Organisation of emergency departments: An evaluation of the policy design
Tidsskrift: akut ()

## Organisation of emergency departments: An evaluation of the policy design

Tipsmark

## 2022 Vol. 5 Resumé af afhandling

Line Stjernholm Tipsmark

## Vejledere

## Kontaktinformation

## Nøgleord:

## Hvad ved vi?

- I 2007 udgave Sundhedsstyrelsen nationale anbefalinger om organisering af de danske akutmodtagelser, for at sikre ensartet behandling af høj kvalitet, sammenhængende patientforløb og optimal udnyttelse af ressourcerne - uanset tid og sted.

## Hvad har vi lært?

- Akutmodtagelsernes organisatorisk design påvirker diagnostik kvalitet og patientudkomme og det påvirker diagnoser forskelligt.

## Hvordan kan det bruges i danske akutmodtagelser?

- Det er vigtigt for akutmodtagelserne at have en opmærksomhed på deres organisatoriske design, for at sikre det bedste mulige behandlingsforløb for de akutte patienter.

## Introduktion

I Danmark er behandlingen af akutte patienter fordelt sådan, at 8 % behandles ambulant, og 71 % behandles under indlæggelse. De danske akutmodtagelser oplever problemer med overbelægning  og  begrænsede  ressourcer.  I  2007  udgav  Sundhedsstyrelsen  nationale anbefalinger om organisering af de danske akutmodtagelser med det formål at sikre ensartet behandling  af  høj  kvalitet,  sammenhængende  patientforløb  og  optimal  udnyttelse  af ressourcerne  -  uanset  tid  og  sted.  En  af  de  mest  banebrydende  anbefalinger  var  at speciallægen  skulle  være  i  front.  Speciallægekompetencerne  i  akutmodtagelserne  skulle bidrage til at sikre hurtig og korrekt visitation, diagnostik og behandling.

I Danmark har regionerne ansvaret for at sikre implementering af de politiske anbefalinger. Men incitamenterne for at få det ført ud i livet var svage: Den nationale politik var udformet som  anbefalinger  baseret  på  klinisk  erfaring  og  ikke  evidens,  og  der  var  givet  få implementeringsanvisninger. Desuden var det for lægerne ikke et prestigefyldt karrierevalg, da akut medicin først blev godkendt som speciale i 2017.

## Metode

Dette ph.d.-projekt har derfor undersøgt de nationale anbefalinger i forhold til implementeringsstatus  og  effekten  på  helbred,  kvalitet  og  omkostninger.  Derudover  er organisatoriske determinanter og effekter af diagnostisk kvalitet undersøgt. Studiepopulationen  består  af  akutte  forløb  med  hoftefraktur  eller  rosen.  Der  er  fra organisationsteorien anvendt multikontingens-modellen og informationsbehandlingsteorien som projektets overordnede analytiske ramme.

## Resultater

Fra studie I, et spørgeskemabaseret studie, finder vi sløv og heterogen udmøntning af implementering fra politik til praksis, formentligt på  grund  af  samarbejds-  og rekrutteringsvanskeligheder. Ifølge den analytiske ramme skyldes disse problemer en manglende forbindelse  imellem  politik  og  teori.  Fra  studie  II,  et registerbaseret stepped-wedge-studie, finder vi, at forøget autoritet hos  akutmodtagelserne resulterer i  en stigning i genindlæggelser  inden for 30 dage og i forløbsomkostninger for hoftefrakturer. Indlæggelse om natten  er  associeret  med  stigning  i  genindlæggelse  og mortalitet for hoftefrakturer og forøgede omkostninger for begge  grupper.  Fra  studie  III,  et  observationelt registerbaseret studie, finder vi, at ansættelse af speciallæger i akutmodtagelsen er forbundet med diagnostisk diskrepans. Diagnostisk diskrepans er endvidere forbundet med forøget genindlæggelse inden for  30  dage  for  hoftefrakturer  og  forøgede  forløbsomkostninger for begge grupper.