Redaktionelt forord
Forfattere: Passage Redaktion
Tidsskrift: passage (2010-09-02)

Revolutioner­vender­om.­Ikke­bare­på­sociale­og­politiske­magtforhold,­men­også­på­ tænkemåder­og­verdensbilleder­-­de­måder,­hvorpå­vi­beskriver­og­forstår­os­selv­og­ vores­plads­i­verden.­Revolutioner­er­således­ikke­blot­politiske,­men­tillige­sproglige­ handlinger,­som­litteraturen­måske­kan­deltage­i­på­en­særlig­måde­i­kraft­af­dens­ sproglige­nyskabelser­og­alternative­synsvinkler,­dens­billeddannelser­og­flerdimensionelle­repræsentationer­af­verden.­

­ Nærværende­nummer­af­ Passage ­afdækker­en­række­aspekter­af­litteraturens­forhold­til­politiske­revolutioner­fra­Den­engelske­revolution­i­1688­til­i­dag,­hvor­det­ revolutionære­potentiale­kan­være­mere­vanskeligt­at­få­øje­på.­Revolutionen­angiver­ikke­alene­et­politisk­ideal­(eller­mareridt),­men­også­en­sekvens­af­årstal,­som­ danner­en­matrice­for­vores­forståelse­af­historien.­Men­revolutioner­er­ikke­blot­ milepæle,­der­ændrer­fremtiden,­de­forandrer­også­fortiden.­For­enhver­revolution­ fortolker­den­forudgående­historie­og­bidrager­derved­til­at­forme­fremtidens­historieskrivning.­Ofte­har­konkurrerende­fortolkninger­af­revolutionære­begivenheder­ stået­centralt­i­skabelsen­af­stater­og­folkeslags­selvforståelser.

­ Litteraturen­har­uundgåeligt­reflekteret­og­på­større­eller­mindre­afstand­deltaget­i­disse­kampe­om­at­genskrive­historien­-­og­til­tider­også­i­forberedelsen­af­kommende­begivenheder­og­forståelsen­af­dem.­­Skal­man­tro­Roland­Barthes,­besidder­den­litterære­skriftpraksis­i­sig­selv­et­revolutionært­potentiale­i­forhold­til­den­ etablerede­'meningsfulde'­orden:­'Ved­således­at­nægte­teksten­(og­verden­som­ tekst)­en­'hemmelighed',­det­vil­sige­en­sidste­mening,­frigør­litteraturen­(det­ville­ være­bedre­fra­nu­af­at­sige­ skriften ),­en­aktivitet,­som­man­kunne­kalde­antiteologisk­og­strengt­taget­revolutionær,­for­at­afslå­at­stoppe­meningen­er­i­sidste­ende­at­ frasige­sig­Gud­og­hans­hypostaser,­fornuften,­videnskaben,­loven'­('Forfatterens­ død',­182).­Også­nulevende­franske­tænkere­som­Jacques­Rancière­og­Alain­Badiou­ understreger,­hvordan­den­litterære­praksis­kan­fungere­som­en­dissens­i­forhold­til­ samfundsordnen­og­dens­inddelinger­netop­i­kraft­af­dens­revolutionære­potentiale,­ i­kraft­af­dens­potentiale­for­at­skabe­radikalt­nye­verdensforståelser­og­beskrivelser.

­ Det­er­i­forlængelse­af­disse­overvejelser,­vi­med­dette­nummer­af­ Passage ­ønsker­ at­belyse­forholdet­mellem­revolution­og­litteratur,­ikke­med­det­teoretiske­i­centrum,­men­med­udgangspunkt­i­konkrete­litterære­bearbejdninger­og­fortolkninger­ af­ revolutionære­ begivenheder­ og­ deres­ historiske­ betydning.­ Artiklernes­ analyser­giver­anledning­til­at­diskutere­en­række­relevante­problematikker,­herunder­ spørgsmål­som:­Afføder­revolutioner­nødvendigvis­en­ny­litteratur­og­nye­forfattere?­Kan­litteratur­skabe­revolution?­Hvorfra,­af­hvem­og­hvordan­skrives­revolutionen­og­dens­betydning?

­ Vi­åbner­med­to­artikler­om­Den­amerikanske­revolution.­Mikkel­Thorup­undersøger­ i­ artiklen­ 'Un-kinged­ himself'­ med­ udgangspunkt­ i­ fire­ tekster­ fra­ lige­ før­og­lige­efter­revolutionens­begyndelse,­hvordan­de­revolutionære­formåede­at­ legitimere­ sig­ selv­ ved­ at­ beskrive­ de­ politiske­ forandringer­ som­ genoprettelsen­ af­ en­ tabt­ orden.­ I­ 'Utopiens­ grænser­i­Den­amerikanske­revolution'­undersøger­ Mikkel­ Birk­ Jespersen­ i­ modsætning­ hertil­ to­ utopiske­ fremstillinger­ af­ de­ politiske­ omvæltninger,­Tom­Paines­ Common Sense ­ (1776)­og­J.­Hector­St.­John­deCrèvecoeurs­ Letters from an American Farmer ­(1782),­som­på­vidt­forskellig­vis­udnytter­litteraturens­potentiale­for­at­skabe­alternative­verdensbilleder­til­at­konfrontere­den­samtidige­virkelighed.

­ Jakob­ Ladegaard­ flytter­ i­ 'Frigørelsens­ poetik'­ blikket­ frem­ til­ Den­ franske­ revolution­i­1789,­sådan­som­den­reflekteres­i­William­Wordsworths­episke­digt­ The Prelude (1805/1850).­Ladegaard­viser­her­ikke­alene,­at­den­aldrende­Wordsworth­ bibeholdt­sin­tro­på­den­revolutionære­mulighed,­men­også­at­denne­tro­er­nært­ knyttet­til­selve­forestillingen­om­en­poetisk­ imagination ,­som­går­igennem­værket.­ Og­i­Birgit­Erikssons­artikel­'Revolutionen,­moderniteten­og­de­mulige­genrer'­viser­ hun­tilsvarende,­hvordan­revolutionen­trængte­sig­på­også­hos­den­politisk­konservative­Goethe,­med­udgangspunkt­i­en­læsning­af­værkerne­ Tyske udvandrerhistorier (1795)­og­ Wilhelm Meisters læreår ­(1795-96).­Eriksson­beskriver,­hvordan­Goethes­ brug­af­en­række­forskellige­litterære­genrer­kan­betragtes­som­eksperimenter­med­ forskellige­opfattelser­af­subjektivitet­og­historie­og­herved­også­som­forskellige­måder­at­forholde­sig­til­revolutionen­og­moderniteten­i­det­hele­taget.

­ Herefter­springer­vi­til­det­tyvende­århundrede­med­Birgitte­Pristeds­bidrag,­'En­ hardback-revolution?',­ der­ med­ udgangspunkt­ ikke­ i­ indholdet,­ men­ tværtimod­ i­ bøgernes­ omslag­ beskriver­ det­ omskiftelige­ forhold­ til­ litteraturen­ i­ perioden­ efter­den­russiske­revolution.­I­modsætning­til­i­Vesten­nød­hardbacken­i­det­kommunistiske­Sovjet­stigende­popularitet­og­støtte,­og­Pristed­viser,­hvorledes­denne­ udvikling­er­karakteristisk­for­litteraturens­position­i­det­postrevolutionære­samfund.­I­et­mere­principielt­perspektiv­analyserer­Michel­Beaujour­i­den­oversatte­artikel­'Flugten­ud­af­tiden'­fra­1967­de­mulige­forbindelser­mellem­poesi­og­revolution­-­og­ikke­mindst­de­mange­selvmodsigelser­og­forvekslinger,­som­er­forbundet­ med­tænkningen­af­disse­forbindelser­-­på­baggrund­af­blandt­andet­Marseillaisen,­ Internationale,­ kubofuturistisk­ og­ dadaistisk­ digtning.­ I­ 'Hvad­ er­ revolutionær­ litteratur?'­diskuterer­Hans­Jakob­Ohldieck­to­forskellige­forståelser­af­litteraturens­ rolle­i­kølvandet­på­Den­cubanske­revolution,­den­officielle­og­den­neobarokke,­sådan­som­den­kommer­til­udtryk­hos­Severo­Sarduy­og­i­José­Lezama­Limas­roman­ Paradiso ­(1966).­Ohldieck­argumenterer­for,­at­denne­alternative­strømning­ligger­ nærmere­ånden­fra­revolutionen­end­dens­officielle­udløbere.

­ Afslutningsvist­argumenterer­Mikkel­Bolt­i­artiklen­'Kunst,­kapitalisme,­revolution­og­kommunisering'­for,­at­kunsten­til­alle­tider­er­indgået­i­et­komplekst­forhold­med­forestillingen­om­revolution,­idet­den­på­én­gang­har­kritiseret­og­konsolideret­det­moderne­kapitalistiske­samfund.­Kunsten­har­således­ifølge­Bolt­siden­ Romantismen­forsøgt­at­overskride­kunstinstitutionens­rammer­og­skellet­mellem­ kunst­og­hverdagslivet.­Dette­destruktive­projekt­er­generelt­blevet­opgivet­i­samtidskunsten,­men­Bolt­ser­en­bemærkelsesværdig­undtagelse­i­miljøet­omkring­udgivelserne­ Tiqqun ­og­ L'insurrection qui vient ,­hvor­elementer­fra­den­revolutionære­ tradition­kombineres­med­avantgardekunst.

­ Endelig­har­vi­til­dette­nummer­fornøjelsen­af­for­første­gang­på­dansk­at­præsentere­en­række­kortere,­men­centrale­tekster­af­Lev­Trotskij­og­Maurice­Blanchot,­ som­på­begivenhedens­midte­reflekterer­over­muligheden­for­at­skabe­en­revolutionær­skrift.­Vi­håber,­det­giver­anledning­til­såvel­politisk­som­intellektuel­vækkelse­ på­vejen­mod­nye­revolutioner.