Kierkegaard-studiets historie i Japan
Forfattere: Masaru Otani
Tidsskrift: kierkegaardiana (1957-06-08)

## Kierkegaard-studiets historie i Japan

## af MASARU OTANI

Som introduktion  til  en  oversigt  over  Kierkegaard-studiet  i  Japan  vil  jeg indlede  med  et  tilbageblik.  For  et  halvt  århundrede  siden  begyndte  man i  Japan  at interessere  sig  for  den  danske  tænker.  Allerede i  1906  fremkom der  i  Wasedauniversitetets  litterære  tidsskrift  to  betydningsfulde  artikler. Den  ene,  der  omhandlede  relationen  mellem  Søren  Kierkegaards  tanke  i »Enten-Eller«  og  »Alt eller Intet«  i  Henrik Ibsens  »Brand«, var skrevet af kritikeren,  digteren  og  litteraturforskeren Bin  Ueda (1876-1916),  forfat­ teren  til  den  anden  artikel  »Kierkegaards  livssyn«  var  professor  i  filosofi ved  Wasedaunivesitetet Chikusui  Kaneko. Han  skrev  den  på  grundlag  af Høffding, men den er det ældste dokument om Kierkegaard i Japan.  Gen­ nem  disse  artikler  fik  nogle  yngre  japanske  videnskabmænd  efterhånden interesse for Søren Kierkegaard.  I denne sammenhæng vil jeg nævne Kanzo Uchimura (1861-1930),  en  af de  største kristne ledere  i  Japan  i  nyere tid, hvis kristne og kirkelige anskuelser stod Søren Kierkegaard nær. Han skrev i  det  samme  år  (1906)  i  »Bibelstudie«  om  Kierkegaards  anskuelse  af  tro­ ende.  Bagefter  beskrev  han  ofte  Kierkegaards  stilling  til  kirken,  og  han betragtede Kierkegaard som repræsentant for a-ekklesianisme, der var hans credo,  og  derfor  kæmpede  han  også  mod  den  »ekklesianisme«,  som  kalder sig  selv a-ekklesianisme.  Han  led  og blev  mishandlet.  Selve hans  virksom­ hed var en slags  martyrium,  men  at der i  virkeligheden i japanerens  natur findes  en  lidenskab  for  martyrium,  viser  Po  Christao  martyriets  drama­ tiske  og  blodige  historie  i  Japan.  I  hans  lille  engelske  bog  »A  story  of Denmark«,  der  handlede  om  Danmark  efter  1864,  nævntes  naturligvis Søren  Kierkegaards  navn.

I  1915  udgav Tetsuro Watsuji ,  der tidligere havde været professor i etik ved Tokyo's universitet,  den  første  større bog om  Søren Kierkegaard.  Den var  skrevet  på  basis  af  tyske  oversættelser  af  hans  værker.  Man  må  her erindre,  at  Japan  i  sin  tidligere  civilisationsperiode  fik  den  største  indfly­ delse  fra  Tyskland.  Det  er  derfor,  den  japanske  intellekt  så  meget  hurti­ gere kunne tage Kierkegaard til sig som sin ejendom, end tilfældet var med Frankrig og  Amerika.

I  de  følgende år  voksede interessen mere og mere i Japan, idet man blev klar over,  at  den  dialektiske teologi  og  den  samtidige tyske  filosofi  havde et  af  sine  udspring  fra  Søren  Kierkegaard,  og  man  beskæftigede  sig  nu  i højere  grad  med  Kierkegaard-studiet.  Så  kom  den  tid,  da  Søren  Kierke­ gaards værker blev oversat til japansk, ganske vist fra tysk og ikke direkte fra dansk. Før den anden verdenskrig har vi allerede den forsøgsvise over­ sættelse  af  Kierkegaards  udvalgte  værker  i  tre  bind,  der  indeholder  ni  af hans  værker  (1935)  samt  fire  enkelte  oversættelser.

Kierkegaard-studierne fortsattes  selv midt under den anden verdenskrig med usvækket lidenskab, så der ved krigens afslutning forelå en hel række nye oversættelser i manuskript.  Imidlertid var det efter krigen på grund af inflationen  meget  vanskeligt  at  få  bøger trykt,  men  det  lykkedes  alligevel i  1948 yderligere at udgive femten af Søren Kierkegaards værker, af hvilke tre er oversat direkte fra dansk.

På den tid blev det japanske Søren Kierkegaard-selskab (præsident: pro­ fessor, dr. Risaku Mutai) stiftet i  1949.  Det skulle være et samlingssted for dem,  der  havde  fået  interesse  for  Danmarks  store  tænker.  Selskabet  har for øjeblikket 40 medlemmer. Det virker på forskellige måder;  dels arran­ gerer  det  videnskabelige  studiekredse,  dels  sammenkomster,  hvoraf  afsnit af Kierkegaards værker læses både på tysk og dansk og diskuteres. For øje­ blikket  studerer  man  »Filosofiske  Smuler«  og bruger  N.  Thulstrups  kom­ menterede  udgave.  Der  afholdes  også  offentlige  foredrag,  og  selskabet udgiver sit  eget  tidsskrift.  Ydermere lykkedes  det  i  1953-1954  at  udvirke den tredie udgave af  »Udvalgte Værker«  i fire bind direkte fra dansk,  og der  er  tillige  planer  om  en  udgivelse  af  hans  samlede  værker  på  japansk oversat direkte fra dansk. Det bliver formentlig på dette punkt,  at jeg  vil kunne yde mit bidrag til den japanske Kierkegaard-litteratur.

Foruden  ovennævnte  er  der  blevet  udgivet  29  oversættelser  af  Kierke­ gaards  værker  efter  krigen,  heri  medregnet  flere  oversættelser  af  samme værk,  f.  eks.  er  »Sygdommen  til  Døden«  udkommet i  hele  seks  forskellige oversættelser. Det ser jo lidt mærkeligt ud, men man ml erindre, at der nu er  90  millioner  indbyggere  i  Japan.  De  hidtidige  oversættelser  mangler desværre nogle vigtige  værker.  Foruden  oversættelser  har  vi  tolv  originale Kierkegaard-studier,  der  er  udgivet  som  enkelte  bøger.  Efter  offentlig­ gørelsen  af  den  første  af  ovennævnte  Kierkegaardstudier  (af  dr. Watsuji) gik  der  21  år,  til  min  pseudonyme (Kiyoshi  Bochi) Kierkegaard-bog,  hvis vanskeligt  oversættelige  japanske  titel  nærmest  må  betegnes  som  »Prægudsforhold«, udkom i  1936 som den anden originale enkelte Kierkegaardstudie. Disse studier baseres på tyske eller engelske oversættelser af Kierkegaards  værker undtagen  min  anden  afhandling  «Den  indirekte  meddelelse og  gentagelsens  dialektik  hos  Kierkegaard«  (1953),  hvori  jeg  forsøger  at udfinde  en  form  for  grundig  meddelelse  af  sandheden  i  Kierkegaards original.

Desuden  er  det  bemærkelsesværdigt,  at  Høffdings  »Søren  Kierkegaard som Philosoph«, oversat i  1935, spiller en stor rolle ved indførelse i Kierke­ gaards  verden,  og  at  Howard  A.  Johnson's  foredrag  om  »Nøgle  til  for­ ståelse  af  Kierkegaard«,  udgivet  på  japansk  1953,  er  forfatterens  debut­ arbejde.

Foruden disse bøger har vi mere end 70 specielle essays om Kierkegaard, men der er ved siden af dem utallige andre bøger og afhandlinger, der har nogen  relation  til  Kierkegaard  (f.  eks.  om  Nietzsche,  Heidegger,  Jaspers, Barth, Sartre, Pascal, Dostojevski, Marx o. s. v.).

De  første  japanske  Kierkegaard-studier  kommer  med  andre  ord  efter Tysklands  (1873),  Ruslands  (1894),  Frankrigs  (1897),  Tjekkoslovakiets stilling),  men  hvad  angår  mængden  af  litteratur  og  den  fra  Kierkegaard

(1901),  Hollands  (1905),  (Skandinavien  indtager  i  dette  tilfælde  en  sær­ kommende indflydelses  styrke  overgår  Japan  langt  andre  lande med und­ tagelse  af Tyskland.

Man  betragte  nu  den  filosofiske,  teologiske  og  litterære  verden  i  Japan i  lyset  af Kierkegaards indflydelse.

Fra  gammel tid har man i  Japan været ivrig for at bringe Vestens  væg­ tige  filosofiske  tanker  ind  i  landet.  Efter  et  fuldstændigt  studium  af  europæisk  filosofi  er  japanske  tænkere  meget  positivt  indstillet  overfor  Søren Kierkegaard.

En  af  de  betydeligste  filosoffer  i  det  moderne  Japan,  der  har  skabt  et filosofisk  system,  som  sikkert  står på  et  internationalt  højt  niveau,  den  nu afdøde Kitaro Nishida ,  hvis  værker  nu  bliver  oversat til  tysk,  fattede  tid­ ligt  interesse  for  Søren  Kierkegaard.  Hans  originale  filosofiske  system, hvori  han  søger  at  skabe  en  syntese  mellem  det  orientalske  buddhistiske livssyn  og  den  europæiske  filosofi,  hvilken  for  ham  betyder  den  absolutte død eller  »intet«  (»mu«), og andre elementer tyder på, at han var påvirket af  Kierkegaard.

En ledende moderne filosof, Hajime Tariabe, henviser også ofte til Kier­ kegaard,  og  vi  kan  i  hans  princip:  Subjekt  -   objekt  -   ombytning  finde paralleler  til  Søren  Kierkegaards  tanker,  og  næsten  alle  unge  japanske tænkere  mener,  Kierkegaard  er  antagelig.

I  Modsætning til,  hvad  tilfældet  er med den  filosofiske  situation,  er  der i japan ikke nogen videre almindelig kristen tradition, som der er i Europa. Der  findes  ingen  populær  folkelig  kristenhed  i  Kierkegaards  betydning hos  os,  men  der  findes  opbyggelige  virksomheder,  bestående  af  kristne præster og  teologer på  forskelligt  stadium.  Af denne  grund  er det nødven­ digt for os,  at vi skal stræbe efter at forstå omstændighederne og baggrun­ den på  dette område så  redeligt  som muligt  for  at  forstå  Kierkegaard.  På den anden side må vi have lov til at indtage et frit kritisk synspunkt over­ for  alle  religiøse  trin,  men  her  regner  vi  med  hjælp  fra  den  sejge  spekula­ tionskraft  i  den  orientalske  religiøse  tænkning,  som  på  visse  punkter  er meget  lig  kerneretningen  i  Kierkegaards  tænkning;  man  kan  især  i  den forbindelse påpege den japanske Mahayana buddhisme.

I  den japanske litterære  verden har unge mennesker fået nogle ideer  fra Kierkegaard,  men  ikke  direkte,  derimod  igennem  den  franske  eksistentia­ lisme  som  mode  betragtet,  eller  gennem  den  romantiske  misforståelse  af Kierkegaards stil. Næsten alle bøger af de såkaldte eksistentialister er blevet oversat til japansk,  og de er  så udbredt overalt  i  Japan,  at Kierkegaard er blevet kendt som en af de berømteste eksistentialister. Denne verdens fælles misforståelse,  der  er  opstået  efter  hans  død,  skal  fjernes  også  i  Japan.

Specielle  Kierkegaard-studier  i  Japan  vil  i  fremtiden  gå  sine  egne  veje gåelige  udtalelse  og  ytring  i  dens  radikale  karakter  synes  at  være  blevet disk  æstetisme  og pragmatisme er  en  apriorisk  stemning  hos  alle Japanere,

for  så  vidt  uafhængig  af  europæiske  landes  resultater.  Kierkegaards  uund­ forstået bedre  i  Japan  end i  andre lande.  Medfødt modvilje imod overfla­ der af den grund kan føle megen sympati for Kierkegaard.

Nu  er  den  banebrydende  periode  i  Japans  Kierkegaard-studier  forbi, forhåbentlig kommer belærende japanske studier snart op i et verdensplan.