Tema: Mindfulness
Forfattere: Jørn Borup, Hans J. Lundager Jensen
Tidsskrift: rvt (2015-08-18)

## Tema: Mindfulness

Størstedelen af dette nummer af Religionsvidenskabeligt Tidsskrift er viet temaet Mindfulness  -  et  hastigt  voksende  fænomen  i  den  vestlige  verden,  også  i  Danmark.  En søgning på begrebet i Infomedia viser 499 hits i den 20-årige periode fra 1990 til 2009, mens der de sidste fire år er ti gange så mange (5.024). Et temanummer af Contemporary Buddhism fra  2011  viser  en  eksponentiel stigning de sidste få år, med omkring 350 artikler i 2010; flere af disse er sikkert relateret til de 150 forskningsprojekter, som National Institute of Health havde sponsoreret til feltet på bare fem år. Boghandlere, livsstilsmagasiner og dameblade viser, at fænomenet strækker sig langt ud over de videnskabelige rammer. Erhvervslivet afholder kurser i mindfulness. Der er mindfulness  i  fængsler,  militær,  skoler  og  hospitaler;  snart  kommer  der  et  Center  for Mindfulness  på  Aarhus  Universitet.  Psykologer  og  terapeuter  bruger  mindfulness, og en kristen version ('Christfulness') har set dagens lys som alternativ til de kirker og  kristne  grupper,  der  også  bruger  teknikken.  Mindfulness  er  en  praksis  og  et brand, en filosofi og big business.

Hvor retoucheret oprindelsen end måtte være, er der en klar tråd til buddhismen. Mindfulness er en engelsk oversættelse af paliordet sati (jf.  sanskrit smrti ),  der  kan oversættes  med  'årvågenhed',  'opmærksomhed'.  I  buddhistisk  praksis  er sati som 'korrekt opmærksomhed' ( samma-sati ) det syvende led i den Ottefoldige Vej. Her er det udtryk for en konkret meditationsform, der især er forbundet med indsigt ( vipassana ),  i  sig  selv  et  unikt  buddhistisk  aspekt,  som skal forstås som  'overbygning' til koncentration ( samatha ).  Meditation på åndedrættet, på kroppen eller på bevidstheden er ideelt  set  ikke  (kun)  teknik  til  fokuseret  koncentration,  men  også  meditativ eksistenserkendelse.  I  bredere  forstand  er  mindfulness  derfor  også  et  generelt  perspektiv på ret buddhistisk levevis. Det er en ideel bevidstheds- og eksistensform, der overordnet  set  er  det  filterløse  vue,  en  buddhist  erkender  sig  selv  og  eksistensen med, og som derfor også bør flyttes uden for meditationssalen. Sati er traditionelt del af en ritualiseret, religiøs klostertradition. At sati også kan oversættes som 'hukommelse' eller 'erindring', understreger yderligere oprindelsen i den religiøse tradition. Denne er ofte negligeret i vestlige kontekster, hvor mindfulness typisk anvendes som en teknik for det autonome individ.

Mindfulness i dens moderne, vestlige udgave er især relateret til traditionen omkring  Jon  Kabat-Zinn.  I  1979  grundlagde  han  på  University  of  Massachusetts  programmet Mindfulness-Based  Stress  Reduction ,  og  med  talrige  publikationer,  eksperimenter  og  kurser  har  den  vestlige,  psykologiske  mindfulness  med  ham  og  hans mange kolleger  fået  sin  helt  egen  tradition.  Mindfulness  har  været  anvendt  til  behandling af stress, angst, depression og i bredere forstand til konstruktion af mental helse,  ikke  mindst  som  del  af  den  kognitive  adfærdsterapi  og  psykologiens  'tredje kognitive  bølge'.  Kabat-Zinn  og  mange  andre  af  disciplinens  udøvere  er  selv  i  en eller anden forstand buddhister. Men vestlig mindfulness er ofte rekonstrueret som spiritualitet eller sekulariseret individualisme. Religionshistorisk og religionssociologisk  er  emnet  interessant  som  udtryk  for  religiøs  transformation.  Det  er  et  oplagt emne  til  interdisciplinær  forskning,  der  inkluderer  bl.a.  antropologi  og  psykologi. Sundhedsvidenskabelig forskning vil søge efter, om mindfulness virker ; og kulturvidenskabelig forskning vil undersøge mindfulness' betydning .

Den interdisciplinære interesse var rammen for en workshop om mindfulness i efteråret 2011, arrangeret i fællesskab mellem forskningsprojektet Buddhism and modernity og Center for Samtidsreligion ved Aarhus Universitet. Flere af bidragene er samlet til  dette  nummer i Religionsvidenskabeligt  Tidsskrift .  Sita  Kotnis  beskriver  anvendelsen af mindfulness i det amerikanske militær. Ud fra sit feltarbejde diskuterer hun den kontroversielle relation mellem kontemplativ praksis og krigsførelse. Katarina Plank undersøger mindfulness i Sverige ud fra tre felter: terapeutiske, kommercielle  og  religiøse.  Hun  konkluderer,  at  mindfulness  især  findes  uden  for  religiøse kontekster, og reflekterer over dets andel i en mulig transformation fra religion til åndelighed. Rikke Gottfredsens artikel belyser udbuddet af mindfulness på nettet i en konkret, lokal ramme (Aarhus). Ligesom Plank konkluderer hun, at mindfulness oftest  præsenteres  i  videnskabelige  termer som en sekulær teknik. Peter Elsass' bidrag (skrevet sammen med elleve medforfattere) omhandler et konkret forsøg med 63  kræftsyge  kvinder  og  deres  selvrepræsentation  efter  erfaring  med  mindfulness. Forsøget viste klart positive effekter, men også, at referencen til spiritualitet var meget  sparsom.  Alle  bidrag  viser  således,  at  den  'buddhistiske'  mindfulness  i  Vesten primært  anvendes  uden  for  dens  religiøse  kontekst  som  en  spirituel  eller  sekulær teknik i sekulære rum.

Indskudt imellem tema-artikler og anmeldelse indeholder dette nr. 61 desuden tre bidrag. Peter Lüchau argumenterer for, at sekulariseringsteorien fortsat er plausibel, i hvert fald for danske forhold. Katrine Frøkjær Baunvig, fra og med dette nummer medredaktør, oversætter og indleder til et vigtigt foredrag af Emile Durkheim, 100 år efter. Og Anders Klostergaard Petersen vurderer to bind af den nye Platonoversættelse.

Jørn Borup, lektor, ph.d., &amp; Hans J. Lundager Jensen, professor, dr. theol. Religionsvidenskab, Aarhus Universitet