Jens Rasmussen: Præstegården i lokalsamfundet (Aarhus Universitetsforlag, 2021)
Forfattere: Kurt E. Larsen
Tidsskrift: dttk (08-04-2022)

## PRÆSTEGÅRDEN I LOKALSAMFUNDET. DAGLIGLIV OG KULTURARV JENS RASMUSSEN AARHUS UNIVERSITETSFORLAG, 2021 270 SIDER

## Anmeldt af Kurt E. Larsen

De danske præstegårde har spillet en stor rolle  siden  reformationen,  kirkeligt  og kulturelt. Det understreges på en fin måde i en ny og meget smuk bog af den kendte kirkehistoriker,  tidl.  hospitalspræst  Jens Rasmussen, Odense. I disse år forsvinder mange  præstegårde,  især  på  landet,  og mange  steder  er  præster  og  menighedsråd  inde  i  overvejelser  om  nedlæggelse af  præstegårde  og  ophævelse  af  boligpligt.  Afviklingen  beskrives  i  bogen:  33 landpræstegårde forsvandt fra Fyns stift i årene 1960-2009 og i hele Danmark blev der i alt nedlagt 269 præsteboliger i årene 2006-2016. Årsagerne til nedlægningerne  gennemgås:  Allerede  i  1960'erne begyndte man i stor stil at sammenlægge sogne  på  landet  til  større  pastorater,  på grund af  faldende  folketal  og  vanskeligheden ved at skaffe præster. Nogle unge præster i dag vil af familiære grunde helst slet ikke bo i en embedsbolig, for det kan familiemæssigt være enklere at pendle til et andet sogn, idet man så har friheden til selv at kunne vælge boligform. Det er jo heller ikke let at skulle være tvunget til at bo i et hus med svamp eller andre problemer.

Men de kortsigtede fordele - både for præster  og  menighedsråd  -  ved  ikke  at have  embedsboliger  (præsteboliger)  stilles  i  denne bog i relief ved historisk materiale.  Forfatteren trækker på sit indgående kendskab til dansk kirkehistorie i de sidste par hundrede år og kan via mange interessante personligheders historie belyse  præstegårdenes betydning og udvikling igennem historien. Der er mange flotte billeder i bogen af præstegårde, der er  rene  arkitektoniske  perler.  Men  langt vigtigere end bygningerne er det forhold, at hvor der er en præstegård, der er der bør i hvert fald være det - en præst, som lever midt i sin menighed i hverdagen og kan indgå i det almindelige liv i sognet og være til stede som kirkens og Guds synlige repræsentant.  Før  reformationen  kunne en munk på hesteryg betjene talrige vest-

Dansk Tidsskrift for Teologi og Kirke  / 01 / 22

jyske sogne ved at ride rundt og døbe de små  og  begrave  de  døde.  De  kirkelige handlinger  blev  ekspederet,  javel,  men menighedslivet  gik  i  opløsning.  Derfor lagde  reformationen  vægt  på  at  have  en præst i hvert sogn, og derfor stillede man en gård til rådighed. I dag går det den anden vej igen, så skiftende præster pendler ind for at »ekspedere«. Det er svært at se, at menighedslivet ikke taber derved.

Bogen handler  om  noget,  der  faktisk er et stykke vigtigt dansk kulturhistorie, men den har også et aktuelt ærinde i en sognenes  hverdag  netop  nu.  For  præster og folk i  menighedsråd og provstiudvalg bør denne bog være pligtlæsning for at få spørgsmålet  om  embedsbolig/ikke-embedsbolig løftet op på et principielt niveau - af hensyn til menighedslivet.