Udlicitering af offentlige opgaver i Danmark - en forskningsoversigt over de hidtil dokumenterede effekter
Forfattere: Ulf Hjelmar, Ole Helby Petersen, Karsten Vrangbæk
Tidsskrift: politica (2013-01-01)

## Ulf Hjelmar, Ole Helby Petersen og Karsten Vrangbæk Udlicitering af offentlige opgaver i Danmark. En forskningsoversigt over de hidtil dokumenterede effekter

I artiklen fremlægges og diskuteres de hidtil dokumenterede effekter af udli¬ citering i Danmark baseret på en systematisk gennemgang af publikationer på området fra 2000-2011. Det konkluderes, at de dokumenterede økonomiske ge¬ vinster ved udlicitering generelt ligger i størrelsesordenen 5-15 pet. på de tekniske opgaveområder, mens der på velfærdsområderne generelt ikke er dokumentation for økonomiske gevinster ved udlicitering. Opgørelserne af effekterne ved udlici¬ tering inddrager kun i begrænset omfang mål for kvaliteten i opgaveløsningen, ligesom transaktionsomkostninger og øvrige administrative omkostninger i for¬ bindelse med udbudsprocessen samt konsekvenser for de involverede medarbej¬ dere kun sporadisk er belyst i de eksisterende studier på området. På denne bag¬ grund påpeges det i artiklen, at der er behov for at skabe en langt mere systematisk evidens på området, da beslutninger om udlicitering ellers risikerer at hvile på et mangelfuldt grundlag.

Udlicitering og markedsbaserede løsninger har i snart mange år været en del af den offentlige værktøjskasse (Greve, 2003; Lundquist, 2001; Hartman, 2011). 1980ernes konservative regeringer i fx USA, Storbritannien og Danmark satte skub i markedsbaserede løsninger, og neoliberale økonomiske teorier fik bredt gennemslag i den økonomiske og politiske tænkning (Lundquist, 2001; Pollitt og Bouckaert, 2004; Christensen og Lægreid, 2007). Dette førte blandt andet til privatisering af offentlige virksomheder, introduktion af fritva lgsordninger og udstrakt brug af kontraktstyring i de følgende tiår. På trods af den relativt store udbredelse er der imidlertid kun få studier, som på systematisk vis har samlet op på de hidtidige erfaringer. Det gælder også for udlicitering, som er genstandsfeltet for denne artikel. De få tidligere forskningsoversigter af udli¬ citering bygger primært på engelske og amerikanske studier fra 1980'erne og 1990'erne, og hovedvægten har ligget på tekniske sektorer såsom affaldshånd¬ tering og rengøringsområdet (se fx Borcherding et al., 1982; Domberger og Jensen, 1997; Christoffersen et al., 2007).

Effekter af udlicitering har været belyst i den internationale forskning, som generelt peger på omkostningsbesparelser ved udlicitering. Domberger og Jen¬ sen (1997) konkluderer i en større gennemgang af erfaringerne på området, at udlicitering i gennemsnit har givet økonomiske besparelser på cirka 20 pet. ved et tilsvarende serviceniveau. Borcherding et al. (1982) finder i en gennemgang af mere end 50 studier fra USA, Australien, Tyskland, Schweiz og Canada tilsvarende store besparelser. 1 et studie, som primært kigger på erfaringer fra USA, finder Savas (1987) ligeledes betydelige omkostningsbesparelser. Noget mindre effekter (6-12 pet.) finder Hodge i et omfattende litteraturstudie, hvor han også tager højde for transaktionsomkostninger (1998, 2000). Hodge fin¬ der dog også stor variation på tværs af forskellige opgaveområder og konklu¬ derer, at dokumentationen er klart stærkest inden for tekniske områder som affaldshåndtering og rengøring, mens der er mere tvivl om effekterne på andre serviceområder (Hodge, 1998: 105). På baggrund af disse resultater skriver han, at "expecting contracting to be a panacea for all public services, though, would be foolish" (2000: 246-247). I et andet meget citeret studie gennemgår Boyne (1998) knap 40 studier fra Storbritannien og USA og finder også her omkostningsbesparelser, selvom han er meget kritisk over for metoden og da¬ tagrundlaget i mange af de gennemgåede studier og især kritiserer studierne for en utilstrækkelig måling af udliciteringens konsekvenser for kvaliteten af den leverede service.

Udlicitering har ligeledes været belyst i enkelte effektstudier med fokus på danske forhold. På skolerengøringsområdet finder Christoffersen et al. (2007), at udlicitering til private kan give besparelser på 25-30 pet., selvom det også er en væsentlig pointe i artiklen, at der er betydelige variationer i omkostningsni¬ veauet internt i den offentlige sektor. Blom-Hansen (2003) finder i en analyse af vejområdet, at brugen af private leverandører fører til en noget mindre be¬ sparelse (1,5 pet.) og et uændret kvalitetsniveau, hvis en kommune lader private løse 10 pet. flere af driftsopgaverne på vejområdet. Hansen (2010) finder i et nyligt studie af effekterne ved konkurrenceudsættelse på ældreområdet imid¬ lertid ingen signifikante forskelle i forhold til omkostningsniveauet i henholds¬ vis offentligt og privat regi. På affaldsområdet har Busck (2007) undersøgt ud¬ liciteringens konsekvenser for medarbejderne og er nået frem til, at udlicitering har givet dårlige arbejdsforhold og ringere kvalitet. I en stor undersøgelse af medarbejdertilfredshed ved udlicitering har det tidligere Udliciteringsråd (nu Udbudsråd et) vist, at der er variationer i tilfredsheden på tværs af forskellige brancher, men at tilfredsheden for de berørte medarbejdere under ét generelt er lavere end før udliciteringen (Udliciteringsrådet, 2006).

Resultaterne fra de hidtidige danske undersøgelser af effekter ved udlicite¬ ring indikerer altså, at effekterne er blandede, men det fremgår også, at der mangler et overblik og opsamling af litteraturen på området. Der er derfor behov for en samlet og kritisk vurdering af den hidtidige dokumentation af effekterne ved udlicitering.

Denne forskningsoversigt fokuserer på fire typer effekter - økonomiske ef¬ fekter, kvalitetseffekter, t ra n sa kti onsom kostn i n ger og medarbejdereffekter. Hermed lægger vi os op ad den seneste internationale forskningsoversigt på området (Hodge, 2000), hvor det understreges, at en opgørelse af effekter ved udlicitering bør medtage udliciteringens konsekvenser for økonomien og sam¬ tidig inddrage mål for kvaliteten af den leverede service, så man dermed får et så fyldestgørende billede som muligt af værdien af den leverede ydelse. Derud¬ over pointeres det, at det også er relevant at inddrage de afledte administrative omkostninger i forbindelse med en konkurrenceudsættelse, ligesom det kan være relevant også at inddrage medarbejderforhold i en opgørelse af effekter på området, da ændring i medarbejderforhold i forbindelse med en udlicitering kan have afledte effekter i forhold til økonomi og kvalitet (Hodge, 1998: 100).

Artiklen bygger på en systematisk gennemgang af samtlige danske undersø¬ gelser af effekter af udlicitering udgivet i perioden 2000-2011 og er den hidtil største danske forskningsoversigt over de dokumenterede effekter af udlicite¬ ring.1 Ved at præsentere resultaterne af en systematisk gennemgang af doku¬ mentationen på området bidrager artiklen til at skabe et samlet billede af ud¬ liciteringens hidtil dokumenterede effekter i Danmark. Det kan bidrage til en videnskabelig videreudvikling af udliciteringsfeltet som forskningsområde, og det kan bidrage til, at beslutninger om udlicitering i kommuner, regioner og staten træffes på baggrund af en forskningsbaseret viden om de dokumente¬ rede fordele og ulemper ved at flytte produktionen fra offentligt til privat regi gennem aftaler om udlicitering. Artiklens forskningsspørgsmål kan formuleres som følger: Hvad er de dokumenterede økonomiske effekter af udlicitering i Danmark, og i hvilket omfang har studierne på området taget højde for effek¬ ter i forhold til kvalitet og administrative omkostninger samt medarbejderforhold, hvor det har været relevant?

Artiklen er opbygget på følgende vis: I afsnit 2 diskuteres de teoretiske for¬ ventninger til, hvorfor der potentielt kan opnås besparelser ved udlicitering. I afsnit 3 præsenteres den anvendte metode til indsamling og vurdering af studi¬ erne. I afsnit 4 præsenteres og diskuteres resultaterne af forskningsoversigten, og i afsnit 5 rundes artiklen af med en kort konklusion.

## Hvorfor skulle man forvente positive økonomiske effekter ved udlicitering?

En væsentlig inspirationskilde for fortalerne for udlicitering er den neoliberale økonomiske tænkning, som blandt andet nobelpristagerne Milton Friedman og James Buchanan er eksponenter for. Denne tænkning videreføres blandt andet i statskundskabens public choice-teorier og som en del af New Pub¬ lic Management-tænkningen (Lundquist, 2001; Pollitt og Bouckaert 2004). Grundantagelserne herfra er, at den offentlige sektor præges af samme proble¬ mer som private monopoler, og at offentligt ansvar for regulering og finansie¬ ring ikke nødvendigvis skal indebære offentlig produktion. Det anerkendes, at markedsfejl kan skabe behov for offentlig regulering, men denne skal være så lidt indgribende som muligt og skal i øvrigt vejes op mod den væsentlige risiko for "offentlig sektor-fejl" i form af slack, mangel på responsivitet og innovation (Hartman, 2011).

Konkurrenceudsættelse af offentlige opgaver skulle således ifølge public choice-teorien lede til højere effektivitet, bedre kvalitet, større mangfoldighed og mindre bureaukrati. Konkurrencen sætter leverandørerne under pres, både nye og gamle, og det giver tilskyndelse til at finde på nye og innovative produk¬ tionsmåder med bedre kvalitet og omkostningseffektivitet til følge. Konkur¬ rencen skulle også give en større mangfoldighed, eftersom nye leverandører kan komme på banen, og de skal finde måder at differentiere deres udbud på (Hartman, 2011). Med udgangspunkt i denne tænkning kan man også fremhæve, at private aktører typisk har et større spillerum til at designe interne incitaments¬ strukturer for at skabe motivation blandt de ansatte. Ledelsesmæssigt forventes hurtigere reaktioner og mere fleksible løsninger, fordi private aktører er un¬ derlagt færre regler, overenskomster mv. og regnes for mindre bureaukratiske i deres struktur. Mere generelt kan man sige, at hvor offentlige organisationer skal tage hensyn til en bred vifte af samfundsmæssige målsætninger (effekti¬ vitet, lighed, retssikkerhed, inklusion mv.), er private aktørers succeskriterier mere entydigt knyttet til deres økonomiske effektivitet. Det ledelsesmæssige råderum bliver dermed både større og mere fokuseret.

De mere kritiske vurderinger af udlicitering bruger mange af de samme ar¬ gumenter, men med en væsentlig anden fortolkning af de teoretiske fordele og ulemper (Hartman, 2011). Det fremhæves, at private aktørers grundlæggende interesse er forskellig fra offentlige aktørers: "The business of business is to make business", som Milton Friedmann udtrykte det. Private aktører vil foku¬ sere på bundlinjen, og profitmotivet giver en risiko for at reducere kvaliteten {skimping} eller forsøg på at undgå de ressourcekrævende "kunder" (indivi¬ der, geografiske lokaliteter, sociale grupper mv.) {risk selection). Dette kan føre til ulighedsproblematikker og afledte omkostninger i det offentlige, som skal sikre beredskabet, hvor de private leverandører ikke dækker. Der peges endvi¬ dere på, at transaktionsomkostninger ved at gennemføre udbud sforretn inger, kontrollere og følge op kan være betydeligt højere end omkostningerne ved at drive virksomheden i offentligt regi (Williamson, 1975). Dette gælder især for komplekse ydelser, som er vanskelige at definere i kontrakter. Der peges på de potentielt betydelige omkostninger, som det offentlige kan have ved at gennemføre retssager mod private aktører, som ikke lever op til kravene, og de omkostninger, som måtte være til at genetablere tilbud, hvis private aktører må trække sig ud. Kernen er, at det offentlige bevarer myndighedsansvaret og dermed er forpligtet til at træde ind, selvom et område er udliciteret.

Kritikere af markedsløsninger fremhæver også, at forestillingen om "det perfekte marked" er langt fra den faktiske virkelighed på mange offentlig sek¬ tor-områder (Gilmour and Jensen, 1998). I praksis vil der ofte blive etableret private monopoler til afløsning af offentlige institutioner, fordi entry costs kan være betydelige (fx på i sundhedssektoren), og det afholder andre aktører fra at konkurrere effektivt. Der kan også være en tendens til lock-in, hvor kendte leverandører favoriseres, fordi det er vanskeligt at gennemskue, om kvaliteten og forsyn ingssikkerheden er lige så stor hos alternativerne. En sidste type ar¬ gumenter handler om, at fokuseringen på personlige og organisatoriske inci¬ tamenter kan underminere den særligt offentlige og professionelle etos, som er drivkraften for mange offentligt ansatte. Der er en risiko for, at man fokuserer snævert på det, som man belønnes for {tunnel vision), frem for at tage et mere helhedsorienteret blik, og der er en risiko for, at tillid og samarbejde på tværs af den offentlige sektor vil blive undermineret (LeGrand, 2003; Bozeman, 2007).

Kan public choice-teorien og det kritiske markedsperspektiv samtænkes i et markedsorienteret, men kritisk perspektiv? Det kan det i nogen grad, hvis man tager udgangspunkt i et kontekstbaseret perspektiv med vægt på de regu¬ leringsmæssige betingelser for valget mellem offentlige og private leverandører. Bartlett og LeGrand (1993) peger i deres teori om "kvasimarkeder" på en ræk¬ ke kritiske forudsætninger for at kunne opnå positive resultater ved konkur¬ rence. Willia mson (1975) og Schleifer (1985) peger også på nødvendigheden af at fokusere på de særlige betingelser i den offentlige sektor, hvis man skal høste fordele af konkurrenceudsættelse. Fælles for disse perspektiver er, at man skal se kritisk på opgavetypen og "markedsbetingelserne" for at vurdere, om der kan forventes positive effekter af konkurrenceudsættelse. Markedsbetingel¬ serne kan påvirkes gen nem regulering (fx prisdan nelse, entry costs, transparens og graden af tilgængelig information om leverandørers kvalitet, mulighederne for seleetion og skimping, vilkårene for medarbejdere, krav om udvikling og forskning mv.). Dermed bliver den reguleringsmæssige ramme bestemmende for, hvordan private (og offentlige) aktører kan operere, og for hvilke effekter man kan forvente af konkurrenceudsættelse. En anden vigtig pointe er, at po¬ sitive effekter snarere knytter sig til konkurrenceudsættelse som sådan, end til om det er offentlige eller private aktører, der løser opgaven (Hodge, 1998; Bel og Costas, 2006). Det vigtige er, at den reguleringsmæssige ramme skaber en reel og ligeværdig konkurrence, hvor såvel offentlige som private aktører har mulighed for at konkurrere på kvalitet og/eller pris.

Det kritiske og nuancerede blik på udlicitering har implikationer for vores undersøgelse. For det første fordi man i forhold til de enkelte studier, som be¬ handles i undersøgelsen, ideelt set må stille krav om, at de er opmærksomme på de særlige kontekstuelle betingelser, som har indflydelse på, om der opnås gode eller dårlige resultater ved udlicitering i hvert enkelt tilfælde. For det an¬ det fordi det bliver temmelig usikkert, om resultater uden videre kan overføres fra en kontekst og sektor til en anden. Eller sagt med andre ord, så skal man være varsom med at generalisere på tværs af studier, som har varierende grad af sensitivitet i forhold til den givne kontekst, og som vedrører udliciteringsfor¬ retninger, som er gennemført under forskellige rammebetingelser. Ikke desto mindre kan der være en værdi i at skabe et overblik over de hidtidige danske undersøgelser på området, fordi der trods alt er en vis ensartethed i kontekstfaktorerne, og at vurdere disse undersøgelser i forhold til en række ensartede kvalitetskriterier, herunder om de tager hensyn til kvalitet og transaktionsom¬ kostninger samt i relevante tilfælde også medarbejderkonsekvenser. Dermed får vi et bedre og mere nuanceret grundlag for videreudvikling af udlicitering som politologisk forskningsfelt og for at kvalificere diskussionen om betingel¬ ser og muligheder ved inddragelse afprivate leverandører i løsningen af forskel¬ lige typer af offentlige serviceydelser.

## Forskningsoversigtens metode

Forskningsoversigten er baseret på en metodisk fremgangsmåde, som er bre¬ dere i sit sigte end mere traditionelle forskningsoversigter, fx Cochrane eller Campbell (Gough, 2004). Dette indebærer, at videnskabelige studier (peerreviewed forskning) såvel som ikke-videnskabelige studier (ikke peer-reviewed forskning) kan inkluderes i forskningsoversigten, ligesom både kvantitativt og kvalitativt baserede undersøgelser kan det. En forskningsoversigt kan inde¬ holde en statistisk metaanalyse, hvilket indebærer, at der laves nye effektbereg¬ ninger på baggrund af de data, der indgår i de inkluderede studier. Dette har dog ikke været muligt i denne forskningsoversigt, da de inkluderede studier spænder over forskellige typer metoder (kvantitative og kvalitative studier) og forskellige sektorer med meget forskellige vilkår. En statistisk metaanalyse ville derfor ikke kunne give et meningsfyldt billede af de generelle effekter ved udli¬ citering af offentlige opgaver og er derfor blevet fravalgt i undersøgelsen. I det følgende beskrives de væsentligste trin i udarbejdelsen af forskningsoversigten.

I det første trin i udarbejdelsen af forskningsoversigten gennemførte vi en screening af alle empiriske effektstudier, som umiddelbart så ud til at besvare forskningsspørgsmålet og opfylde inklusionskriterierne og ikke være omfat¬ tet af eksk1usionskriterierne. I nkl usionskriterier var: udlicitering på det offent¬ lige område i Danmark og publiceringsår fra 2000 og frem til maj 2011, hvor indsamlingen af nye studier blev stoppet. Eksk1usionskriterier var: begrænset studie med meget lille generaliseringsgrad, studier med fokus på øvrige for¬ mer for offentlig-privat samarbejde (OPP, OPI, fritvalgmodeller, privatisering) samt studier med fokus på processen i forbindelse med en udlicitering. Spe¬ cialer ved universiteter var ikke systematisk tilgængelige fra alle institutter og fakulteter og er derfor ikke medtaget i forskningsoversigten. I de danskspro¬ gede databaser (Danbib, Den Danske Forskningsdatabase) er følgende søgeord blevet anvendt: "udlicitering", "udbud og private", "konkurrenceudsættelse", "outsourcing", "licitation", "markedsgørelse", "kontrakter og private", "private leverandører", "frit valg og private og offentlig eller kommune eller stat eller amt eller region".

For at sikre at søgningen var fuldstændig og dækkede al relevant litteratur, har vi desuden rettet personlig henvendelse til en række statslige styrelser, kon¬ sulentfirmaer, forskningsinstitutioner mv., for at give dem mulighed for at sup¬ plere med relevant litteratur. Derudover har vi gennemgået publikationslister for ti forva11nin gsforskere ansat ved danske universiteter og handelshøjskoler, som har publiceret om udlicitering i den offentlige sektor. Screeningen resulte¬ rede i i alt 1.115 danske publikationer. På baggrund af screeningen gennemgik vi de enkelte publikationer og foretog ud fra abstracts og øvrige umiddelbart tilgængelige oplysninger en vurdering af, om de pågældende publikationer sva¬ rede på forskningsspørgsmålet, og om publikationerne levede op til inklusions¬ kriterierne og ikke var omfattet af eksklusionskriterierne. Dette resulterede i, at 74 danske studier er blevet indhentet for at kunne blive nærmere vurderet.

I det andet trin i udarbejdelsen af forskn ingsoversigten er de relevante stu¬ dier blevet endeligt udvalgt. Det er sket ved, at vi for hvert af de fundne studier har vurderet det enkelte studie i forhold til inklusionsog eksklusionskriteri¬ erne, og der er foretaget en kritisk vurdering af, hvorvidt publikationerne sva¬ rede direkte på forsk n i n gsspørgsm å1et. Det er også blevet sikret, at det samme studie ikke indgår flere gange (som paper, videnskabelig artikel, bogkapitel etc.). I alt 37 publikationer er blevet udvalgt i denne fase som relevante danske studier på området.

I det tredje og sidste trin i udarbejdelsen af forskningsoversigten er de udvalg¬ te publikationer blevet kvalitetsvurderet på grundlag af en række tværgående og overordnede kvalitetskriterier: 1) hvorvidt studiet er baseret på et velegnet analysedesign (systematic review, RCT, andre eksperimentelle undersøgelser, casestudie) i forhold til problemstillingen og tilgængeligheden af relevante data på området; 2) hvorvidt det empiriske grundlag i studierne er tilvejebragt på en tilfredsstillende måde -i kvantitative undersøgelser skal datagrundlaget gøre en generalisering mulig, i kvalitative undersøgelser skal datagrundlaget i tilstrækkelig grad kunne understøtte fortolkningerne, og inddragelse af øvrige data (registerdata m.m.) skal være systematisk og udtømmende samt doku¬ menteret og begrundet; og 3) hvorvidt konklusionerne i analysen bygger på velegnede metoder til at beregne effekten af udliciteringen (multivariate meto¬ der, esti mation af manglende værdier i datasættet m.m.) og indeholder begrun¬ delser for valg af beregningsmetode. Resultaterne af studierne bør også være underkastet en kritisk vurdering af resultaternes generaliserbarhed, herunder en inddragelse af øvrige relevante undersøgelser på området.2 Ud fra disse vur¬ deringskriterier blev i alt 16 danske studier vurderet som kvalitetsmæssigt ikke tilfredsstillende. Der er således i disse studier så betydelige metodeog data¬ mæssige svagheder, at studierne ikke vurderes som tilstrækkeligt velunderbyg¬ gede til, at de bør indgå i forskningsoversigten (se også Helby Petersen et al., 2011). Dermed indgår i alt 21 danske undersøgelser i forskningsoversigten (se tabel 1).

## Resultater og diskussion

Resultatet af fo rsk n i n gsoversigten fremgår af tabel 1 (side 68-69).

## Dokumenterede økonomiske effekter afudlicitering

Det fremgår af tabel 1, at ti studier opgør de økonomiske effekter som posi¬ tive (Fi nansministeriet/Rarribøl1, 2000; CASA, 2001; Kommunernes Lands¬ forening, 2001b; Kommunernes Landsforening, 2002; Blom-Hansen, 2003; Bredgaard og Larsen, 2006; Christoffersen et al., 2007; Arbejdsmarkedsstyrelsen/Deloitte, 2008; Udbudsrådet/Rambøll, 2009; Det Lokale Beskæftigelsesråd, 2010). Tre studier opgør de økonomiske effekter som blandede (Erhvervsministeriet/COWI, 2000, Kommunernes Landsforening, 2001a; Arbejdsmarkedsstyrelsen/Rambøll 2006), mens to studier ikke finder økono¬ miske effekter af udlicitering. Syv studier har ikke opgørelser af økonomiske effekter, og et enkelt studie på beskæftigelsesområdet opgør de økonomiske effekter som negative på et specifikt område - varetagelsen af kontaktforløb for de ledige (SFI, 2009).

Det overordnede billede fra gennemgangen afstudierne er altså, at de økono¬ miske effekter af udlicitering er overvejende positive, men der er også klare in¬ dikationer af, at økonomiske gevinster navnlig er dokumenteret på det tekniske område. Alle studier af udlicitering på det tekniske område, som har opgjort økonomiske effekter, har fundet positive effekter (Kommunernes Landsfor¬ ening, 2001b; Blom-Hansen, 2003; Christoffersen et al., 2007). Besparelserne blev i disse studier fundet ved udlicitering af a) drift og vedligehold af grønne områder, vandløb og spiIdevandsanlæg, b) kommunal vejvedligeholdelse, og c) rengøring på folkeskoler.

Tabel 1. Oversigt over forskningsoversigtens resultater

| Medarbejder¬ ef ekter      | Ikke inkluderet                                                   | Øgede krav                                                 | Blandede ef ekter                                           | Ikke inkluderet                                            | Ikke Inkluderet                                                           | Større tilfredshed                                                             | Øget usik erhed                                                                                            | Ikke inkluderet                             | Øget usik erhed                             | Ikke inkluderet                                                                         |
|----------------------------|-------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------|-------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------|---------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------------------------------------|---------------------------------------------|---------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------|
| Kvalitets- ef ekter        | Ikke inkluderet                                                   | Ingen ændringer                                            | Højere kvalitet                                             | Blandede ef ekter                                          | Ingen ændringer                                                           | Ikke Inkluderet Blandede ef ekter                                              | Blandede ef ekter                                                                                          |                                             | Ikke inkluderet                             | Blandede ef ekter                                                                       |
| Transaktions¬ omkostni ger | Ikke inkluderet                                                   | Ikke inkluderet                                            | Medregnet                                                   | Ikke inkluderet                                            | Ikke inkluderet                                                           | Ikke inkluderet                                                                | Medregnet                                                                                                  | Ikke inkluderet                             | Ikke inkluderet                             | Ikke inkluderet                                                                         |
| Økonomiske ef ekter        | Blandede ef ekter                                                 | 0-33 pet. besparelser                                      | 10-25 pet. besparelser                                      | Blandede ef ekter                                          | Positive ef ekter                                                         | Ikke inkluderet                                                                | Positive ef ekter                                                                                          | Positive ef ekter (1-15                     | pet.) Ikke inkluderet                       | Blandede ef ekter                                                                       |
| Studie Område og metode    | Erhyervsm iste iet/COWI (2000) Ældrepleje m.m. Kvalitativt studie | Finansmin steriet/Rambøl (2000) Velfærd Kvalitativt studie | CASA (2001) Alle områder Kvalitativt og kvantitativt studie | Kommunernes Landsforening Alle områder Kvantitativt studie | (2001a) Kommunernes Landsforening Tekniske områder (2001b) Kvalitativt og | kvantitativt studie Rådgivende Sociologer (2001) Rengøring Kvantitativt studie | Kommunernes Landsforening/ Alle områder KL's Konsulentvirksomhed (2002) Kvalitativt og kvantitativt studie | Blom-Hansen (2003) Veje Kvantitativt studie | CASA/DTU (2004) Busdrift Kvalitativt studie | Arbejdsmarkeds tyrelsen/ Beskæftigelse Rambøl (2006) Kvalitativt og kvantitativt studie |

| Ikke inkluderet                   | Blandede ef ekter          | Ikke inkluderet                       | Ikke inkluderet For ingelse     | Ikke inkluderet                         | inkluderet Øgede krav                                 | ef ekter Ikke inkluderet                                                | Blandede ef ekter                               | Blandede ef ekter Ikke inkluderet                     | Højere bruger¬ tilfredshed Mindre uddannet personale           |
|-----------------------------------|----------------------------|---------------------------------------|---------------------------------|-----------------------------------------|-------------------------------------------------------|-------------------------------------------------------------------------|-------------------------------------------------|-------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------|
| Ikke inkluderet                   | Ikke inkluderet            | Blandede ef ekter                     |                                 | Ingen ændringer                         | Ikke                                                  | Blandede Blandede ef ekter                                              | Ingen ændringer                                 | Ikke inkluderet                                       |                                                                |
| Positive ef ekter Ikke inkluderet | inkluderet Ikke inkluderet | 25-30 pet. besparelse Ikke inkluderet | Ikke inkluderet Ikke inkluderet | Positive ef ekter Ikke inkluderet       | Ikke inkluderet Ikke inkluderet                       | Blandede ef ekter Ikke inkluderet 16-18 pet. besparelse Ikke inkluderet | Ingen ef ekter Ikke inkluderet                  | Positive ef ekter Ikke inkluderet                     | Ingen ef ekter Ikke inkluderet                                 |
| Beskæftigelse Kvalitativt studie  | Blandede områder Ikke      | Rengøring Kvantitativt studie         | Affald Kvalitativt studie       | Beskæftigelse Kvalitativt og            | kvantitativt studie Veje og parker Kvalitativt studie | Beskæftigelse Kvalitativt og kvantitativt studie Ældreområdet           | Kvalitativt studie Beskæftigelse Kvalitativt og | kvantitativt studie Beskæftigelse Kvantitativt studie |                                                                |
| Bredgaard og Larsen (2006)        | Udliciteringsrädet (2006)  | Christof ersen et al. (2007)          | Busck (2007)                    | Arbejdsmarkeds tyrelsen/Deloit e (2008) | Nuppenau (2009)                                       | SFI (2009) Udhudsrådet/Rambøl (2009)                                    | AKF (2010)                                      | Det Lokale Beskæftigelsesråd (2010)                   | Udhudsrådet/Rambøl (2011) Daginsti utioner Kvantitativt studie |

Gennemgangen af de danske studier, der omhandler økonomiske effekter ved en udlicitering, viser altså, at der på det tekniske område er en relativ solid dokumentation for økonomiske besparelser, men at disse besparelser generelt er noget lavere end de 15-30 pet., som ellers ofte har været fremhævet i den offentlige debat om udlicitering. På baggrund af en gennemgang af samtlige effektstudier af udlicitering gennemført de seneste ti år viser forskningsoversig¬ ten, at de dokumenterede økonomiske besparelser af udlicitering kan opgøres til cirka 5-15 pet. på de tekniske opgaveområder.

Positive økonomiske effekter findes også i internationale studier på det tek¬ niske område, typisk i størrelsesordenen 15-30 pet. Hodge konkluderer i sin forskni n gsoversi gt på området (Hodge, 1998, 2000), at økonomiske udliciteringsgevinster i den størrelsesorden kan findes på affaldsområdet (indsamling af affald fra private husholdninger), rengøring og vedligeholdelse af veje m.m. Dette kan skyldes, at der på disse områder er nogle forhold til stede som i særlig grad egner sig til konkurrenceudsættelse: mulighed for en simpel specifikation af opgaven, en stabil efterspørgsel som muliggør beregning af konku rrencedygtige priser, lave startomkostninger samt muligheder for teknologiinvesteringer og stordriftsfordele (Bel og Warner, 2008; Bel et al., 2010).

I forskningsoversigten indgår også en række studier, der fokuserer på de økonomiske effekter af udlicitering på de bløde velfærdsområder, herunder a rbejdsmarkedsområdet, ældreområdet og daginstitutionsom rådet. Studierne har generelt svingende resultater i forhold til den økonomiske effekt af udli¬ citeringer på området. To af studierne dokumenterer besparelser på området i størrelsesordenen 0-33 pet. (Finansministeriet/Rambøll, 2000; Udbudsrådet/ Rambøll, 2009), mens fire studier konkluderer, at der er økonomiske bespa¬ relser uden at opgøre størrelsen af effekterne nærmere (Bredgaard og Larsen, 2006; Arbejdsmarkedsstyrelsen/Deloitte, 2008; Det Lokale Beskæftigelsesråd, 2010; Udbudsrådet/Rambøll, 2011). De øvrige danske studier på velfærdsom¬ rådet viser mere blandede resultater. Et studie viser eksempelvis besparelser på ældreområdet i størrelsesordenen 16-18 pet., samtidig med at der i en enkelt case kan konstateres en fordyrelse på området for madservice i størrelsesorde¬ nen 5 pet. (Udbudsrådet/Rambøll, 2009). Et enkelt studie viser en fordyrelse på beskæftigelsesområdet efter en udlicitering, mens der samtidig er resultater, som peger i en anden retning (SFI, 2009).

Der er altså alt i alt ikke en entydig dokumentation af, at udliciteringer på velfærdsområdet kan føre til økonomiske besparelser i Danmark. Dette resul¬ tat kan også findes i Sverige. I en nylig svensk opgørelse af effekter af konkur¬ renceudsættelse konkluderes det, at der generelt ikke i svenske studier på det bløde velfærdsområde er systematisk dokumentation for, at udlicitering har ført til effektiviseringer og økonomiske besparelser (Hartman, 2011).

Forskellen i effekter af udlicitering på henholdsvis det tekniske område og de bløde velfærdsområder kan skyldes flere forhold. Det kan skyldes, at de bløde velfærdsområder er mere a rbejdsk rafti ntensive, og at der dermed er færre muligheder for effektivisering gennem teknologiinvestering og stordriftsforde¬ le, hvilket i flere af studierne på de tekniske områder angives som en forklaring på opnåede besparelser (se fx Blom-Hansen, 2003; Christoffersen et al., 2007). Det kan dog også skyldes de særlige politiske og institutionelle betingelser, der gør sig gældende på de bløde velfærdsområder. Den politiske regulering på området er stærk, og som konsekvens eksisterer "markedet" for velfærdsydelser typisk kun som en form for kvasimarked, hvor leverandørernes muligheder og (forbrugerens magt er begrænset. Tilsammen kan disse forhold betyde, at det er svært at skabe et konkurrencepræget marked på de bløde velfærdsområ¬ der, hvor private leverandører kan konkurrere på pris og effektivitet (Hartman, 2011).

Herudover kan manglen på dokumentation af økonomiske besparelser ved udlicitering på de bløde velfærdsområder dog også skyldes, at der er en længere tradition og mere dokumentation af udlicitering på de tekniske områder, mens der endnu er få systematiske erfaringer og studier, som systematisk har opgjort de økonomiske effekter af en udlicitering på de bløde velfærdsområder. Der er således behov for en mere systematisk dokumentation af effekterne ved udlici¬ tering på de bløde velfærdsområder, før man med tilstrækkelig sikkerhed kan vurdere, om udlicitering på disse områder fører til økonomiske besparelser. I regeringens strategi for offentligt-privat samarbejde (Regeringen, 2011) er der taget initiativ til udarbejdelse af en sådan dokumentation, ligesom der også er udviklet nye metoder og indikatorer til analyserne på området (Helby Petersen og Olsen, 2011).

Samtidig ses det også, at de fleste af de gennemgåede studier kun giver et øjebliksbillede af effekter ved første udliciteringsrunde (1. generationsudbud). Det er kun få danske studier, som specifikt ser på økonomiske effekter ved genudbud, og datagrundlaget er på dette område generelt mangelfuldt (Kom¬ munernes Landsforening, 2001; Udbudsrådet/Rambøl1, 2009). Tendensen i de internationale studier, som har analyseret de økonomiske fordele ved udlici¬ tering gennem en længere periode, er, at de relative fordele ved brug af pri¬ vate aktører svinder over tid (Bel og Costas, 2006; Bel et al., 2010). Det kan skyldes, at de private bliver mere realistiske i deres prissætning over tid, men også, at offentlige aktører øger effektiviteten over tid, typisk som følge af den forøgede konkurrence på området. Derved er det en realistisk mulighed, at de dokumenterede besparelsesgevinster kan aftage ved gentagne udbudsfor¬ retninger på et område, og det er typisk ikke reflekteret i de danske opgørelser af besparelsespotentialet.

På baggrund af forskningsoversigten kan det ikke påvises, at de dokumente¬ rede besparelser ved en udlicitering skyldes, at private aktører er mere effektive end offentlige aktører, men snarere at konkurrencesituationen i sig selv leder til et større fokus på økonomisk effektivitet. Der er således også opnået bety¬ delige besparelser i den offentlige sektors egne bud, såkaldte kontrolbud, som følge af større omkostningsbevidsthed og konkurrence på området (Kommu¬ nernes Landsforening, 2002). Dertil kommer, at konkurrenceudsættelsen også kan have afledte effekter i form af en intern konkurrencevirkning på den del af driften, som bliver i det offentliges regi (Finansministeriet/Rambøll, 2000; Kommunernes Landsforening, 2002). Lignende konklusioner forekommer i internationale publikationer på området (Hodge, 1998, 2000; Bel og Costas, 2006).

## Transaktionsomkostninger

Det fremgår af tabel 1, at der kun er to studier, som har medregnet trans¬ aktionsomkostninger i deres opgørelse af økonomiske effekter af udlicitering (CASA, 2001; Kommunernes Landsforening, 2002). I begge studier har man på baggrund af survey-oplysninger og kvalitative interview med nøgleaktører søgt at estimere omfanget af transaktionsomkostn ingerne, og der indgår ikke i studierne egne beregninger af tra nsaktionsonikostn i nger baseret på regnskabs¬ tal.

I de danske studier af udliciteringens konsekvenser indgår der altså kun i yderst begrænset omfang præcise opgørelser af transaktionsomkostninger i forbindelse med udliciteringen. Dette skyldes først og fremmest metodiske vanskeligheder ved at beregne denne form for omkostninger. Disse vanskelig¬ heder bunder i, at t ra nsalctionsomkostni rigerne i forbindelse med at udbyde, beskrive og overvåge opgaver på et givet område spænder over et bredt felt, og det er vanskeligt at isolere disse omkostninger. Samtidig kan der være afledte omkostninger ved at skulle bevare et offentligt beredskab til at sikre forsy- ningssikkerhed og til at tage sig af de sager, som den private aktør eventuelt kan fravælge, og disse omkostninger er typisk også vanskelige at opgøre.

Problemet med at medtage transaktionsomkostninger i beregningen af de samlede økonomiske effekter ved en udlicitering behandles også i den interna¬ tionale forskning på området (Hodge, 1998, 2000; Hartman, 2011). I denne litteratur påpeges det typisk, at der er mange metodiske problemer ved sådanne beregninger, og som konsekvens heraf udelades de i mange studier. Der synes dog at være enighed i litteraturen om, at indgåelse og kontrol af kontrakter samt opretholdelsen af en forsyningssikkerhed kræver betydelige administra¬ tive og juridiske ressourcer, som bør indregnes i den samlede opgørelse af de økonomiske effekter ved udlicitering. Dette har ikke været tilfældet i Dan¬ mark, og fremtidige studier af økonomiske effekter af udlicitering i Danmark bør søge at udbedre dette forhold - særlig på områder med en høj grad af po¬ litisk regulering og dokumentationskrav som eksempelvis det sociale område.

## Kvalitetseffekter

Det fremgår af tabel 1, at der er tretten studier, hvori der indgår kvalitetseffek¬ ter i forbindelse med udliciteringer (Finansministeriet/Rambøll, 2000; CASA, 2001; Kommunernes Landsforening, 2001a, 2001b, 2002; Blom-Hansen, 2003; Arbejdsmarkedsstyrelsen/Rambøll 2006; Christoffersen et al., 2007; Arbejdsmarkedsstyrelsen/Deloitte, 2008; SFI, 2009; Udbudsrådet/Rambøll, 2009; AKF, 2010; Udbudsrådet/Rambøl1, 2011). Samtidig fremgår det dog også, at langt de fleste studier ikke har kunnet opgøre kvalitetseffekterne enty¬ digt og kunnet påvise konkrete effekter.

Et af studierne påviser en konkret effekt, nemlig at udlicitering på daginsti¬ tutionsområdet har ført til en højere brugertilfredshed (Udbudsrådet/Rambøll, 2011). I dette studie baserer man sig på brugertilfredshedsundersøgelser frem for egentlige kvalitetsundersøgelser. Det er problematisk, da brugerti 1fredshed typisk er et utilstrækkeligt mål for kvaliteten af en offentlig ydelse (Helby Pe¬ tersen og Olsen, 2011). Skal effekter af udlicitering i forhold til den leverede kvalitet i fremtiden dokumenteres bedre, er der behov for, at der i tilrettelæg¬ gelsen og finansieringen af effektanalyserne afsættes tilstrækkelige ressourcer og tid til, at de faktiske effekter for kvaliteten i højere grad kan dokumenteres systematisk og udtømmende.

Blom-Hansen (2003) har søgt mere systematisk at inddrage kvalitetsaspek¬ tet i et studie af vejområdet, og han viser, at økonomiske besparelser opnås ved uændret kvalitet i opgaveløsningen - dog er kvaliteten i dette studie kun målt på en begrænset del af de undersøgte cases. Et andet studie, som på mere sy¬ stematisk vis inkluderer kvalitetsaspektet, er Udbudsrådet/Rambøl1s studie af drift af plejecentre (2009) - dog måles kvalitet i opgaveløsningen i dette studie ikke ensartet på tværs af casene.

Der indgår desuden i forskningsoversigten tre effektanalyser med fokus på beskæftigelsesområdet, hvor kvalitetsdimensionen er relativt velbelyst (Arbejdsmarkedsstyrelsen/Deloitte, 2008; SFI, 2009; AKF, 2010). Disse analyser viser, at udlicitering til private leverandører generelt har haft mindre eller ingen betydning for kvaliteten af beskæftigelsesindsatsen.

Det samlede billede er, at der i de danske studier på området generelt er betydelige mangler i forhold til at opgøre kvaliteten af en ydelse før og efter en udlicitering og medregne dette i en samlet opgørelse af effekten af udlicite¬ ring. Det betyder, at mens der er dokumentation for, at udlicitering på nogle områder (tekniske områder) har ført til en omkostningsbesparelse, så er det generelt dårligere dokumenteret, om omkostningsbespareisen er opnået ved et uændret kvalitetsniveau i opgaveløsningen. Dette er ikke unikt for Danmark. Lignende konklusioner kan findes i internationale publikationer på området (Boyne, 1998; Hodge, 2000; Hartman, 2011).

Samtidig fremgår det, at de beskrevne opgørelser af kvalitetseffekter i for¬ bindelse med udliciteringer fordeler sig på en række forskellige sektorer med meget forskellige (markeds)betingelser og krav til de leverede ydelser. Dette forhold gør det ekstra vanskeligt at konkludere noget generelt på området.

## Meda rbejderejfekter

Det fremgår af tabel 1, at der er 11 studier, hvori der indgår en form for op¬ gørelse af konsekvenserne for medarbejdere, der berøres af en udlicitering (Fi¬ nansministeriet/Rambøll, 2000; CASA, 2001; Kommunernes Landsforening, 2001a, 2002; Rådgivende Sociologer, 2001; CASA/DTU, 2004; Udliciteringsrådet, 2006; Busck, 2007; Ntippenau, 2009; Udbudsrådet/Rambøll, 2009; AKF, 2010; Udbudsrådet/Rambøll, 2011). I de øvrige ti studier indgår ikke medarbejdereffekter, men dette er ikke nødvendigvis et udtryk for en mangel, da en inddragelse af medarbejderforhold ikke er relevant i alle undersøgelser på området.

Det fremgår af de 11 studier om medarbejdereffekter, at der er en overvægt af undersøgelser, som rapporterer negative effekter for medarbejdere, der berø¬ res af udlicitering. Syv studier konkluderer, at der primært er negative effekter i form af et højere arbejdstempo (Busck, 2007), øgede krav og mere stress (Fi¬ nansministeriet/Rambøll, 2000; Nuppenau, 2009), forringelser i arbejdsfor¬ holdene i form af ringere fysiske arbejdsforhold og mindre tryghed i ansættel¬ sen (Busck, 2007), en større usikkerhed og utilfredshed med ansættelsen efter en udlicitering (Rådgivende Sociologer, 2001; Kommunernes Landsforening,

2002; CASA/DTU, 2004), og mindre uddannet personale efter en udlicitering (Udbudsrådet/Rambøll, 2011).

De øvrige fire danske studier på området viser mere blandede resultater i forhold til de medarbejdere, som berøres af udlicitering (CASA, 2001; Udlici¬ teringsrådet, 2006; Udbudsrådet/Rambøll, 2009; AKF, 2010). Et af studierne viser, at medarbejderti1fredsheden efter udlicitering på tværs af sektorer gene¬ relt er på samme niveau som før en udlicitering, dog er der lavere medarbej¬ dertilfredshed blandt de medarbejdere, der ikke længere er ansat hos den ar¬ bejdsgiver, de overgik til i forbindelse med udliciteringen (Udliciteringsrådet, 2006).

De fleste danske studier på området er baseret på surveyundersøgelser af medarbejdernes egne opfattelser af deres arbejdssituation. Dette er en aner¬ kendt og velafprøvet metode til afdækning af arbejdsmiljøproblemer, men denne opgørelsesmetode kunne med fordel være suppleret med andre og mere objektive indikatorer for ændringer i arbejdsvilkår, arbejdsrelaterede helbreds¬ forhold, løn og beskæftigelse - fx på baggrund af registerundersøgelser af fra¬ vær og sygdom, lønstatistikker, ansættelseskontrakter mv. En anden problema¬ tik er, at de fleste studier af medarbejderforhold er gennemført relativt kort tid efter udliciteringen. Der tages derfor kun i begrænset omfang højde for effekter over tid, og det er muligt, at en del af de oplevede effekter knytter sig til selve omstillingsprocessen og ikke nødvendigvis er vedvarende effekter.

Samlet set viser forsk n i n gsoversi gten, at danske studier i et vist omfang har inddraget medarbejderforhold i analysen af effekter af udlicitering, men der er en mangel på studier, som mere præcist opgør effekterne. Dette er et problem, for når de samlede effekter ved udlicitering skal gøres op, er det væsentligt at kunne tage højde for de langsigtede sa m fu ndsøkonomiske omkostninger (ar¬ bejdsløshedsunderstøttelse, beskæftigelsesindsats m.m.), som kan opstå som et resultat af ændrede medarbejderforhold (Bel og Costas, 2006).

## Konklusion

Forskningsoversigten viser, at der i Danmark er dokumentation for besparelsesgevinster i størrelsesordenen 5-15 pet. ved at udlicitere opgaver på de tek¬ niske områder (herunder især a ffa1dsi nd sa m 1 i n g, rengøring og vedligeholdelse af veje og anlæg). Derimod kan besparelsesgevinster på de bløde velfærdsom¬ råder ikke tilsvarende dokumenteres. Samtidig viser forskningsoversigten, at der generelt er en mangel på studier, som systematisk indregner øvrige effekter af udlicitering såsom kvalitet, t ra nsa ktionsomkost n i nger, medarbejderforhold, forsyningssikkerhed mv. Det giver anledning til en række forbehold i forhold til de rapporterede besparelsespotentialer, idet det i mange studier ikke er til- strækkeligt belyst, hvorvidt besparelser sker på bekostning af forringelser i kvaliteten eller medarbejderforholdene, ligesom det i mange studier er uklart, hvilken betydning det ville have, hvis t ra n sa kt io n som ko stn i 11ger i forbindelse med udliciteringen blev medregnet.

På baggrund af forskningsoversigten kan det konkluderes, at der er behov for at igangsætte flere metodisk og datamæssigt solide effektanalyser af udli¬ citering, så politiske beslutningstagere får et mere solidt og veloplyst grundlag for fremtidige beslutninger om at konkurrenceudsætte offentlige opgaver. Be¬ slutningstagere har med den nuværende viden på området ikke mulighed for reelt at vurdere, hvorvidt udliciteringer samlet set vil føre til højere effektivitet, bedre kvalitet og acceptable medarbejderforhold, særlig på velfærdsområderne. Heraf kan det også sluttes, at politiske beslutninger om udliciteringer af offent¬ lige opgaver i Danmark ofte har været baseret på en mangelfuld viden i forhold til, hvilke effekter udlicitering kan medføre for pris, kvalitet mv. af de ydelser, som udliciteres til private leverandører.

Det er af særlig betydning i kommende effektanalyser af udlicitering at tage højde for de specifikke reguleri ngsforhold og markedsbetinge1ser, som en ud¬ licitering kan fungere under. Udliciteringer kan foregå på et meget forskelligt politisk og institutionelt grundlag, og det bør tages som en form for forudsæt¬ ning for effektanalyserne - som det kritiske markedsperspektiv også betoner. Resultaterne i denne forskningsoversigt indikerer, at man ikke - som i public choice-teorien -generelt kan forvente effekter på tværs af opgaveområder og opgavetyper. Derimod ser de faktisk realiserede effekter af udlicitering ud til i høj grad at afhænge af nationale og sektorielle forhold, ligesom specifikke organisatoriske og juridiske forhold kan spille en afgørende rolle for gennemfø¬ relsen og effekterne af de enkelte udbudsforretninger.

## Noter

1. Artiklen bygger på en undersøgelse afdanske og internationalt publicerede studier om udlicitering, som er udgivet i regi af AKF (Helby Petersen et al., 2011), men adskiller sig fra denne rapport ved at fokusere på danske studier og diskutere resul¬ taterne i lyset af public choice-teorien og det kritiske markedsperspektiv.
2. Se Helby Petersen et al. (2011) for yderligere dokumentation af, hvordan kvalitets¬ vurderingen er foretaget.

## Litteratur

- ÅKF v. Hansen, Eigil Boll og Leena Eskelinen (2010). Privat aktør i arbejdsmar¬ kedsindsatsen. København: AKF.
- Arbejdsmarkedsstyrelsen/Deloitte (2008, 2009). Evaluering afbrugen afanden aktør under Serviceog LVU'-udbuddene Delrapport 1 og 2. København: Arbejdsmar¬ kedsstyrelsen.
- Arbejdsmarkedsstyrelsen/Rambøll (2006). Detførste udbud aflandsdækkende ramme¬ aftaler - en analyse afresultater og effekter. København. Arbejdsmarkedsstyrelsen.
- Bartlett, Will og Julian LeGrand (1993). Quasi-markets and Social Policy. Palgrave: Macmillan.
- Bel, Germå og Anton Costas (2006). Do Public Sector Reforms Get Rusty? Local Privatization in Spain. TheJournal ofPolicy Reform 9 (1): 1-24.
- Bel, Germå og Mildred E. Warner (2008). Does Privatization of Solid Waste and Water Services Reduce Costs? A Review of Empiricai Studies. Resources, Conservation and Recycling 52: 1337-1348.
- Bel, Germå, Xavier Fageda og Mildred E. Warner (2010). Is Private Production of Public Services Cheaper than Public Production? A Meta-regression Analysis of Solid Waste and Water Services. Journal ofPolicy Analysis andManagement 29 (3): 553-577.
- Blom-Hansen, Jens (2003). Is Private Delivery of Public Services Really Cheaper? Evidence from Public Road Maintenance in Denmark. Public Choice 115 (3): 419-438.
- Borcherding, Thomas E., Werner W. Pommerehne og Friedrich Schneider (1982). Comparing the Efficiency of Private and Public Production: The Evidence from Five Countries. Journal ofEconomics/Zeitschriftjur Nationalökonomie, suppl. 2: 127156.
- Boyne, George A. (1998). Bureaucratic Theory Meets Reality: Public Choice and Ser¬ vice Contracting in U.S. Local Government. Public Administration Review 58 (6): 474-484.
- Bozeman, Barry (2007). Public Values and Public Interest: Counterbalancing Economic Individualism. Washington, DC: Georgetown University Press.
- Bredgaard, Thomas og Flemming Larsen (2006). Udliciteringen afbeskæftigelsespolitik¬ ken - Australien, Holland og Danmark. København: DJØF Forlaget.
- Busck, Ole (2007). Skraldemænd er vel også en slags mennesker - markedsgøreIsen af kommunale serviceopgaver forårsager nedslidning. Tidsskriftfor Arbejdsliv 9 (2): 91-107.
- CASA v. Wiegman, Inger-Marie, Dorte Kira Nielsen, Jon Sundbo og Edvin Grin¬ derslev (2001). Evaluering afudbud og udlicitering i Københavns Kommune. Køben¬ havn: CASA.

- CÅSA/DTU v. Wiegman, Inger-Marie, Karin Mathiesen og Peter Hasle (2004). Ar¬ bejdsmiljø ved udbud afbusdrift. København: CASA og DTU.
- Christensen, Tom og Per Lægreid (red.) (2007). Transcending New Public Manage¬ ment. The Transformations ofPublic Sector Reforms. Aldershot: Ashgate.
- Christoffersen, Henrik, Martin Paldam og Allan Wiirtz (2007). Public versus Private Production and Economies of Scale. Public Choice 130 (4): 311-328.
- Det Lokale Beskæftigelsesråd (2010). Om brugen afandre aktører i Jobcenter Århus. Aarhus.
- Domberger, Simon og Paul Jensen (1997). Contracting Out by the Public Sector: Theory, Evidence, Prospects. Oxford Review ofEconomic Policy 13 (4): 67-78.
- Erhvervsministeriet/COWI (2000). Veje til bedre udbud Beskrivelse afkrav ogydelser ved tilbud: Vaskeriservice, kostpleje og ældrepleje. København: COWI.
- Finansministeriet/Rambøll (2000). Effektivitetgennem konkurrence. Udbudafvelfærds¬ service - hvad gør leverandøren anderledes? København: Finansministeriet.
- Gilmour, Robert S. og Laura S. Jensen (1998). Reinventing Government Accoimtability: Public Functions, Privatization, and the Meaning of "State Action". Public Administra¬ tion Review 58 (3): 247-258.
- Gough, David (2004). Systematic Research Synthesis, pp. 44-64 i Gary Thomas og Richard Pring (red.), Evidence-based Practice in Education. Buckingham: Open University Press.
- Greve, Carsten (2003). Public-Private Partnerships in Scandinavia. International Pub¬ lic Management Review A (2): 59-68.
- Hansen, Morten B. (2010). Marketization and Econømic Performance. Public Ma¬ nagement Review 12 (2): 255-274.
- Hartman, Laura (2011). Konkurrensens konsekvenser. Stockholm: SNS Förlag.
- Helby Petersen, Ole, Ulf Hjelmar, Karsten Yrangbæk og Lisa La Cour (2011). Effekter ved udlicitering af offentlige opgaver. En forskningsbaseret gennemgang afdanske og internationale undersøgelserfra 2000-2011. København: AKF.
- Helby Petersen, Ole og Leif Olsen (2011). Et notat om metoder og indikatorer ved ef¬ fektanalyser afkommunernes konkurrenceudsættelse afoffentlige opgaver. København: AKF.
- Hodge, Graeme (1998). Contracting Public Sector Services: A Meta-analytic Perspective ofthe International Evidence. American Journal ofPublicAdministration 57 (4): 98-110.
- Hodge, Graeme (2000). Privatization -An International Review ofPerformance. Boul¬ der, CO: Westview Press.
- Kommunernes Landsforening (2001a). Udbud og udlicitering i kommunerne -fakta og tendenser. København: KL.

- Kommunernes Landsforening (2001b). Udbud og udliciteringpå det tekniske område omfang og erfaringer. København: KL.
- Kommunernes Landsforening/KL's Konsulentvirksomhed (2002). Århus Kommune: Evaluering af forsøg med udbud. København: KL.
- LeGrand, Julian (2003). Motivationy Agency and Public Policy: OfKnights and Knaves, Pawns and Queens. Oxford: Oxford University Press.
- Lundquist, Lennart (2001). Privatisering - varför och varför inte?, i Bo Rothstein (red.), Politik som organisation: förvaltningspolitikens grundproblem. 3. udgave. Stockholm: SNS forlag.
- Nuppenau, Christine (2009). Marketizing municipalpark management organizations in Denmark- A study ofpolicymaking and organizational change in theperiod 19852005. København: Forrest and Landscape Research; Københavns Universitet.
- Pollitt, Christopher og Geert Bouckaert (2004). Public Management Reform. A Comparative Analysis. 2nd edition. Oxford: Oxford University Press.
- Regeringen (2011). Strategi til fremme af offentligt-privat samarbejde. Albertslund: Schultz.
- Rådgivende Sociologer (2001). Arbejdsklimaundersøgelse: ISS Hospitalsservice Hvidovre Hospital. København.
- Savas, Emanuel S. (1987). Privatization: The Key to Better Government. Chatham, NJ: Chatham House Publishers.
- SFI v. Skou, Mette H., Søren C. Winter og Frederikke Beer (2009). Udlicitering af sagsbehandling. København: SFI.
- Shleifer, Andrei (1985). A Theory ofYardstick Competition. RandJournalofEconomics 16 (3): 319-327.
- Udbudsportalen (2011). Dokumentationsdatabasen, (www.udbudsportalen.dk).
- Udbudsrådet/Rambøll (2009). Effektanalyse afkonkurrenceudsættelse afplejeog om¬ sorgsopgaver i kommunerne. København.
- Udbudsrådet/Rambøll (2011). Konkurrencepå daginstitutionsområdet ~ erfaringer\ mu¬ ligheder og effekter. København: Udbudsrådet.
- Udliciteringsrådet (2006). Undersøgelse afmedarbejdertilfredshed ved udlicitering. Kø¬ benhavn: Udliciteringsrådet.
- Williamson, Oliver E. (1975). Märkets andHierarchies. New York: The Free Press.