Lausanne 4 – lad kirken proklamere og demonstrere Kristus sammen
Forfattere: Bodil Skjøtt, Simon Hølmkær Mejdahl
Tidsskrift: dttk (15-08-2024)

## LAUSANNE 4 - LAD KIRKEN PROKLAMERE OG DEMONSTRERE KRISTUS SAMMEN

Bestyrelsesmedlem i Evangelisk Alliance, cand.theol. Bodil Skjøtt og studentermedarbejder i Evangelisk Alliance, stud.theol. Simon Hølmkær Mejdahl

## Indledning

Til  september  2024  afholdes  Lausannebevægelsens  fjerde  verdenskongres,  og  i den forbindelse skal 50-året for bevægelsens tilblivelse også markeres. Men hvordan og hvorfor var det nu, at bevægelsen opstod? Og hvad skal man forvente sig af dens fjerde verdenskongres? I denne artikel giver vi et overblik.

## Hvad er Lausanne-bevægelsen?

Lausanne-bevægelsen skal i høj grad forstås  gennem  sin  historie,  så  derfor  er det her, vi starter. 1   I  1974 så bevægelsen dagens  lys  ved The  First  International Congress  on  World  Evangelization .  Kongressen  blev  afholdt  under  overskriften »Let the Earth Hear His Voice« i Lausanne  i  Schweiz  -  heraf  bevægelsens  navn. Amerikanske  Billy  Graham  var  primær initiativtager; han var verdenskendt ikke mindst  for  sine  internationale  evangeliserende  kampagner,  og  dér  mødte  han mange kirkeledere, som arbejdede for den samme sag, men ingen forbindelse havde til  hinanden. Graham fik derfor et ønske om at forbinde disse ledere og forene dem i  den  fælles  opgave  at  forkynde  evangeliet  i  hele  verden.  Således  gik  det  til,  at Lausanne-bevægelsens  første  kongres  i juli 1974 kunne samle 2.400 deltagere fra 150 nationer i byen af samme navn.

Denne første kongres er et klart udtryk for, hvad Lausanne-bevægelsen er: et internationalt netværk med særligt fokus på mission og evangelisation. Når man skal udtrykke,  hvad  man  gør,  hedder  det  på bevægelsens hjemmeside: »The Lausanne Movement connects influencers and ideas for global mission«. Dette sker gennem en vision med fire elementer: 1) the gospel for every person ,  2) disciple-making churches for  every  people  and  place ,  3) Christlike leaders for every church and sector , 4) kingdom impact in every sphere of society . Visionen er omfattende, men det kan den også være, fordi Lausanne netop er et organisk netværk, der ikke så meget skal drive mission hands-on ,  som  det  skal  inspirere  og udruste kirken til mission i langt bredere sammenhænge end bevægelsen selv.

## Lausanne-pagten

Efter den første kongres blev det helt store  aftryk  på  kirke-  og  missionshistorien Lausanne-pagten (The  Lausanne  Movement  1974),  et  ret  kortfattet  dokument på  tre  sider,  som  -  om  end  det  ikke  har karakter af bekendelsesskrift - i 15 artikler  redegør  for  den  kristne  tros  indhold og kalder kirken til mission. Pagten blev forfattet  af  en  international  komité  med engelske John Stott i spidsen, og Stott var i  det  hele  taget definerende for bevægelsens  stærke  teologiske  fundering  i  den evangelikale del af kirken.

Pagten  samlede  trådene  fra  kongressen og udstak den retning for mission og evangelisation,  som  kongressen  havde peget  på.  Den  måske  bedst  kendte  sætning fra Lausanne-pagten handler om forholdet  mellem  kirke  og  mission:  »World evangelization requires the whole Church to take the whole gospel to the whole world « (art. 6, egen fremhævelse). Denne forståelse er siden i nærmest sloganagtig form blevet definerende for megen missionsforståelse: Mission må involvere hele kirken, ikke  bare  missionærer  og  evangelister; den  må  bringe  hele  evangeliet  til  hele mennesket, ikke bare et »åndeligt« evangelium til sjælen eller et »socialt« evangelium til  kroppen; og den må finde sted i hele verden, ikke bare på bestemte steder kaldet  »missionsmarker«  (Goheen  2014, 27). Således er der her ansatser til det, vi i dag kender som holistisk mission, selv om udtrykket  ikke  bruges  i  pagten.  På  den måde  markerede  kongressen  et  vist  ny- brud i evangelikal missionsforståelse i en tid,  hvor  mission lidt  forenklet handlede om evangelisation i den evangelikale bevægelse og om socialt engagement i den økumeniske bevægelse hos blandt andet Kirkernes Verdensråd. Lausanne-pagtens art. 5 handler således om kristent socialt ansvar: »The  salvation that  we  claim should be transforming us in the totality of  our  personal  and  social  responsibilites.  Faith  without  works  is  dead.«  Dette var også en ny erkendelse for Stott selv; han havde tidligere argumenteret for, at kirkens  mission  eksklusivt  handlede  om forkyndelse  og  omvendelse,  og  havde været en kritisk røst på Kirkernes Verdensråds generalforsamling i Uppsala i 1968, men var senere kommet til den forståelse, at  missionsbefalingen  rummede  et  socialt såvel som et evangeliserende ansvar (Stott og Wright 2015, 22-23).

Derudover satte  kongressen,  med  inspiration fra missiologen Ralph Winther, unåede folkegrupper på dagsordenen, noget, som har været retningsgivende for mission både i og uden for Lausanne-sammenhænge lige siden.

Lausanne-pagten er efterfølgende blevet fundament for mange netværk optaget af  mission,  herunder  Evangelisk  Alliance i  Danmark, hvor den har fungeret som et tydeligt  evangelikalt  ståsted  med  en  bredere appel end for eksempel de lutherske bekendelsesskrifter.

## Cape Town-erklæringen

Igen  i  1989  afholdt  bevægelsen  en  verdenskongres, som denne gang fandt sted i Manila på Filippinerne. Kongressen havde stor dansk deltagelse, og også her blev der forfattet  et  dokument, Manila-manifestet (The Lausanne Movement 1989). Af vigtige temaer herfra kan nævnes udfordringen fra andre religioner, mission i lyset af moderniteten og Kristus som den eneste sandhed ( uniqueness of Christ ).  Alligevel har  Manila-manifestet  ikke  haft  samme betydning som Lausanne-pagten, og i dag henvises der oftest kun til det som en bekræftelse af denne.

Mere bemærkelsesværdig blev Lausanne-bevægelsens  tredje  verdenskongres  i Cape Town i Sydafrika i 2010. Denne kongres  var  nøjere  planlagt  og  mere  omfattende end de foregående og samlede over 4.000 deltagere fra 198 nationer. Den er blevet  beskrevet  som  »a  younger,  more ethnically  diverse,  and  more  geographically  varied  consortium  of  evangelical leaders than ever before«. 2

Som  man  kunne  forvente,  blev  der også efter denne kongres skrevet et dokument: Cape Town-erklæringen (The Lausanne Movement 2011), eller på engelsk: The Cape Town Commitment . Inden denne kongres var lederskabet for bevægelsens teologiske arbejdsgruppe overgået til Chris Wright, som derfor var hovedarkitekt på erklæringen. Erklæringen er markant  længere  end  dokumenterne  fra  de foregående kongresser - på dansk udgivet som en lille bog på næsten 100 sider - og har  en  lidt  anden  karakter,  som  kræver mere fylde. Der ligger et omfattende teologisk arbejde bag, og erklæringen går på to  ben:  dels Confession of Faith ,  som  udfolder  den  kristne  tro  i  kærlighedssprog under overskrifter som »Vi elsker den levende Gud«, »Vi elsker Guds evangelium«, »Vi  elsker  Guds  mission«  og  lignende, men som også rummer en bekendelse af de områder, hvor kirken har fejlet i udlevelsen af sin egen tro; dels Call to Action , som  samler  trådene  fra  kongressen  og formulerer  de  hovedfokusområder,  hvor man ser kald og udfordringer til kirken i det fremadrettede missionsarbejde. Morten Hørning Jensen har i forordet til den danske  udgivelse  formuleret  det  sådan, at  Cape  Town-erklæringen  »kan  vise  sig at  blive  et  af  de  vigtigste  skrifter  de  næste  halvtreds  år,  hvis  vi  tager  det  til  hoved,  hjerte  og  hænder«,  den  »er  en  gave til  vores  danske kirke. En gave fra vores kristne  brødre  og  søstre  ud  over  jorden, der som et spejl kan hjælpe os til at afsløre vores blinde vinkler og forny vores væren i, tro på, og vandring i evangeliet« (Jensen 2011, 10, 14).

Cape  Town-erklæringen  er  Lausanne-bevægelsen,  når  det  er  bedst,  og  lad denne  introduktion  til  bevægelsen  være anledning til at (gen)besøge Cape Townerklæringen og høre kaldet og udfordringen derfra.

## Lausanne 4 og Seoul 2024

Den 22.-28. september 2024 afholder bevægelsen  så  sin  fjerde  verdenskongres  i Seoul,  denne  gang  med  temaet  »Let  the Church  Declare  and  Display  Christ  Together«.  Under  overskriften  »The  Lausanne 4 Journey and Seoul 2024« forklares det således: »Lausanne 4 is a multi-year, global,  polycentric  process  facilitated  by the  platform  of  Lausanne,  towards  catalytic collaboration of the global church for the discipling of all nations and the shaping of the world in 2050« (The Lausanne Movement  2024b).  Smag  engang  på  de tillægsord: multi-year, global, polycentric . Det er en beskrivelse, der rækker ud over en uges konference.

I forbindelse med de første tre Lausanne-kongresser har der været både en forberedelsesproces  og  opfølgende  initiativer. Det har involveret ikke mindst dem, som  stod  med  ansvaret  for  indholdet  af selve  kongressen,  men  til  dels  også  deltagerne. Således var der efter den første kongres  en  mindre  konsultation  -  dog med 900 deltagere - i Pattaya i 1980, hvor man dels så på Lausanne-pagten igen og dels arbejdede strategisk med 17 udvalgte fokusområder.

Som optakt til Cape Town-kongressen i  2010  afholdt  man igen en konsultation i  Pattaya  i  2004,  denne  gang  med  godt 1.500 deltagere og med fokus på 31 issues under det samlende tema: »A new vision, a new heart and a renewed call«. Som opfølgning på Cape Town-erklæringens Call to  Action har  man  organiseret  en  række issue groups , hvoraf der nu er 27. De fungerer  alle  som  frivillige  netværk  under Lausanne-bevægelsen og har hver sin side på bevægelsens hjemmeside.

Bevægelsens  tre  foregående  verdenskongresser har således heller aldrig været tænkt  blot  som  konferencer,  men  selve kongresserne har alligevel været det primære.  Kongressen  i  Seoul  i  september 2024 skiller sig derfor ud ved ikke først og fremmest at ville forstås som en kongres, men som en rejse .

## Forarbejdet

Fra  september  2020  til  juli  2021  -  midt under  corona  -  afholdt  Lausanne-bevægelsens 12 regioner og de 27 issue groups en række såkaldte Global Listening Calls . Til disse møder blev de forskellige deltagere bedt om at forholde sig til en række spørgsmål,  som  omhandlede  manglende indsatsområder i opfyldelsen af missionsbefalingen, muligheder for at dække disse gennem stærkere samarbejde og indsamling af yderligere nødvendig viden.

Resultaterne  fra  disse  møder  er  siden samlet i  en  rapport, The Evangelical Church Interacting between the Global and  the  Local (The  Lausanne  Movement 2024a), og en database. Det er en uhyre stor mængde af data, der her er indsamlet, og efterfølgende er der gjort et imponerende  analysearbejde.  Over  de  sidste to år har en gruppe missiologer, teologer og strategiske ledere, som repræsenterer hele  bevægelsens  etniske,  generationelle  og  sociale  diversitet,  arbejdet  videre med  materialet.  Siden  starten  af  2024 er  det  løbende  blevet  gjort  tilgængelig  i delvise  offentliggørelser  af  dokumentet The State of the Great Commission Report (SoGC).  Dokumentet  er  struktureret  ud fra  ti  spørgsmål,  som  hovedforfatteren, Matthew Niermann, ser som de ti væsentligste  spørgsmål,  vi  som  kirke  i  mission kommer til at forholde os til over de næste årtier frem mod 2050.

De ti spørgsmål er:

1. What does it mean to be human?
2. Where does hope lie?
3. What is the foundation of trust?
4. What are emerging demographics?
5. What is community?
6. What is fair and just?
7. What is sustainable?
8. What is polycentric Christianity?

9. What is a digital life?
10.  What is ministry in a digital age?

I blogindlægget »Ten Questions That Will Shape 2050« (Niermann 2023) forklarer Niermann, hvorfor han ser disse spørgsmål som dem, vi også som kirke må forholde  os  til  og  svare  på,  hvis  vores  budskab  skal  høres  og  opleves  relevant.  Det må  vi  gøre,  siger  han  -  helt  i  tråd  med John Stotts tale om double listening - ved at  lytte  både  til  den  bibelske  tekst  og  til den kontekst, som Bibelens budskab skal appliceres  på.  Niermann  skriver:  »Suppose we keep our ears open to conversational questions around the world as we keep our ears open to the leading of the Lord. In that case, we stand prepared to contextually share the good news of the gospel in a dynamically shifting world.«

Den fulde (og omfattende) SoGC-rapport kan findes på Lausanne-bevægelsens hjemmeside, 3   og  man  kan  lytte  sig  til  et overblik gennem en række podcastafsnit på Lausanne Movement Podcast ,  hvor  Niermann  i  selskab  med  eksperter  inden for hver deres område forholder sig til de ti  spørgsmål  og  emner  afledt  deraf.  Der er  en  klar  forventning  til,  at  deltagere  i Seoul-kongressen gør brug af disse podcasts og derfor møder op i Seoul parat til at interagere med emnerne og handle på dem. Podcasten udgør blot en del af det materiale, som det forventes, at man som deltager har gjort sig bekendt med.

## Seoul Statement

En af de podcasts, man bør lytte til, har titlen »Theology and Mission« (The Lausanne  Movement  2023).  Første  del  er  en samtale med Chris Wright om den arv fra John Stott, som han har forsøgt at bringe videre  gennem  Cape  Town-erklæringen. Anden del er en samtale med den ene af de to  nuværende ledere af Lausanne-bevægelsens teologiske arbejdsgruppe, Ivor Poobalan fra Colombo Theological Seminary  i  Sri  Lanka,  som  leder  den  gruppe på  ca.  30  teologer  fra  hele  verden,  der arbejder  med Seoul Statement ,  en  pendant til dokumenterne fra de tre tidligere verdenskongresser.  Om nødvendigheden af  endnu  et  Lausanne-dokument  siger Poobalan: »Theology is dynamic. There is no static theology. […] Theology is essentially  taking  biblical  truth  and  responding  to  the  context  and  the  challenges  of the day« (The Lausanne Movement 2023, 43:50-44:07). Siden 2010 er der blevet behov for fornyet teologisk refleksion på en række områder, og som nogle af de mest presserende  nævner  han  en  evangelikal hermeneutik,  en  teologisk  antropologi, kristne lederes integritet samt en teologi om  teknologi.  Det  er  vigtige  emner,  og man kan godt have forventninger også til dette kongresdokument.

## De efterfølgende initiativer

Foruden SoGC og Seoul Statement vil et af kongressens helt store aftryk blive såkaldte Collaborative  Action  Teams ,  som  skal forberedes allerede inden kongressen og dannes i Seoul, hvor der hver eftermiddag bliver afsat tid til at arbejde i disse teams. Teamene  dannes  på  baggrund  af  de  ti spørgsmål  i  SoGC,  som  yderligere  inddeles i 25 gaps ,  så man kommer på team med andre, der arbejder med mission på de samme områder. Deltagerne får mulig- hed for at forpligte sig på disse teams også efter kongressen, så kongressen kommer til at fungere ikke som klimaks men snarere startskuddet til en langvarig samarbejdende proces.

På  denne  måde  sender  Lausanne-bevægelsen et tydeligt signal om ikke kun at være et talende netværk, der producerer flotte,  akademiske  dokumenter,  noget, som  de  tidligere  er  blevet  kritiseret  for. Man  vil  fortsat  være  et  inspirationsnetværk, men også tage det næste skridt og være et netværk, der skaber rammer, hvor mennesker sammen kan opdage og bruge fælles ressourcer med fokus på konkrete opgaver  og  udfordringer.  Man  ønsker  at nedbryde de siloer, som en alt for stor del af  det  globale  missionsarbejde  foregår  i. Det betyder dårlig brug af ressourcer samt endnu større  udfordringer  med  at  lukke de gaps , der allerede er i det globale missionsarbejde; og ikke mindst får vi svært ved at møde de nye udfordringer, som kirken møder fra en stadigt hurtigere forandret verden. Målet er, at vi sammen som menigheder og missionsorganisationer -  og  med  et  stærkt  fokus  på  inddragelse af de mange kristne, som ikke er ansat i kirkelige sammenhænge - møder de udfordringer,  der  ligger  foran  på  vej  mod 2050,  og sammen er  med  til  at  virkeliggøre Lausanne-bevægelsens vision.

## Muligheder for at deltage i Lausanne 4

Det er vigtigt at se kongressen til september blot som en del af en rejse, der er større end en uge i Seoul. De mange høringsrunder og regionale møder er en del af den proces sammen med de mange podcasts og  artikler,  der  er  produceret.  Her  har mange  flere  end  kongressens  deltagere mulighed for at deltage og engagere sig.

Konkret  håber  Lausanne-bevægelsen at samle 10.000 deltagere til kongressen, og man kan deltage på to måder: On-site i  fysiske table groups i  Seoul  eller  online i virtuelle table groups . Der vil også være en tredje måde at deltage i udvalgte dele af programmet på, nemlig via satellite sites arrangeret af kirker, bibelskoler, universiteter  og  andre  institutioner.  Her  er ingen  øvre  grænse  for  antal  deltagere, og deltagelse kræver ikke nominering og udvælgelse  efter  bestemt  kriterier  (køn, alder, geografi og profession).

## Seoul 2024 i en dansk kontekst

Den  danske  delegation  til  Cape  Townkongressen  var  på  17  deltagere  foruden 10 unge hjælpere ud af de i alt godt 4.000 deltagere. Alle kom de hjem med inspiration, hvilket også kan ses på deres senere engagement både i en dansk og en global kontekst. Planen er, at Seoul-kongressen vil  samle  5.000  on-site  og  andre  5.000 online.  Gruppen  af  danske  deltagere  er denne gang på 18 deltagere fysisk samt 12 online. Procentvis er det færre end i 2010, men dog flere, end man fra starten havde fået stillet i udsigt.

Fra den danske Lausanne-arbejdsgruppe  under  Evangelisk  Alliance  har man arbejdet bevidst på at få en fordeling, der afspejler den danske kontekst, så inspiration og opfølgning kan komme hele det  danske  missionsbagland  til  gode,  og det tværkirkelige samarbejde styrkes. Når man ser, hvilket kirkeligt bagland, der er repræsenteret i de 30 deltagere, må man erkende, at det ikke helt er lykkedes. Der er  ingen  deltagere  fra  det  kirkelige  migrantmiljø, ligesom der kun er få fra frikirkemiljøet. Her skal gøres en ekstra indsats  efter  kongressen,  når  inspirationen og de konkrete initiativer skal omsættes i en dansk kontekst og her krydse grænser, der ikke kræver hverken pas eller flybillet, men som er afgørende for, at visionen for Lausanne 4 og alt forarbejdet skal lykkes.

Den  3.  februar  blev  der  afholdt  en Lausanne-dag i Aarhus, som var målrettet deltagere til Seoul, men åben for alle og med fokus på nogle af emnerne fra forberedelsesmaterialet.  Inden  september  afholdes en lignende samling, denne gang i  København. Ret kort efter ugen i Seoul vil  der  være  en  debriefing,  hvor  man  vil konkretisere et videre samarbejde på baggrund af det, man har mødt og fået inspiration til. Endelig planlægger den danske Lausanne-arbejdsgruppe i samarbejde med andre organisationer og institutioner at  invitere  til  to  studiedage  i  henholdsvis  Aarhus og København med fokus på, hvordan de globale udfordringer ser ud i en lokal kontekst som vores, og hvilke nye collaborative  actions det  vil  kræve  eller gøre mulig.

## Hvad håber vi?

For de danske deltagere bliver det utvivlsomt en stor og for mange også skelsættende oplevelse at være med på kongressen,  hvad  enten  man  er  med  on-site, online eller via et satellite site . Det omfattende  og  yderst  relevante  forberedelsesmateriale  -  og  ikke  mindst  en  eksotisk uge i selskab med Guds globale kirke - vil sætte spor hos den enkelte deltager. Men vi vil også forvente af de enkelte deltagere, at de i fællesskab bidrager til det, som har været en hovedsag for arrangørerne, nemlig  et  større  og  helt  konkret  samarbejde på tværs af kirkelige grupperinger. Det må ske på tværs af kirkelige aktører og de 99 % af kirken, der ikke henter deres løn fra en kirkelig organisation. De er måske den vigtigste brik, når hele kirken skal udleve sin sendelse og være en «duft af Kristus» overalt i samfundet.

I  en  dansk  kontekst  er  vi  udfordret af  en  åndelig  blufærdighed,  manglende sprog  for  tro  og  manglende  trospraksis og  dermed  en  åndelig  fattigdom.  Samtidig  oplever  vi  en  stigende  længsel  efter fællesskab og andre værdier end de materielle.  Der  er  grund  til  at  håbe  og  tro på,  at  inspirationen  til collaborative  action vil  nedbryde grænser mellem kirkelige  grupperinger  og  mellem  kirken  om søndagen  og  arbejdspladsen  de  øvrige af ugens dage. Seoul 2024 må ikke blive yet another conference , for så har vi fejlet. Lad os håbe - og bede om - at kongressen både må give taknemmelighed over Guds mangfoldige  kirke,  ny  inspiration,  nye netværk og påbegynde samarbejder, som kan blive definerende for mission i Danmark i mange år frem.

## Noter

1.   Afsnittet trækker i høj grad på informationer fra Lausanne-bevægelsens hjemmeside, www. lausanne.org/about og www.lausanne.org/ our-history.
2.   Citat fra Christianity Today på Lausanne-bevægelsens hjemmeside, www.lausanne.org/ our-history.
3.  Se www.lausanne.org/report.

## Bibliografi

- Goheen,  Michael  W.  2014. Introducing Christian Mission Today: Scripture, History and Issues . Downers Grove, IL: IVP Academic.
- Jensen, Morten Hørning. 2011. Forord til Cape  Town-erklæringen:  Et  kald  til  at tage del i Guds mission af The Lausanne Movement, oversat af Birger Petterson.  Fredericia:  Lohse;  Espergærde: Evangelisk Alliance.
- Niermann,  Matthew.  2023,  6. januar. »Ten Questions That Will Shape 2050: How We Can Steward the Great Commission in the Decades Ahead«. www. lausanne.org/about/blog/ten-questions-that-will-shape-2050.
- Stott,  John  og  Christopher  J.  H.  Wright. 2015. Christian Mission in the Modern World . Opdateret og udvidet. Downers Grove, IL: InterVarsity Press.
- The Lausanne Movement. 1974. »The Lausanne Covenant«. www.lausanne.org/ statement/lausanne-covenant.
- The Lausanne Movement. 1989. »The Manila  Manifesto«.  www.lausanne.org/ statement/the-manila-manifesto.
- The  Lausanne  Movement.  2011. Cape Town-erklæringen:  Et  kald  til  at  tage del  i  Guds  mission .  Oversat  af  Birger Petterson. Fredericia: Lohse; Espergærde: Evangelisk Alliance.
- The  Lausanne  Movement.  2023,  23.  oktober. »Theology and Mission: A Conversation  with  Dr.  Chris  Wright  and Dr.  Ivor  Poobalan  on  The  Lausanne Movement's Theological Influence on Global Mission«. I Lausanne Movement Podcast . www.lausanne.org/ podcast/theology-and-mission-a-conversation-with-dr-chris-wright-anddr-ivor-poobalan-on-the-lausannemovements-theological-influence-onglobal-mission.
- The  Lausanne  Movement.  2024a.  »The Evangelical Church  Interacting between the Global and the Local: Analysis of Lausanne 4 Listening Calls« (set 27.  marts  2024).  www.lausanne.org/ l4/global-listening/the-evangelicalchurch-interacting-between-the-global-and-the-local.
- The  Lausanne  Movement.  2024b.  »The Lausanne 4 Journey and Seoul 2024« (set  27.  marts  2024).  www.lausanne. org/l4.

## Forfattere

Bodil Skjøtt bodil.skjott@gmail.com

Simon Hølmkær Mejdahl shm@evangeliskalliance.dk