Bent Hylleberg: Dansk baptisme og tysk nazisme (Forlaget Apophasis, 2021)
Forfattere: Kurt E. Larsen
Tidsskrift: dttk (08-11-2022)

## DANSK BAPTISME OG TYSK NAZISME. DANSKE BAPTISTERS HISTORIE 1930-1950 BENT HYLLEBERG FORLAGET APOPHASIS, 2021 653 SIDER

## Anmeldt af Kurt E. Larsen

Hvordan klarede  de  danske  frikirker  sig igennem  besættelsestiden,  og  hvordan forholdt de sig mon til de store dilemmaer,  som  nazisternes  besættelse  af  landet medførte?

Disse  vigtige  kirkehistoriske  spørgsmål bliver man meget klogere på i denne bog, der dog kun beskriver én af de danske  frikirker.  Baptistkirken  var  nok  også på det tidspunkt den største evangeliske frikirke, når man foruden de 6850 medlemmer  (s.  56)  tæller  det  omfattende børne- og ungdomsarbejde med. For godt 30  år  siden  kørte  et  forskningsprojekt Kirken under besættelsen, der  kastede  en række studier af sig, men ingen, der når denne  bog  i  detaljeringsgrad.  At  bogen har kunnet skrives, hænger sammen med baptisternes historie som et meget velorganiseret kirkesamfund med egne uddannelsesinstitutioner  og  blade,  med  gode arkiver og en tradition for udadvendthed. Derfor har det været muligt for bevægelsens  ledende  teolog,  Bent  Hylleberg,  at finde kilder til dette omfangsrige og veldokumenterede  værk  om  de  dramatiske år. Baptistmenighederne var nok organiseret kongregationalistisk, dvs. indbyrdes selvstyrende og uafhængige menigheder, men samtidigt virker de også til at have været  tæt  sammenknyttede  og  udgjort et  handlekraftigt  netværk  på  tværs  af landet,  og  Hylleberg  beskriver  både  de overordnede  nationale  linjer,  de  enkelte menigheders liv under besættelsen og en række enkeltpersoners meget forskellige skæbne. Det ville næppe være muligt for nogen anden frikirke eller for nogen folkekirkelig  bevægelse  at  udarbejde  noget tilsvarende. Desto mere værdifuldt er det, at  Bent Hylleberg har udført dette kæmpearbejde.  Danske  frikirkers  arbejde  er ofte  blevet  overset  i  kirkehistorieskrivningen - for ikke at sige i offentligheden - men bogen her giver et detaljeret indblik i livet i baptistmenighederne og i de dramatiske års dilemmaer: Skulle man som baptister byde en tysk baptist velkommen til gudstjeneste, hvis denne var en del af de tyske besættelsestropper?  Hvordan forholdt baptister sig til deres traditionelle pacifisme i forbindelse med modstandsbevægelsen?

Hylleberg skriver sagligt og nøgternt. Kun enkelte steder synes forfatteren at  drage  konklusioner  på  lidt  for  tyndt grundlag,  når  han  for  eksempel  slutter fra  indhold  i  et  baptistblad  til  stemningen  i  baptistkredse  (s.  83)  -  der  var  vel en  redaktør,  der  sorterede  i  indholdet! Han  skal  roses  for  ikke  at  skjule,  at  der også  i  baptistmiljøerne  forekom  enkelte eksempler  på  nazimedlemmer,  »tyskertøser«, værnemagere og stikkere - og det skulle man så manøvrere med, mens der i  de  samme menigheder var aktive modstandsfolk. Nogle baptistmenigheder var prægede af et imponerende politisk engagement, både under besættelsen og i den efterfølgende tids store sociale udfordringer i ind- og udland. Midt i de svære tider voksede baptisterne  på  landsplan  både  i medlemstal og missionsindsats.

Bogens  styrke  er,  at  menighedernes og  enkeltpersoners  historie  bliver  så  detaljeret belyst. Der er også tilløb til samlede konklusioner på basis heraf (s. 112, 634ff.).  Man kunne godt have ønsket sig flere sammenligninger med andre frikirker  og  med  folkekirkelige  kredse,  men det får man kun ansatser til. Mit gæt på resultatet af en sådan undersøgelse ville være,  at  baptistkirken  som  helhed  var mere apolitisk og »overnational« og mindre nationalistisk  end  vækkelseskredse i folkekirken,  men  at  de  enkelte  baptister derimod  til  gengæld  var  mere  aktive  i modstands-  og  genopbygningsarbejdet.

Gad også vide, om der var andre kirkelige kredse, der lagde den samme afstand til dødsstraffens  midlertidige  genindførelse (s.  145f.)  og  til  NATO-medlemskabet  (s. 193)  som  baptisterne?  Bogen  lægger  et godt grundlag for et sådant komparativt arbejde, som nogen forhåbentligt engang vil lave.

Hyllebergs  bog  rummer  spændende lokalhistorisk stof fra mange egne, og undervejs i læsningen bliver man ført ind i de mange vanskeligheder og dilemmaer, som en præst og en menighed kunne stå over for i de svære år. Hvad ville man selv have  gjort?  På  den  måde  er  bogen  også pastoralteologisk relevant, for det er tankeprovokerende at blive udfordret på sine holdninger  ved  at  læse  om  en  svunden tid, der bestemt ikke var »de gode gamle dage«.