Drem Team Slagelse; historik og kommunalpolitik
Forfattere: Rune Lundberg
Tidsskrift: forumforidraet (2007-07-01)

## Dream Team i Slagelse; historik og kommunalpolitik

Af Rune Lundberg

I foråret 2006 igangsatte Sydvestsjællands Museum 1 en undersøgelse af Anja Andersens  håndboldhold  Slagelse  Dream  Team med midler fra Kulturministeriets særlige hastesum. 2 Den  direkte  foranledning  til iværksættelsen af undersøgelsen, var Anja Andersens udmelding om, at hun med udgangen af sæsonen 2007 ønskede at stoppe som træner i Slagelse.

Det  er  museets  opfattelse,  at  Slagelse Forenede Håndboldklubbers udvikling fra 2000-2006 og realiseringen af Anja Andersens elitehåndboldhold afspejler en vigtig epoke  i  Slagelse  bys  nyere  historie,  som det er vigtigt at undersøge og dokumentere for  eftertiden.  Satsningen  på  eliteidræt  er samtidig  et  eksempel  på  en  mere  generel tendens,  der  er  særlig  for  den  tid,  vi  befinder os i netop nu. Flere kommuner ønsker i dag at profilere sig på eliteidræt, men på  trods  af  de  mange  penge,  der  investeres  rundt  omkring  i  landet  på  idrætsfaciliteter, markedsføring m.m., er det sparsomt,  hvad  der  findes  af  undersøgelser, som  kan  dokumentere  effekten  af  denne branding. 3

Museets undersøgelse  tager  således  afsæt i en aktuel problemstilling 4 og indgår i den  del  af  museets  4-års  plan  (2006-09), der handler om at belyse købstæders særlige identitet i regionen. Undersøgelsen er samtidig et udtryk for, at ikke kun fortiden, men også nutiden spiller en vigtig rolle for et kulturhistorisk museums arbejde med at registrere, forske i, formidle og bevare kulturarven.  Selve  undersøgelsen  er  tilrettelagt  og  gennemført  som  en  kvalitativ  undersøgelse baseret på feltarbejde med deltagerobservation  og  interview  samt  indsamling af genstande, fotos og arkivalier, som kan være med til at dokumentere livet i og omkring håndboldklubben.

I nærværende artikel vil blive sat fokus på historikken og spørgsmålet om, hvorfor Anja Andersens Dream Team blev placeret i  Slagelse,  samt  hvilken  betydning  holdet har  haft  for  byen.  Ligeledes  vil  der  blive peget  på  nogle  af  de  kommunalpolitiske aspekter  og  initiativer,  der  knytter  sig  til Slagelse kommunes engagement i og markedsføring via elitesport. Fremstillingen er primært baseret på interviews og indsamlet materiale fra centrale aktører i og omkring Slagelse  Forenede  Håndboldklubber.  Der trækkes også på interviews med politikere, embedsmænd,  erhvervsfolk  og  almindelige borgere fra Slagelse.

## Håndbold i Slagelse

Slagelse har en lang tradition for håndbold som  breddeidræt  med  klubber  som  Holstrup Boldklub af 1944 (HB 44), Arbejdernes Idræts- og Gymnastik forening (AIG), Slagelse  Håndboldklub  og  Marievang  IF. Byen har dog frem til etableringen af Slagelse  Dream  Team  ikke  for  alvor  kunnet markere sig i håndboldeliten. I 1990'erne var der to håndboldklubber tilbage i byen, nemlig  Slagelse  Håndboldklub  og  Marievang IF, og disse var ved at slide hinanden op. Hvis der skulle ske en udvikling inden for håndbolden, var det nødvendigt, at man samlede  kræfterne  og  begyndte  at  satse mere  målrettet.  Man  diskuterede  derfor mulighederne for en sammenlægning af de to  klubber, hvilket resulterede i etableringen af Slagelse Forenede Håndboldklubber (Slagelse  FH)  i  1997.  Visionen  for  sammenlægningen  handlede  om  at  udvikle håndboldklubben gennem en målrettet satsning på damehåndbold på eliteplan. En satsning, der samtidig kunne være med til at markedsføre Slagelse og styrke borgernes  selvforståelse  i  den  vestsjællandske købstad.

Forud for etableringen af denne eliteenhed for damehåndbold stod Slagelse Forenede  Håndboldklubber  imidlertid  i  en  situation, hvor de både på det sportslige og økonomiske  plan  var  hårdt  trængt.  Efter sæsonen  1999  var  dameholdet  rykket  fra 1.division  ned  i  2.  division,  og  samtidig havde  klubben  røde  tal  på  bundlinjen  og var  løbet  tør  for  egenkapital.  Endvidere forsøgte  Håndboldklubben  TMS  i  Ringsted at sætte en stopper for den videre udvikling af damehåndbolden i klubben ved at  tilbyde  samtlige  spillere  at  skifte  til Ringsted, et tilbud spillerne imidlertid afslog. I Slagelse FH ønskede man fortsat at satse fuldt ud på damehåndbolden. 5

På dette tidspunkt stod det klart, at Anja Andersen  gerne  ville  tilbage  til  Danmark og fungere som træner, da hun af helbredsmæssige årsager ikke længere kunne fortsætte  som  aktiv  håndboldspiller  i  norske Bäkkelaget.  Hun  havde  en  overgang  forsøgt  sig  som  hjælpetræner  i  Bäkkelaget hos Frode Kyvåg, men ønskede at starte sit eget hold i Danmark. I første omgang havde  hun  forhandlet  med  håndboldklubben Roar i Roskilde, men her var problemet, at klubbens herrehold var i ligaen, mens dameholdet var i 1. division. Et samarbejde med Anja Andersen ville betyde, at klubben skulle prioritere om og primært satse på damehåndbolden, hvilket var et dilemma for klubben. Det var afgørende for Anja Andersen, at det elitehold, som hun ønskede at skabe, havde optimale betingelser og ikke skulle konkurrere med andre klubber om publikum og sponsorers opmærksomhed. Det var således hendes vurdering, at en placering på Sjælland uden for København måtte være ideel. I Jylland havde man allerede  en  række  elitehold  med  bl.a.  Viborg, Kolding og Ikast, og på Fyn herskede GOG, mens København havde FCK samt hovedstadens øvrige attraktioner. Sjælland var  stadig  uopdyrket  land  med  hensyn  til damehåndbold på topplan. I Roskilde var man imidlertid ikke parat til at tage dette skridt fuldt ud.

Valget faldt i stedet på Slagelse, hvilket skyldes et sammenfald af flere omstændigheder. Dels havde man her en vision om at satse  på  elitedamehåndbold,  dels  havde klubben  gennem  en  af  sine  trænere,  Jes Christensen, en personlig kontakt til Anja Andersen. 6 Jes Christensen udgjorde sammen med Gert Hansen i 1999 trænerteamet i  Slagelse  FH,  og  de  var  sammen  blevet enige om at kontakte Anja Andersen, som derefter gik med til at holde et møde først hos  Jes  Christensen  privat  og  senere  på SAS  hotellet  i  København.  Til  stede  fra klubben ved disse møder var, foruden de to trænere  fra  Slagelse  FH,  formand  Bjarne Stenbæk og sportschef Mogens Buhr. Anja Andersen havde ved det andet møde bl.a. den  norske  træner  Frode  Kyvåg  som  sin bisidder. Anjas betingelse for et samarbejde var, at hun skulle have 50 % af de stemmer,  der  kunne  have  indflydelse  på  den professionelle  afdeling.  Det  næste  skridt var,  at  begge  parter  skulle  undersøge  det økonomiske grundlag for samarbejdet. Først  og  fremmest  skulle  der  skaffes  fire hovedsponsorer. Anja Andersen skulle skaffe  to,  og  Bjarne  Stenbæk  og  klubben skulle skaffe to.

Det  var  en  afgørende  forudsætning  for projektets gennemførelse, at klubben kunne få det lokale erhvervsliv til at give økonomisk opbakning med sponsorater af en vis størrelse. Man havde i 1997 forsøgt at afholde et større erhvervsengagement, uden at  det  dog  resulterede  i  støtte  til  en elitesatsning.  Formanden  beskriver  stemningen fra dette møde således:

»… Pressen var begejstret, gæsterne var opstemte,  og  vi  fik  det  ene  skulderklap efter det andet. I klubben var vi nærmest berusede,  men  vi  skulle  hurtigt  blive ædru igen, for lige uden for solstrålerne i  mødelokalet  ventede  nemlig  den  grå hverdag. Det fantastiske møde gav ikke klubben meget andet end en udgift, som vi reelt ikke havde råd til at betale. Da alle  de  gode  viljer  skulle  udmøntes  i kontant opbakning, var den euforiske juni-stemning blevet til  en  beklagende slåen ud med armene hos langt de fleste. De fandt tilbage i den dynamiske Slagelse-hygge - og det var fortsat ikke muligt for os at vinde forståelse for, at vil man have et afkast f.eks. i form af en placering på Danmarkskortet, må man investere …« (Stenbæk 2006, p. 4).

I 1999 var situationen imidlertid en anden, idet der nu var en reel mulighed for at få Anja Andersen til Slagelse og fungere som træner. Der blev afholdt endnu et erhvervsarrangement, denne gang hos Grønvold &amp; Schou,  og  klubben  kunne  gå  fra  mødet med  tilsagn  fra  Harboe  Bryggerierne  og Grønvold &amp; Schou samt en garanti på de

1,4 millioner, man ifølge aftale med Anja Andersen skulle stille med.

Det blev således virksomheder som Harboe Bryggerierne, Fujitsu Siemens 7 , Grønvold &amp; Schou, KTB Totalbyg og Iveco, der de første år var med til lokalt at skabe det økonomiske fundament for eliteholdet. Desuden gik Get2Net og Spar-kæden ind med hovedsponsorater på Anja Andersens side. 8 Hermed var det økonomiske grundlag for Slagelse Dream Team lagt, og på en ekstraordinær generalforsamling i Slagelse Forenede  Håndboldklubber  den  16.  december 1999 blev det vedtaget at indgå i et treårigt samarbejde med Anja Andersen, ligesom  man  gennem  en  vedtægtsændring overlod  magten  i  klubbens  professionelle afdeling til hende.

Hvis  denne  satsning  skulle  lykkes,  var det imidlertid vigtigt,  at  også  Slagelse Kommune blev taget i  ed  på,  at  de  var  i stand til at rumme et håndboldhold i verdenseliten.  I  kommunen  var  man  positiv over  for  projektet  og  ønskede  at  støtte håndboldklubben i det omfang, det kunne lade sig gøre inden for kommunalfuldmagtens rammer 9 .  Det vil primært sige ved at stille  træningsfaciliteter  til  rådighed  samt yde  driftstilskud  efter  bestemmelserne  i folkeoplysningsloven. Samarbejdet mellem kommunen og Slagelse FH blev dog efter et par år udvidet med en egentlig markedsføringsaftale, der var med til at placere kommunen  blandt  de  fem  største  enkeltbidragsydere til klubben.

Nu var scenen sat, og allerede ved det første  pressemøde,  hvor  Anja  Andersen blev  præsenteret  som  træner  for  det  nye elitehold i Slagelse, blev de høje ambitioner omsat til et konkret mål, der gav genlyd  i  hele  medieverdenen.  Træneren  og Slagelse Forenede Håndboldklubber ville på tre år skabe verdens bedste håndboldhold. På et øjeblik kom byen i mediernes

.....:

...:

Slagelse Dream Team hyldes på Nytorv i Slagelse af byens borgere ved deres hjemkomst efter sejr i Champions League i 2004 (Fotograf: Evan Hemmingsen, 2004).

søgelys, og da Slagelse Dream Team i maj 2004 vandt over Krim Ljubljana fra Slovenien på deres hjemmebane, og Champions League mesterskabet var hjemme, var dette mål nået, selv om det tog et år længere, end Anja først havde meldt ud. Det var de færreste, der i 1999 havde troet, at det på så kort tid kunne lade sig gøre at skabe de resultater, Anja Andersen, spillerne og klubben  formåede.  Spørgsmålet,  der  nu står  tilbage,  er,  hvad  udviklingen  på  vej mod  dette  mål  har  betydet  for  Slagelse? Jeg  vil  i  det  følgende  kort  opsummere nogle af undersøgelsens foreløbige resultater  med  hovedvægt  på  kommunens  engagement i håndboldklubben.

## Dream Teams betydning for Slagelse

Det er langtfra entydigt, hvad Dream Team og Anja Andersen har betydet for Slagelse. Incitamentet til at engagere sig i håndboldklubben og til at støtte projektet har været meget  forskelligt  afhængig  af,  om  det  er kommunen, erhvervslivet eller den almindelige  borger,  der  er  tale  om.  På  alle  niveauer er man dog enige om, at tiden med Dream  Team  har  skabt  opmærksomhed omkring Slagelse og har givet byen noget at stå sammen om og forholde sig til. Der er  blevet  skabt  nye  samarbejdsalliancer mellem foreningsliv, kommune  og erhvervsliv og måske et større mod til at kaste sig ud i ambitiøse projekter og tro på, at det nok skal lykkes. Som eksempel peger borgmester Lis Tribler på en nylig anlagt golfbane  i  Slagelse,  der  måske  ikke  var blevet  til  noget,  hvis  man  ikke  tidligere havde set, at en ambitiøs sportslig satsning kunne realiseres og tilføre byen nogle nye kvaliteter. 10 Etablering af en Inliner rulleskøjtebane  og  udvidelsen  af  den  eksisterende Antvorskovhal  er  andre  eksempler, selv om der for hallens vedkommende også forud havde været langt mere omfattende halprojekter på tegnebordet.

Fra kommunal side har erfaringerne fra samarbejdet med Slagelse Forenede Håndboldklubber og Anja Andersen også betydet,  at  man  nu  mere  målrettet  ønsker  at støtte  eliteidrætten.  I  kommunalt  regi  har der været tradition for at støtte den brede folkelige  idræt  og  foreningslivet,  hvilket understøttes  af  den  gældende  folkeoplysningslov og kommunalfuldmagten. I de senere år er en række andre kommuner imidlertid  også  begyndt  at  satse  på  eliteidræt som en særlig måde at profilere sig på. Om formålet med at udforme en bevidst idrætspolitik i Slagelse Kommune hedder det således  i  indledningen  til  Slagelse  kommunens Elite/Bredde Plan, der blev vedtaget i byrådet 15.12.2003:

»… Visionen med en Elite/Bredde Plan i Slagelse  Kommune  er  at  give  Slagelse en idrætsprofil, som kan give kommunen en positiv omtale og en profilering gennem idrætten, der på sigt kan tiltrække nye virksomheder og gøre kommunen til et attraktivt bosætningsområde …« (Slagelse Kommune 2003, p. 3).

Hvad angår styrkelse af eliteidrætten peges bl.a. på en reetablering af Sports Team Slagelse (STS), der skal have det overordnede og koordinerende ansvar for eliten. STS's rolle  bliver  at  være  igangsættere  for  en målrettet  satsning  inden  for  eliteidræt  i samarbejde med lokale foreninger, uddannelsesinstitutioner,  kommunen,  erhvervslivet,  medierne og ikke mindst publikum. Bestyrelsen  består  af  repræsentanter  fra både kommunen,  erhvervslivet og foreningslivet,  og  det  er  kommunens  holdning,  at  eliteidrætten  skal  forpligtes  til  et samarbejde med den offentlige og den private sektor, ligesom den kulturpolitiske dimension  skal  fastholdes.  Det  må  således ikke  blive  snævre  økonomiske  og  markedsmæssige  kræfter,  der  bliver  styrende og  dermed  forvandler  eliteidrætten  til  en ren underholdningsindustri.

Hvorvidt det er lykkedes Slagelse Kommune,  via  sin  markedsføringsaftale  med Dream Team, at sælge sig selv som en attraktiv bosætningskommune, er svært at afgøre. Ser man på de faktiske tal for befolkningstilvæksten i Slagelse kommune i perioden  1999-2005, er der tale  om en stigning på i alt 577 personer, svarende til 1,6 %, hvilket  er  det  mindste  sammenlignet  med de øvrige større købstæder i regionen. Således havde Næstved en befolkningstilvækst på 4,56%, Ringsted 5,56% og Holbæk 7% i samme  periode. 11 Alligevel  oplever  kommunen og turistkontoret  i  Slagelse,  at  der har været tale om en voksende interesse for Slagelse  både  som  bosætningsområde  og som  turistmål. 12 Efterspørgslen  på  nyudstykkede  byggegrunde  har  været  stor,  og kommunen har solgt alt, hvad der er blevet sat  til  salg.  Markedsføringen  via  Dream Team og en efterfølgende bosætningskampagne på busserne i Storkøbenhavn under sloganet  » Bo  dyrt  til  halv  pris« tillægges stor betydning i den sammenhæng.

Samarbejdet  mellem  håndboldklub  og kommune har dog ikke været uden udfordringer. Der er således nogle retslige problemstillinger  indbygget  i  forhold  til  den kommunale  forvaltningspraksis  og  kommunens  engagement  i  sportsklubber  med SPARO

SPARO

SPARO

SPARO

professionelle eliteenheder. Denne  problemstilling er blevet mere og mere aktuel i  takt  med,  at  flere  idrætsklubber  bliver professionaliseret,  og  kommuner  er  begyndt  at  markedsføre  sig  gennem  elitesport.  Rent  juridisk  består  problemet  i,  at det er på den ene side er tilladt for en kommune at yde støtte til idrætsaktiviteter, men at det på den anden side er ulovligt at give økonomisk  støtte  til  en  erhvervsvirksomhed.  I  det  øjeblik  en  bestemt  idrætsforening modtager ekstraordinær støtte i form af økonomiske midler eller særlige privilegier med hensyn til brug af træningsfacili- Bojana Popovic skriver autografer efter et pressemøde, hvor Dream Team har spillet mod Ikast Bording i Antvorskovhallen (Fotograf: Rune Lundberg, 2006).

teter m.m., vil det stride mod grundsætningen  om  lige  behandling  af  borgerne.  Det ville også stride mod grundsætningen og forbudet  mod  at  være  konkurrenceforvridende. 13 Det skal i denne forbindelse bemærkes, at  den  eksisterende  aftale  mellem  Slagelse Forenede  Håndboldklubber  og  kommunen er godkendt i tilsynsrådet og derfor ikke er i strid med de eksisterende regler.

Selv om det ikke er muligt direkte at aflæse Slagelse Dream Teams betydning for kommunen i den procentvise befolkningstilvækst, så bliver billedet mere komplekst, når man taler med erhvervsdrivende og al- mindelige borgere i Slagelse. Blandt nogle af  hovedsponsorerne,  bl.a.  den  landsdækkende  Spar-kæde,  har  man  således  været yderst  tilfreds  med  samarbejdet.  Den  administrerende direktør Brian Mollerup ser sponsoratet som en investering, der omsat i reklameværdi har været en rigtig god forretning.  Dette  understøttes  ifølge  direktøren  af  interne  markedsanalyser,  der  har været  med  til  at  dokumentere  effekten  af Spar-kædens  engagement  i  Dream  Team. Succesen har dog været betinget af, at man har brugt sponsoratet aktivt i tilrettelæggelse  af  sine  øvrige  markedsføringsstrategier. 14 Hos den lokale hovedsponsor Spar Trelleborg har man været mere i tvivl om  markedsværdien  af  sponsoratet.  Den administrerende direktør Carlo Chaw mener således ikke, at sponsoratet direkte har kunnet aflæses i en tilvækst af kunder eller nyvundne markedsandele. Støtten til håndboldklubben  har  til  gengæld  haft  en  stor betydning med hensyn til at profilere Spar Trelleborg, som en virksomhed, der involverer sig og medvirker i udviklingen af sit lokalområde, som en social ansvarlig virksomhed. 15 Der  er  således  stor  forskel  på, hvad der lægges vægt på, og hvordan et givet engagement gøres op. Billedet er yderst komplekst,  og  håndboldklubbens  betyd- ning lader sig ikke direkte oversætte til statistisk talmateriale.

Slagelse Dream Team har en stor gruppe af trofaste supportere, der følger holdet både på hjemme- og udebane. For mange er medlemskabet af Dream Team Support et vigtigt socialt holdepunkt i tilværelsen, og for spillerne betyder det meget at have supporterne med som den 8. spiller på banen (Fotograf: Rune Lundberg, 2006).

I forhold til de almindelige slagelseborgere  kan  betydningen  af  fællesskab  og stolthed over at lægge bynavn til eliteholdets  præstationer  også  være  vanskelig  at værdisætte. Livet omkring klubben med en stor og aktiv supporterklub, der for manges vedkommende har udfyldt en vigtig social funktion  og  givet  mening  i  tilværelsen  er heller  ikke  noget,  der  kan  aflæses  i  statistikkerne. Når det drejer sig om at undersøge og dokumentere Slagelse Dream Teams  betydning  for  Slagelse,  spiller  også disse  forhold  en  afgørende  rolle  for  det samlede billede.

Sammenfattende må det konkluderes, at tiden  med  Slagelse  Dream Team og Anja

## Noter

1. Sydvestsjællands Museum (SVM) er et statsanerkendt  kulturhistorisk  museum  bestående  af  de seks  afdelinger:  Sorø  Museum,  Vikingeborgen Trelleborg, Slagelse Museum, Skælskør Museum, Forskolen i Flakkebjerg og Skovgård Bageri Museum. Museets virkeområde m.h.t. nyere tids kulturhistorie  er  de  nye  storkommuner  Slagelse  og Sorø.
2. Kulturministeriets hastesum er en pulje, der kan søges af kulturhistoriske museer hele året til erhvervelser eller undersøgelser, hvis mulighed eller  nødvendighed  ikke  har  kunnet  forudses,  og som  overstiger  museets  egen  økonomiske  formåen. Ansøgninger til puljen skal have en hastende karakter og kan indsndes hele året.
3. Som  eksempel  kan  dog  nævnes  en  specialeafhandling  fra  Handelshøjskolen  vedrørende  elitesport som kommunalt markedsføringsredskab (Pedersen  2003)  samt  en  undersøgelse  foretaget af Rambøll Management for Fyns Amt vedrørende  brugen  af  sport  og  idræt  som  vækstskaber (Rambøll Management 2005).
4. I  DGI  Magasinet Udspil,  nr.1  2006 rejses  problemstillingen  af  en  række  repræsentanter  for idrætslivet og idrætsforskere; se. bl.a. Søren Møl-

Andersen har sat sine tydelige spor i Slagelse på en lang række områder. Det gælder lige fra den kommunalpolitiske idrætspolitik over det lokale erhvervslivs interesse i eliteidræt til den enkelte Slagelseborger.  Som  det  er  antydet  i  artiklen,  er  det dog langt fra entydigt, hvordan elitehåndboldholdets betydning bliver gjort op. Dette  kommer  i  høj  grad  an  på  hvem  man spørger,  og  hvilket  perspektiv  der  anlægges. Det har været en tid fuld af forventninger, gensidige udfordringer og problemstillinger, men der er ingen tvivl om, at Anja Andersen  og  folkene  omkring  hende  har været med til at sætte en udvikling i gang, der  har  fungeret  som  en  inspiration  for mange inden for såvel som uden for håndboldbanen.

ler: »I skyggen af et Dream Team«, Steen Bille: »Intet guld til Slagelse Kommune« og Karen Balling  Radmer:  »Høj  profil  på  elite  presser  bredden«.

5. Interview  med  formand  for  Slagelse  Forenede Håndboldklubber  Bjarne  Stenbæk,  21.  februar 2006.
6. Navnlig den personlige kontakt til Jes Christensen er  efterfølgende  blevet  tillagt  stor  betydning  for Anja Andersens beslutning om at indgå forhandlinger  med  Slagelse  Forenede  Håndboldklubber. Dette uddybes bl.a. i Madsen (2004).
7. Selskabets direktør Karsten Madsen boede i Slagelse på dette tidspunkt.
8. De fire første hovedsponsorer fra starten var således:  Harboe  Bryggerierne,  Fujtsu-Simens,  Get2 Net og Spar, der alle støttede klubben med beløb i størrelsesordenen omkring 1 /2 million kroner. I supervipsponsorkredsen lige under var sponsoraterne ca. halvt så store og i denne gruppe var: KTB Totalbyg, Iveco, DanSun og Grønvold &amp; Schou. Efterhånden som klubben opnåede bedre resultater og fik plads i den bedste liga blev størrelsen på de forskellige typer af sponsorater imidlertid forøget væsentligt ligesom klubbens samlede omsæt-

- ning.  Den  sidste  sæson,  før Anja Andersen  blev ansat,  var  Slagelse  Forenede  Håndboldklubbers samlede omsætning på 900.000 kroner. Den første sæson med Anja Andersen som træner var tallet steget til 5,6 millioner, og i de sidste tre år (20032006) har omsætningen været på over 20 millioner. Den væsentligste del af omsætningen udgøres af  sponsorater,  men  også  indtægt  fra  tv-aftaler, placeringspenge og entre spiller en afgørende rolle.
9. Kommunalfuldmagten er en række uskrevne regler og grundantagelser, der regulerer den kommunale praksis, hvis et område ikke er reguleret i den skrevne lovgivning. Det er primært Indenrigsministeriet, der som øverste tilsynsførende myndighed  over  for  kommunerne  har  formuleret  disse grundsætninger.

## Litteraturliste

- Bille, S. Intet guld til Slagelse Kommune . DGI Magasinet. Udspil, nr.1 januar 2006, pp.16-17.
- Gammelgård,  F. Kommunal  støtte  til  professionelle sportsklubber . Idrætsjuristen. Årsskrift for foreningen Idrætsjura, pp.13-29.
- Indenrigsministeriet: Redegørelse om kommuners engagement i professionel fodbold (Kbh. 2001).
- LBK nr. 535 af 14/06/2004 (Gældende). Forskriftens fulde titel: Bekendtgørelse af lov om støtte til folkeoplysende voksenundervisning, frivilligt folkeoplysende  foreningsarbejde  og  daghøjskoler  samt  om Folkeuniversitetet (folkeoplysningsloven).

Madsen, H. Anja. En biografi

- Møller, S. I skyggen af et Dream Team net. Udspil, nr.1 januar 2006, pp. 2-3.

(Kbh. 2004). . DGI Magasi-

10. Interview  med  borgmester  Lis  Tribler,  25.  april 2006.
11. Befolkningstallene  stammer  fra  Kommunefakta (http://www2.netborger.dk/Kommunefakta/ default.aspx?p=netborger) og er opgjort pr. 1. januar de pågældende år. Nøgletallene er leveret af Indenrigsministeriet, Kommunernes Landsforening, Realkreditrådet og Boligtorvet.
12. Interview  med  turistchef  Jørgen  Rasmussen,  15. maj 2006.
13. Se bl.a. Frederik Gammelgård (2001) for en diskussion  af  problemstillinger  i  forbindelse  med kommunal støtte til professionelle sportsklubber.
14. Interview  med  direktør  for  Spar-kæden  Brian Mollerup, 23. maj 2006.
15. Interview med direktør for sparekassen Spar Trelleborg Carlo Chaw, 19. juni 2006.
7. Pedersen, M.L. Elitesport som kommunalt markedsføringsredskab . Kandidatafhandling  Handelshøjskolen i København, Institut for Afsætningsøkonomi (Kbh. 2003).
8. Radmer,  K.B. Høj  profil  på  elite  presser  bredden. DGI Magasinet.  Udspil,  nr.1  januar  2006,  pp.1819.
9. Rambøll  Management: Fyns  Amt.  Sport,  idræt  og wellness. En vækstskaber på Sydfyn (Århus 2005).
10. Slagelse  Kommune: Elite/Bredde  Plan .  Sammenskrivning og red. Flemming Petersen og Jan Stampe (Slagelse 2003).
11. Stenbæk,  B. Manuskript  vedr.  Slagelse  Forenede Håndboldklubbers  historie .  Ikke  publiceret  (Slagelse 2006).