warming, H. (Red.), Interview med børn (s. 95-108). København: Hans Reitzels Forlag.
- Brinkmann, S. &amp; Kvale, S. (2009). Interview: Introduktion til et håndværk (2. udgave). København: Hans Reitzels Forlag.
- Kollerup, F. &amp; Thorball, J. (2005). Innovation for ildsjæle og vandbærere .  København: Børsens Forlag.
- Kruse, P., Wach, D., Costa, S. &amp; Moriano, J.A. (2019). Values Matter, Don't They? - Combining Theory  of  Planned  Behavior  and  Personal  Values  as  Predictors  of  Social  Entrepreneurial Intention. Journal of Social Entrepreneurship, 10 (1), 55-83.
- Larsen, L.T. (2013). Guvernementalisering af velfærdsprofessionerne. Dansk Sociologi, 13 (24).
- Newbert, S.L., Clark, K.D. &amp; Quigley, N.R. (2018). The motivational drivers underlying for-profi  t venture creation: Comparing social and commercial entrepreneurs. International Small Business Journal, 36 (2), 220-241.
- Pinchot, G. (1985). Intrapreneuring , New York: Harper &amp; Row.
- Rasmussen, S.B. (2014). Potentialeledelse: Om strategisk ledelse i fagprofessionelle organisationer. København: Barlebo.
- Rambøll (2012).  Evaluering  af  pædagoguddannelsen.  Ministeriet  for  Forskning,  Innovation  og Videregående Uddannelser.
- Redaktion,  F.  (2019).  Redaktionelt:  Hvad  uddannes  pædagoger  til  -  og  hvordan?. Forskning  I Pædagogers Profession Og Uddannelse , 3 (1).
- Rothuizen, J.J. (2015). På sporet af pædagogisk faglighed. Pædagoguddannelsens deltagelse i det pædagogiske projekt. København: Aarhus Universitet, DPU.
- Rothuizen, J.J. (2016). Pædagogik og viden. I: Togsverd, L. &amp; Rothuizen, J. J. (Red.), pædagogiske ballader . København: Samfundslitteratur.
- Rothuizen, J. &amp; Togsverd, L. (2019). Pædagoguddannelsen mellem kultur, styring og pædagogik. Forskning I Pædagogers Profession Og Uddannelse , 3 (1), 22.
- Schmidt, L.S.K. (2018). Professionshøjskolerne - spørgsmålet om videnscirkulation og inddragelse af studerende. Tidsskrift for professionsstudier, 26 , 54-61.
- Schwartz, S.H. (1992). Universals in the Content and Structure of Values: Theory and Empirical Tests in 20 Countries. I: Zanna, M. (Red.), Advances in Experimental Psychology (s. 1-65). New York: Academic Press.
- Sørensen, D. &amp; Hutters, C. (2015). Eksperimenter som innovationskraft i uddannelsespraksis. Gjallerhorn, 21, 60-71.
- Sørensen, M.C. (2019). Magien Ind i dagtilbuddet: Del 1. BUPL
- Tuft, K. (2015). Pædagoguddannelsen. I: Leksikon for det 21. århundrede .  Set  d.  16-3-2020  på https://www.leksikon.org/art.php?n=5218