Editorial: Uddannelse mellem utopi og virkelighed
Forfattere: Kim Holflod, Maria Louise Larsen Hedegaard, Pia Bramming, Miriam Madsen
Tidsskrift: tidsskriftforuddannelsesvidens (2023-12-19)

cc BY

DJES

Danish Journal of Education Studies

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

December 2023

Publiceret Online

Volume 2, Nummer 1

DJES

Danish Journal of Education Studies

DPU

AARHUS UNIVERSITET

## Editorial: Uddannelse mellem utopi og virkelighed

DJES Volume 2, nr. 1

Publiceret online d. 19. december 2023

DJES udgives af Afdeling for Uddannelsesvidenskab, Danmarks institut for Uddannelse og Pædagogik, DPU, Aarhus Universitet, AU

## Uddannelse mellem utopi og virkelighed

Hvordan kan uddannelse, som fungerer for alle, se ud? Hvordan kan vi tænke i anderledes pædagogiske, didaktiske, kulturelle og strukturelle baner, så uddannelse udvikler sig mod ønskværdige fremtider? Og hvad kræver det af uddannelse? Er det  en  ny  verdensvendthed,  nye  opgør  med  indadvendthed  og  individualisering,  med  performativitet og målstyring - eller er det at udforske anderledes utopiske perspektiver og handlinger, og heri mulige reformationer eller revolutioner af, hvad der er og hvad der kunne være? I Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab (DJES) er vi optaget af fortidens, samtidens og fremtidens uddannelser, hvordan vi kan forstå - og arbejde med og udvikle dem - og hvordan det ser ud på tværs af uddannelsessektoren.

Vi lever i en hurtigt skiftende verden. Det kommer til udtryk i de mange forskellige vilde problemer , vi står overfor: fx miljø og klima, krig og uroligheder, lighed og ligeværd, inklusion og deltagelse. Det påvirker også uddannelse og de forhåbninger, der knyttes til, hvad uddannelse kan og skal gøre for  samfund  og  individer.  Uddannelse  befinder sig i konstant foranderlige og krævende miljøer, situationer og kontekster, der taler for at definere, begrebsliggøre  og  rammesætte  uddannelse  -  og alt hvad uddannelse udgøres af - på nye måder. Uddannelsesfilosoffen  Ronald  Barnett  argumenterer for, at uddannelse generelt og videregående uddannelser specifikt må orientere sig mere holistisk  og  omverdensorienteret som elementer i et komplekst samfundsmæssigt økosystem. Det kræver blandt andet at man må tænke, tale om og gøre uddannelse  som opnåelige utopier  (Barnett, 2022), hvilket handler om at opbygge anderledes forhold og praksisser mellem uddannelse og verden omkring. Denne forståelse af opnåelige utopier problematiseres imidlertid i forskning og udvikling. Darren Webb (2016) peger på, at utopisk tænkning begrænses, eller ligefrem tæmmes, når vi udelukkende forholder os til, hvad der er muligt og pragmatisk og hvad der kan realiseres i en nær  fremtid.  I  tråd  med  dette  fremhæver  den franske filosof Miguel Abensour, at vi må ønske os - endda længes efter - mere og andet :

...  the point is not for utopia to assign 'true' or 'just' goals to desire but rather to educate desire, to stimulate it, to awaken it…. Desire must be taught to desire better,  to  desire  more,  and  above all to desire otherwise. (Abensour, 1999: 146)

Når vi tillader os at drømme højt og vildt om uddannelse, kan vi tilgå, udvikle, designe, filosofere over, problematisere, og gøre uddannelse anderledes. Vi må sætte os ud over og udfordre de opnåelige  perspektiver  på  uddannelse  ved  at  tilgå udvikling  og  tænkning  om  uddannelse  gennem fantasifuld og utæmmet utopisk tænkning, for at der kan blive rum for anderledes handlinger og refleksioner.  Utopisk  tænkning  problematiserer de opnåelige perspektiver på uddannelse, fordi de gør os opmærksomme på, hvordan de opnåelige perspektiver  er  tæt  indvævede  i  uddannelsesmæssige,  samfundsmæssige og politiske diskurser og handlinger (Levitas, 2013). Utopisk tænkning implicerer i tilgift, at utopier ikke er interessante i kraft af deres uopnåelighed, men netop interessante som visioner om det ideelle, man gerne vil arbejde processuelt henimod. I tråd hermed påpeger den britiske sociolog Ruth Levitas (2004), at 'pragmatiske'  og  'opnåelige'  utopier  ikke  er  tilstrækkelige, fordi vi kun ender med mere af det samme, hvis vi ikke kræver det umulige. Med et designperspektiv kan vi sige, at udfordringer opstår,  når  vi  hovedsageligt  retter  vores  opmærksomhed mod at analysere og forklare eksisterende fænomener, 'det-der-er', og forsømmer etiske og moralske overvejelser, 'det-der-burde-være' eller endda 'det-derkunne -være'. Sådanne forsømmelser er særligt problematiske, når de ikke tager hensyn til præferencer og længsler, som udspringer fra 'det-der-ønskes' - eller desiderata - som Nelson og Stolterman beskriver (2014).

I  et  uddannelsesperspektiv fremhæver den markante hollandske uddannelsesforsker Gert Biesta (2022: p. 3), at vi med fordel kan orientere os mod uddannelse som verdenscentreret. Her er visionen at styrke de studerendes 'world-centeredness and their ability to live in and with a world that puts limits and limitations on what we can desire from it and can do with it'. For Biesta er det ikke en diskussion af  ansvar, men et  spørgsmål  om  frihed, som ikke altid har skønne, positive eller ønskværdige resultater. Det ræsonnerer med den 'smukke risiko' i uddannelse (Biesta, 2014), hvor der altid er muligheder for, at noget (eller nogen) ikke gør som andre ville ønske - og hvis en sådan risiko ikke imødekommes, efterlades uddannelse et problematisk sted mellem reproduktion og indoktrinering. Og her kommer vi tilbage til et fokus på utopi  og  fremtid,  hvor  deltagere  i  uddannelse (herunder  studerende)  må  'take  up  their  own freedom and 'own' it [...], which means they may go in a very different direction from what we envisage for them, up to explicitly refusing the future we may have in mind for them' (Biesta 2022: 56).

## Utopiske perspektiver i uddannelse: Materialiseringer af anderledes og bedre fremtider

I dette nummer af Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab ,  som  består  af  artikler,  der  er  publiceret  løbende i 2023, finder man fire forskningsartikler, en tidligere  udgivet  forskningsartikel  som  nu  er oversat til dansk, en forskningsartikel 'in spe' og et interview. På tværs af artiklerne undersøger forfatterne  på  forskellige  måder,  hvordan  uddannelse, undervisning, læring og deltagelse både ser ud på forskellige måder og kan se ud på forskellige måder. At vi kan (og bør?) designe for alternative  fremtider,  arbejde  pædagogisk  og  didaktisk med vores forståelser og forholdemåder for at influere nuet og det kommende. At vi kan forstå samtidens uddannelser anderledes og derved bidrage til at skabe bedre uddannelser fremover som uddannelsesvidenskabelige problematiseringer og diskussioner af, hvor vi kommer fra og er og hvor vi måske kan bevæge os hen. Forfatterne giver forskellige bud på at tænke, tale om og gøre uddannelse  anderledes:  Som  åben  og  refleksiv, legende  og  fælles,  inkluderende  og  revolutionerende, teknologikritisk og - bevidst, og med stillingtagen til design, affektivitet, leg, teknologier, dømmekraft, relationer, stress-oplevelser  og diskussioner af uddannelsesvidenskab.

I  'Læringsdesign  i  videregående  uddannelse  manual eller inspirationskatalog" af Larsen, Frederiksen,  Iskov  og  Henriksen  (2023)  tematiseres og problematiseres læringsdesign mellem underviseres autonomi og institutionelle behov. Artiklens formål er at diskutere udfordringer og dilemmaer i udviklingen af læringsdesigns inden for videregående uddannelser, og navnlig fra et institutionelt perspektiv, og de udfordringer, der opstår, når  undervisere  skal  bruge  læringsdesigns,  som de ikke selv har været med til at udvikle. Det fordrer spørgsmål om opretholdelse af et didaktisk råderum for underviserne. Forfatterne peger på, at arbejdet med læringsdesign umiddelbart står i kontrast  til  en  nordisk  pædagogisk  tankegang, hvor undervisere traditionelt har autonomi og didaktisk refleksion som forudsætning for kvalitetsundervisning  og  læring.  Artiklen  udforsker  dilemmaet mellem institutionelle krav om fastholdelse  af  vellykkede  metoder  og  behovet  for  at være åben for ændringer, evaluering og udvikling over tid. Dermed taler artiklen ind i en pragmatisk utopi om styring af uddannelse, hvor standardisering og forenkling følges af fornødne ressourcer, som altid kræves af uddannelse.

I  den  efterfølgende  artikel  af  Anna  Skov  Jensen diskuteres de aktuelle trivselsmålinger med fokus på indikatoren vedrørende oplevet stress blandt universitetsstuderende. Artiklen "Jeg tror, at alle føler en eller anden form for stress" (2023) demonstrerer, at det er uklart, hvordan universitetsstuderende  oplever  og  forstår  stress  i  forbindelse med deres studier. Skov Jensen undersøger universitetsstuderendes  oplevelser  af  stress  kvalitativt med afsæt i empiriske analyser af 12 individuelle  interviews  med  henblik  på  at  belyse,  hvor bredt  et  spektrum af  stress-oplevelser  der  er  repræsenteret i stress-indikatoren i forskellige surveys. Interviewene peger på, at studerendes stress-oplevelser  er  forbundet  med  forskellige krav og forventninger i de studerendes dagligdag, der både er direkte og indirekte relateret til uddannelsens vilkår og strukturer. Udtalelser om at være stresset kan have mange betydninger - det kan for eksempel være koblet til travlhed, sygdom og eksamensnervøsitet, og i visse studiekulturer kan det opfattes som en almindelig sproglig norm, som en 'normaltilstand' blandt studerende, at sige at  man er stresset. Artiklen diskuterer videre, at studerendes survey-besvarelser om oplevet stress derfor må fortolkes i deres specifikke kontekst og ikke  nødvendigvis  kan  opfattes  som  udtryk  for trivselsproblemer  i  forbindelse  med  studierne. Med denne artikel tilbyder Skov Jensen en refleksion over, hvordan kvantitative metodiske valg i studiemiljøundersøgelser  kan  få  konstitutive  effekter for uddannelse og bør behandles med varsomhed.

Vertelyté  og  Staunæs  (2023)  problematiserer  og diskuterer i den danske artikel 'Affektive investeringer  i  dansk  antiracistisk  pædagogik',  som  er oversat fra en engelsksproget artikel tidligere udgivet i NORDSTEP (2021), samtiden gennem et affektivt  blik  på  intensiteter  og  spændinger,  og hvordan  antiracistisk  pædagogik  og  videnproduktion herom har udviklet sig siden 1980'erne. De peger på, at forskere, undervisere og pædagoger i lang tid har arbejdet med at udvikle antiracistisk pædagogik. I artiklen undersøger forfatterne ændrede opfattelser af race og racisme i en dansk uddannelseskontekst ved at analysere den viden, der er blevet produceret om antiracistisk undervisning fra 1980'erne og frem til i dag. Artiklen fokuserer på affektive spændinger og engagementer i  antiracistisk  pædagogisk  praksis  og  tænkning. Den  viser,  hvordan  antiracistiske  diskurser,  der tidligere var præget af "tolerancearbejde" i 1980'erne og 1990'erne, har udviklet sig til en pædagogisk strategi med fokus på "at skabe en god og positiv atmosfære". Gennem analyse af, hvordan forskellige affektive spændinger historisk set har vævet sig ind i antiracistiske pædagogiske tilgange i Danmark, viser artiklen, hvordan affekt er uadskilleligt forbundet med (uddannelses)politik - og giver derigennem aktuelt relevante bud på at tænke og gøre uddannelse anderledes i fremtiden med afsæt i analyser af fortid og samtid.

I  'Legende  tværprofessionel  uddannelse'  (2023) undersøger  Kim  Holflod  legende  samarbejde  i tværprofessionel  uddannelse,  samt  de  muligheder, udfordringer og konsekvenser, der er forbundet med at udvikle og praktisere tværprofessionel uddannelse med en legende tilgang. Artiklen bygger på et designbaseret forskningsprojekt og empirisk  materiale  fra  studerendes  refleksionstekster, interviews med undervisere og observationer af legende aktiviteter i pædagog- og læreruddannelser. I analyserne viser Holflod, at studerende, der deltager i legende og tværprofessionelt samarbejde,  udvikler  kommunikationsstrategier,  accelererede og anderledes relationer samt forståelser for hinandens forskelligheder. Desuden påpeger analyserne, at legende omgange med tværprofessionel uddannelse har en relevant didaktisk dimension, idet de forbereder de studerende til en praksis, der er præget af faglig og professionel diversitet og kompleksitet. Når vi skaber rum for at lege med fag, uddannelse og hinanden, skaber vi også rum for at lege med, hvordan verden kunne se ud.

I 'Lektionssystemet Lectio som motivationsteknologi for gymnasieelever - Hvordan bliver gymnasieelever påvirket af Lectios data om karakterer, fravær og afleveringer?' (2023) undersøger og diskuterer Lene Josiasen den digitale teknologi 'Lectio', der anvendes af langt de fleste danske gymnasier. Artiklen er en 'in spe'-artikel baseret på et kandidatspeciale  ved  uddannelsesvidenskab  og tager empirisk afsæt i interviews med gymnasieelever om deres oplevelser med at håndtere og navigere i Lectio og de indlejrede mangfoldige data om for eksempel karakterer, fravær, afleveringer. Den konstante tilgængelighed af information og data om en selv skaber affektive relationer mellem elever og studier, og artiklen undersøger således, hvordan Lectio vækker følelser hos gymnasieeleverne,  når  de  konfronteres  med  information  og data. Artiklen illustrerer, hvordan forskellige gymnasieelever  tilegner  sig  eller  skaber  forskellige strategier til at navigere i Lectio - som et spil, som undvigelse, som planlægning, som sammenligning med andre. Artiklen viser et særdeles aktuelt  og  relevant  indblik  i,  hvordan  Lectio  ikke blot er en neutral digital teknologi, men er medaktør i at producere strategiske elever. Josiasen udvikler  således  i  artiklen  et  væsentligt  perspektiv på, hvordan teknologi i uddannelse har markante performative  effekter  og  påvirker,  motiverer  og demotiverer brugeren.

I den sidste artikel i dette nummer finder vi et interview af professor Herner Sæverot foretaget af Christian  Lomsdalen  med  titlen  'Pedagogikkvitenskap  og/eller  utdanningsvitenskap?'.  I  interview-artiklen (2023) diskuterer Sæverot og Lomsdalen historiske og aktuelle forhold og spændinger mellem uddannelsesvidenskab og pædagogik, som også Jens Erik Kristensen (2022) undersøgte og problematiserede i en tidligere artikel i Tidsskrift  for  Uddannelsesvidenskab.  Artiklen  viser og  udfolder  blandt  andet,  at  uddannelsesvidenskab er kommet for at blive - i hvert fald så længe den er til gavn for politikere, fagmiljøer og andre interessegrupper, hvorfor pædagogik må kæmpe for at bevare og videreudvikle sin egen pædagogik-videnskab som selvstændig disciplin. Det vil imidlertid  være  oplagt  at  tænke  uddannelsesvidenskab og pædagogik som allierede - og netop det fremhæves i artiklen som ikke blot en utopisk forestilling, selvom det dog vil være krævende for begge miljøer. Artiklen kan læses som en væsentlig, aktuel og relevant samtale om, at når vi tænker på og taler om uddannelsesvidenskab og pædagogik  både  historisk  og  i  samtiden,  diskuterer  vi også fremtiden - og muligheder og udfordringer for uddannelsesvidenskab og pædagogik heri.

## Et par afrundende pointer om det samlede nummer

Dette  nummer  af  Tidsskrift  for  Uddannelsesvidenskab tilbyder således en bred, spændende og ikke mindst aktuel vifte af artikler, der tematiserer,  problematiserer  og  diskuterer  uddannelses- tænkning,  uddannelsesformer,  uddannelsesproblemer og uddannelsesudvikling. Artiklerne skaber muligheder for, at vi kan forstå og navigere i samtidens  uddannelseslandskab  på  nye  måder, med nye indsigter og mod nye horisonter - mod eksplicitte  eller  implicitte  utopiske  forestillinger om  og  processer  mod  alternative  uddannelsesfremtider.  I  den  forbindelse  er  det  vores  opfattelse, at uddannelsesvidenskab i kontekst af dette tidsskrift er influeret af og trækker på en tung arv fra pædagogikken - det er en værdibaseret og historisk forankret videnskab. Den tematiserer samspil mellem pædagogisk grundforskning, uddannelsespolitiske tendenser, teoretiske og empiriske undersøgelser,  kritisk  forskning  og  traditionel pædagogik  samt  tværvidenskabelige  rum.  DJES lægger gerne spalteplads til at fortsætte drøftelsen om uddannelsesvidenskab og dens relation til pædagogikken i fremtidige numre.

Med dette forords fokus på utopi og fremtid - og hvordan  uddannelsesvidenskabelige  artikler  tematiserer begge dele i analyser af samtiden - kan det afrundes således: Der vil altid være nye utopier, der byder sig til, og DJES søger at afspejle den alsidige tænkning om uddannelse og pædagogik, som vi ser den i dag og i morgen.

## God læselyst!

På vegne af redaktionen for Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab (DJES)

Kim Holflod Maria Louise Larsen Hedegaard Pia Bramming Miriam Madsen

## Referencer

Abensour, M. (1999). William Morris: The Politics of Romance. In Revolutionary Romanticism , ed. M. Blechman, 125-61. San Francisco: City Lights.

Barnett, R. (2022). University Challenge: Realizing utopias  in  the  twenty-first  century,  in  Bengtsen, S.S.E., &amp; Gildersleeve, R.E. (Eds.). (2022). Transformation of the University: Hopeful Futures for Higher Education (1st ed.). Routledge.

Biesta, G. J. J. (2014). Den smukke risiko i uddannelse og pædagogik , Forlaget Klim.

Biesta, G. J. J. (2022). World-centred education: a view for the present. New York, NY: Routledge.

Holflod, K. (2023). Legende tværprofessionel uddannelse: Samarbejde, forskellighed og relationer i  videregående uddannelser. Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab  //  Danish  Journal  of  Education  Studies, 2 . https://doi.org/10.7146/djes.v2i.136748

Josiasen,  L.  (2023).  Lektionssystemet  Lectio  som motivationsteknologi  for  gymnasieelever:  Hvordan bliver gymnasieelever påvirket af Lectios data om karakterer, fravær og afleveringer?. Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab // Danish Journal of Education Studies, 2 . https://tidsskrift.dk/tidsskriftforuddannelsesvidens/article/view/134093

Kristensen, J. E. (2022). Uddannelsesvidenskab mellem  pædagogik  og  uddannelsesforskning?  om uddannelsesforskningens indtog og pædagogikkens tilbagetog. Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab  //  Danish  Journal  of  Education  Studies,  1(1 ). https://doi.org/10.7146/djes.v1i1.132578

Larsen, V., Frederiksen, L. L., Iskov, T., &amp; Henriksen, J. (2023). Læringsdesign i Videregående Uddannelse -Manual  eller Inspirationskatalog?. Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab // Danish Journal of Education Studies, 2 . https://doi.org/10.7146/djes.v2i.131972

Levitas, R. (2004). Hope and Education, Journal of Philosophy of Education ,  Volume 38, Issue 2, May

2004, Pages 269-273, https://doi.org/10.1111/j.0309-8249.2004.00381.x

Levitas, R. (2013). Utopia as method. Palgrave Macmillan.

Nelson, H. G., &amp; Stolterman, E. (2014). The design way:  Intentional  change  in  an  unpredictable  world . MIT Press.

Saeverot, H., &amp; Lomsdalen, C. (2023). Pedagogikkvitenskap og/eller utdanningsvitenskap? :  Et  intervju  med  Herner  Sæverot  av Christian Lomsdalen. Tidsskrift for Uddannelses-videnskab  //  Danish  Journal  of  Education  Studies,  2. https://doi.org/10.7146/djes.v2i.136439

Skov Jensen, A. (2023). "Jeg tror, at alle føler en eller  anden  form  for  stress":  Er  universitetsstuderendes oplevelser med stress en indikation på mistrivsel?. Tidsskrift  for  Uddannelsesvidenskab  //  Danish Journal of Education Studies, 2. https://doi.org/10.7146/djes.v2i.133664

Vertelyte, M., &amp; Staunæs, D. (2023). Affektive investeringer i dansk antiracistisk pædagogik. Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab // Danish Journal of  Education  Studies,  2.  https://doi.org/10.7146/djes.v2i.136517

Vertelyte,  M.,  &amp;  Staunæs,  D.  (2021).  From  tolerance work to pedagogies of unease: Affective investments in Danish antiracist education. Nordic Journal  of  Studies  in  Educational  Policy ,  7(3),  126135.

[https://doi.org/10.1080/20020317.2021.2003006](https://doi.org/10.1080/20020317.2021.2003006)

Webb, D. (2016). Educational Studies and the Domestication of Utopia, British Journal of Educational Studies , 64:4, 431-448,  DOI:  10.1080/00071005.2016.1143085

BY

DJES

Danish Journal of Education Studies

December 2023

Publiceret Online

Volume 2, Nummer 1

## Redaktion

Miriam  Madsen  (chefredaktør),  Maria  Louise  Larsen  Hedegaard,  Kim  Holflod,  Charlotte  Lange  Hald,  Rasmus  Harsbo, Greta Jimenez, Frederik Boris Hylstrup Olsen, Søren Hørning Hansen, Karina Kiær og Pia Bramming

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

Årgang 2, nr. 1/2023

Redaktionens adresse:

Afdeling for Uddannelsesvidenskab DPU, Aarhus Universitet Tuborgvej 164 2400 København NV

E: djes@edu.au.dk

W: https://tidsskrift.dk/tidsskriftforuddannelsesvidens/index

ISSN: N/A

Dette værk er licenseret under en

[Creative Commons Kreditering 4.0 International-licens](http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/)

## Indholdsfortegnelse

1. Verner Larsen, Lisbeth Lunde Frederiksen, Thomas Iskov &amp; Jette Henriksen: Læringsdesign og didaktisk råderum i videregående uddannelse (s. 8-26)
2. Manté Vertelyté &amp; Dorthe Staunæs: Affektive investeringer i dansk antiracistisk pædagogik (s. 27-43)
3. Kim Holflod: Legende tværprofessionel uddannelse - Samarbejde, forskellighed og relationer i videregående uddannelse (s. 44-63)
4. Anna Skov Jensen: 'Jeg tror, at alle føler en eller anden form for stress' Er universitetsstuderendes oplevelser med stress en indikation på mistrivsel? (s. 64-78)
5. Lene Josiasen: Lektionssystemet Lectio som motivationsteknologi for gymnasieelever - Hvordan bliver gymnasieelever påvirket af Lectios data om karakterer, fravær og afleveringer? (s. 79-91)
6. Herner Sæverot &amp; Christian Lomsdalen: Pedagogikkvitenskap og/eller utdanningsvitenskap? Et intervju med Herner Sæverot av Christian Lomsdalen (s. 92-109)