Forsidestof
Forfattere: - Redaktionen
Tidsskrift: politica (2008-01-01)

## Redaktion:

Svend-Erik Skaaning (ansvh.)

Mette Kjær, Viola Burau, Anne Binderkrantz, Thomas Pallesen, Thomas Olesen (anmeldelser), Lotte Bøgh Andersen, Derek Beach, Søren Serritzlew, Søren Flinch Midtgaard, Asbjørn Sonne Nørgaard (SDU), Niels Ejersbo (SDU), Robert Klemmensen (SDU)

## Redaktionskomité:

Søren Winther, Socialforskningsinstituttet Bo Smith, Beskættigelsesministeriet Lotte Jensen, Institut for Statskundskab Morten Ougaard, Institut IKL, Handelshøjskolen Eva Sørensen, Institut for Samfundsvidenskab og Erhvervsøkonomi, RUC Peter Dahler-Larsen, Institut For Statskundskab Jens Henrik Haahr, Teknologisk Institut Per Henriksen, Fagkonsulent i gymnasieskolen Christian Albrekt Larsen, Aalborg Universitet, Inst. 2 Mikael Skou Andersen, DMU, Afd. for System-Analyse

## © politica

Tidsskriftet Politica udgives med støtte fra Forskningsrådet for Samfund og Erhverv (FSE) Omslagsdesign: Kasper Lægård, Avail Design Grafisk tilrettelæggelse: Gitte Thorsted Tryk: Clemenstrykkeriet A/S, Arhus ISSN 0105-0710 ISBN 87-7335-150-4

Redaktionen sluttet d. 1.12.2008

Bestilling af tidsskriftet: E-mail: Politica@ps.au.dk; telefon: 8942 1253 Girokonto: 5 04 51 93 (se i øvrigt bagest i dette nummer)

Politica publicerer alene artikler bedømt ved peer-review enten i form af enkeltstående artikler bedømt ved to anonyme reviewers eller som del af et temanummer bedømt ved en anonym reviewer. Der accepteres manuskripter på dansk, norsk og svensk. På www.politica.dk kan der findes kontaktoplysninger og skrivevejledning.

Politica er indekseret i International Political Science Abstracts, som udgives af IPSA.

Tidsskriftet Politica c/o Institut for Statskundskab Bartholins Allé 8000 Ărhus C

## Indhold

- 395 Jacob Alsted

Teorier om statsdannelse i historisk sociologi - styrker og svagheder

- 410 Jørgen Moller

Krig, finanspolitik og den florentinske republikanisme

- 425 Fra  statsræson  til  magtdelt  retsstat  statsdannelse Gorm Harste
- 442 Uffe Ostergård

De skandinaviske staters udvikling

- 457 Statslighed og statskapacitet i tidligere europæiske kolonier Svend-Erik Skaaning

## Anmeldelser

- 473 James Danziger, 8th edition, Pearson Longman, 2007 (9th ed.).
- 473 Ellen Grigsby, 3rd edition, Wadsworth, 2005 (4th ed.).
- 473 Neil Riemer et al., Washington: CQ Press, 2006 (2nd ed.).
- 473 Michael G. Roskin et al., New Jersey: Prentice Hall, 2007 (10th ed.), 427 s., $ 84.06.
- 473 W Phillips Shively, &amp; McGraw-Hill, 2005 (10th ed.) (Poul Thøis Madsen)
- 480 2000, København: DIIS, 2008 De danske forbehold over for Den Europeiske Union. Udviklingen siden
- 480 Nanna Hvidt &amp; Hans Mouritzen (eds.), 2008, København: 2008 (Nikolaj Petersen)
- 486 Mouritsen, Per &amp; Knud Erik Jørgensen (eds.), Basingstoke:  Palgrave Macmillan 2008 (Rasmus Sommer Hansen)

læringsprocesser  i  europæisk

- 490 Modtagne bøger

- 491 Abstracts

- 493 Om forfatterne

- 495 Politicas ph.d.-serie

## Jacob Alsted

## Teorier om statsdannelse i historisk sociologi - styrker og svagheder

Inden for historisk sociologi har Charles Tilly, Victoria Hui, Hendrik Spruyt og Thomas Ertman leveret fire centrale bidrag om statsdannelse. En sammenligning af deres værker viser, at de fire forfattere er enige om betydningen af afgørende for statsdannelse. Som et alternativ til denne forklaring præsenteres et supplerende begrebsapparat baseret på kollektiv psykologi.

Historisk sociologiske  analyser er  ofte  spændende  og indsigtsgivende,  men historisk sociologi er også en vanskelig disciplin. Analyser, der spænder over hundreder eller tusinder af år, stiller meget store krav til de anvendte begrebs­ apparater og teorikonstruktioner. De skal på den ene side være tilstrækkeligt fleksible  til  at  kunne  indfange  historisk kompleksitet og på den  anden  side være tilstrækkeligt præcise til at kunne give generelle indsigter. Hvordan ad­ skiller historisk sociologi sig fra henholdsvis historie og sociologi?  Sammen­ lignet med historikere adskiller historiske sociologer sig ved i meget videre omfang at teoretisere om historiens forløb. Anskuet fra den anden side adskil­ ler historiske sociologer sig fra almindelige sociologer ved i meget høj grad at forankre deres arbejder i historien. Dette er en ganske svær opgave, som giver problemer og indre modsigelser i  begrebsapparaterne  hos næsten alle historiske sociologer (jf. Alsted,  2001). De  fleste  historiske sociologer ofrer den historiske præcision til fordel for mere generelle modeller, men historisk indsigt forbliver et "konkurrenceparameter" blandt historiske sociologer, som vi skal se nedenfor. Alligevel vil jeg påstå, at den væsentligste udfordring for den historiske sociologi er begrebskonstruktion og ikke historisk indsigt.

Et vigtigt studieobjekt i den  historiske  sociologi  er statens fremvækst  og udvikling. Artiklen giver et kritisk overblik over, hvordan nogle af de forsk­ ningsmæssigt  dagsordensfastsættende  værker  har  forsøgt  at  forklare  stats­ dannelsesprocesser i Europa fra ca. år 1000 og frem.Jeg vil derfor gennemgå fire markante historisk sociologiske analyser, identificere styrker og svaghe­ der i dem og komme med forslag til videreudvikling af begrebsapparaterne. Et vigtigt mål med artiklen er således at introducere  en forståelse af stats­ dannelse som en meget stor gruppedannelsesproces. En sådan forståelse af statsdannelse giver mulighed for at hente inspiration fra gruppepsykologiens begreber (Alsted, 2007).