Unge fodboldtalenters veje mod toppen - evolutionær eller strategisk talentudvikling?
Forfattere: Mette Krogh Christensen, Michael Sorgenfri Pedersen, Christian Stilling Mortensen
Tidsskrift: forumforidraet (2008-03-01)

## Unge fodboldtalenters veje mod toppen

- evolutionær eller strategisk talentudvikling?

Af Mette Krogh Christensen, Michael Sorgenfri Pedersen og Christian Stilling Mortensen

Den danske regering vil i de kommende fire år bruge ca. 40 millioner kr. på talentudvikling  inden  for  dansk  eliteidræt. 1   Ligesom mange  andre  lande  har  Danmark  valgt  at bruge mange ressourcer på talentudvikling inden for idræt i forventning om, at investeringen  vil »styrke  landets  internationale synlighed og øge kendskabet til Danmark «. 2 Et  centralt  led  i  denne  plan  er  at  forbedre idrætsledernes  internationale  kompetencer og optimere idrætsudøvernes praktiske muligheder  for  at  opnå  højeste  internationale niveau. Derfor er spørgsmålet om, hvordan talentudviklingen inden for de enkelte idrætsgrene bliver forvaltet, og hvilke tankegange der  ligger  til  grund  for  talentudviklingen i eliteidræt generelt, blevet særligt aktuelt.

For at få yderligere indblik i disse spørgsmål og de karrieremæssige vilkår for unge fodboldtalenter vil vi i det følgende præsentere  en  retrospektiv,  kvantitativ  undersøgelse af 63 fodboldspilleres veje mod toppen, dvs. de danske ungdoms- og A-landshold  i  perioden  1991-2006.  Med  udgangspunkt  i  resultater  fra  denne  undersøgelse vil vi diskutere tendenser i dansk elitefodbolds  talentudvikling  i  lyset  af  tilgang  og frafald  blandt  ungdomslandsholdsspillere. Vi vil se nærmere på to forhold:

- 1) Udbredelsen af den relative alderseffekt blandt de 63 fodboldspillere, dvs. den tilsyneladende positive sammenhæng mellem at være født i starten af en fodboldsæson og at blive udpeget som talentfuld fodboldspiller.
- 2) Eksistensen af to tankegange i dansk elitefodbolds talentudvikling: en evolutionær udviklingstankegang, der prioriterer en bred talentmasse i så lang tid som muligt, og  en  strategisk  udviklingstankegang,  der sorterer  og  udtynder  i  talentmassen  på  et meget tidligt tidspunkt i unge fodboldtalenters udvikling.

Artiklen drejer sig således om et centralt dilemma for investeringen i talentudvikling, nemlig at samtidig med at man ønsker at se så mange talenter som muligt blomstre op og udvikle sig, vil man også gerne styre talentudviklingen og strategisk kunne sortere og  udvælge  blandt  talenterne,  så  de  allerbedste på så tidligt et tidspunkt som muligt får  de  bedste  betingelser  for  talentudvikling. Dilemmaet berører spørgsmålet, hvor- vidt den relative alderseffekt påvirkes af en evolutionær  henholdsvis  en  strategisk  udviklingstankegang.

## Dansk elitefodbolds forvaltning af talentudvikling

Talentudviklingen i dansk fodbold begyndte for alvor i 190'erne, hvor Dansk Boldspil Union (DBU) iværksatte udviklingen af et ungdomslandshold. Formålet med ungdomslandsholdene var og er at skabe grobund for fremtidens elitefodboldspillere og dermed forøge standarden af dansk fodbold i almindelighed samt standarden af A-landsholdet i særdeleshed. I foråret 2007 lancerede DBU projektet »Talentudvikling i Danmark 2007 - 2012« 3  for at styrke dansk talentudvikling inden for fodbold. Et af succeskriterierne  er  ifølge  DBU's  visioner  og mål for talentudvikling, at talentudviklingsprogrammerne »Talenttræning«,  »Struktureret talentudvikling (STU)« og »Integreret talentudvikling (ITU)« samt ungdomslandsholdene udgør en produktiv fødekæde til  A-landsholdet  og  Superligaen.  For  eksempel hedder det, at det for ungdomslandsholdene (med undtagelse af U/21 landsholdet) gælder, »at der fokuseres på spillernes talentudvikling,  med  undtagelse  af  deltagelse  i  (kvalifikationsrunder  til)  EM-slut -runder,  hvor  resultater  prioriteres  højt «. 4 Det mest 'eksklusive' talentudviklingsprogram er ITU-programmet, hvis formål er

»at fortsætte og forbedre uddannelsen af de  bedste  16-  til  21-årige,  og  ITU  koncentreres  udelukkende  om  de  spillere, der vurderes at have potentiale til at nå det højeste niveau«.

I øjeblikket er otte fodboldklubber tilknyt- tet  ITU-programmet,  som  siden  programmets start i 2000 er blevet opfattet som den optimale  ramme  for  talentudvikling  af  de absolut  bedste  fodboldspillere  med  ungdomslandsholdspotentiale.  Ud  over  klubbens egne trænere har de otte klubber hver en  fuldtidsansat  ITU-træner,  hvis  opgaver er  at  organisere  individuel  træning  af  udvalgte  spillerne  og  at  opstille  individuelle mål for den enkelte spiller, hvad angår såvel fodbold-  som  ungdomsuddannelse.  Klubberne skal løbende opfylde en række defi -nerede kriterier angående trænerens uddannelse,  klubfaciliteter  m.v.  for  at  blive  tilknyttet ITU-programmet, der finansieres i et  samarbejde  mellem  klubben,  DBU  og Team Danmark. Det er med andre ord kun særligt udvalgte klubber og særligt udvalgte spillere, der kan bedrive ITU-træning. Således skærpede DBU for et par år siden kravene  til  ITU-klubberne  og  reducerede  antallet af godkendte klubber fra de oprindelige 14 i 2000 til de nuværende 8 ITU-klubber.  Denne  form  for  strategisk  tænkning om  talentudvikling,  der »optimerer  den daglige træning og træningsmiljøer for de største  talenter« eksisterer  parallelt  med DBU's  mere  evolutionære  tankegange  om talentudvikling,  der  manifesteres  i  idéen om at »fastholde flere spillere i dansk bør -ne- og ungdomsfodbold så længe som muligt« .

Der  findes  to  omfattende  undersøgelser af talenters sociale og idrætslige vilkår inden for forskellige idrætsgrene. I undersøgelsen »Den  danske  subelites  vilkår  år 2000« indgik mandlige fodboldspillere imidlertid ikke i den undersøgte population, idet  forfatterne  til  rapporten  skønnede  at »disse dyrker idræt under helt særegne vilkår set i forhold til subeliten i øvrigt «. 6 Dette blev bekræftet i undersøgelsen Kontraktspillere i fodbold og håndbold 7 ,  som viste, at  fodboldspillere begynder at dyrke deres sport tidligere end eliten i andre idrætsgrene,  og  at  der  i  de  seneste  10  år  er  sket  en stærkt  øget  professionalisering  af  dansk fodbold, bl.a. resulterende i at fodboldtalenterne bliver kontraktligt forbundet med deres klub i en yngre alder end tidligere:

»Således  ses  det,  at  det  kun  var  under hver  fjerde  af  de  i  dag  26-  til  38-årige superligaspillere, der skrev under på en fuldtidskontrakt  som  20-årig  eller  derunder. For gruppen af 21- til 25-årige er andelen  markant  større,  idet  over  to tredjedele af disse spillere oplyser, at de skrev under på en fuldtidskontrakt som 17- til 20-årig«. 8

Denne udvikling peger ikke blot på, at unge talentfulde  fodboldspillere  udfordres  i  balancegangen  mellem  fodboldkarrieren  og uddannelsesmuligheder i teenageårene, men også på en øget grad af strategisk udviklingstankegang i fodboldklubberne. Den tidlige  kontraktlige  relation  mellem  fodboldspiller og klub kan opfattes som et ønske om at sortere og udtynde i talentmassen på et meget tidligt tidspunkt i de unge fodboldspilleres  udvikling  med  det  formål  at snævre  talentmassen  ind  til  en  strategisk udvalgt mængde, der gives optimale betingelser for videre udvikling. I Danmark foreligger der imidlertid ikke en samlet opgørelse over frafald og tilgange af fodboldtalenter på ungdoms- og A-landsholdene over en længere periode. Ej heller er det tidligere undersøgt, hvordan og på hvilke præmisser udvælgelsen  af  talenter  til  ungdomslandsholdene foregår. 9

## Dilemmaer i talentudviklingen i dansk fodbold

Ved både at satse på stor bredde i talentmassen langt op i ungdomsårene og på at optimere den daglige træning og træningsmiljøet for de største talenter allerede i 1-års alderen  kunne  DBU  risikere  at  sætte  sig mellem to stole.  Med andre ord: talentudviklingstankegangen  i  dansk  elitefodbold bærer præg af at ville både en evolutionær og en strategisk talentudvikling på samme tid, uagtet at disse to udviklingstankegange er modstridende på en række områder. Når vi i nærværende artikel anvender begrebsparret  evolutionær  og  strategisk  talentudvikling som analysemodel, er vi inspireret af en lignende skelnen i den idrætspsykologiske forskning 10 mellem på den ene side et praksis-  og  erfaringsbaseret  »bottom-up« perspektiv og på den anden side et videnskabeligt  funderet  »top-down«  perspektiv på talentidentifikation og -udvikling:

»…talent detection is based on the prediction of performance. The unveiling of underlying performance determinants is a particularly relevant endeavour for anyone interested in sport talent detection or selection. This paradigm is based on the  assumption  that  underlying  factors prerequisite  for  sporting  excellence  really do exist […] This approach may be considered  a  »top-down«  approach  in talent detection, where a priori hypotheses  and  possible  solutions  are  imposed from above, i.e., from accumulated scientific evidence. This is in contrast to »bottom-up« approaches, where elements of the solution come from the collective  wisdom,  the  rich  anecdotal  evidence, and the language of the sport performers themselves«. 11

»Top-down« og bottom-up« perspektiverne er  udtryk  for  to  problemstillinger  i  elitesportens stræben efter talent: skal talentudvikling defineres og styres strategisk oppefra  (»top-down«)  ved  hjælp  af  ensrettede principper og anerkendte udvælgelseskriterier,  eller  kommer  talentudviklingen  så  at sige af sig selv ud fra et evolutionært (»bottom-up«) princip om at bredde og mangfoldighed i talentarbejdet vil sikre en naturlig udvikling  af  talenterne  og  en  vis  grad  af »survival of the fittest«?

## Undersøgelsens materiale og design

Materialet  til  undersøgelsen  er  bygget  op ved hjælp af tre forskellige kildematerialer: 1)  DBU's  landsholdsdatabase  over  de  enkelte spilleres meritter, 2) DBU's årsberetninger og 3) den danske fodboldentusiast og statistiker Palle 'Banks' Jørgensens biografi 12 over samtlige spillere på de danske fodboldlandshold siden den første kamp i 1908. Databasen består af varierende oplysninger om 63 fodboldspillere, der alle er debuteret på et eller flere af de danske landshold fra U/16 og opefter. For samtlige 63 spillere i databasen  er  der  informationer  om  navn, fødselsdag, debut på henholdsvis U/16, U/17, U/18-20 13 , U/21 og A-landsholdet, årstal  for  debut på A-landsholdet samt spillerens typiske position på banen. Derud over er der hos et varierende antal spillere ligeledes informationer om klubskifte, karriereforløb, uddannelse og nuværende beskæftigelse.

Undersøgelsen  er  et  kohortestudie,  dvs. et studie af en gruppe af individer, der inden  for  samme  tidsrum  eller  alder  har  en bestemt hændelse i livsforløbet til fælles 14 . Kohorten til nærværende undersøgelse de- fineres af en gruppe fodboldspillere, der in -den  for  samme  tidsrum  (perioden  19912006) eller alder (19-34 år) har den hændelse til fælles, at de er debuteret på et eller flere af de danske ungdomsfodboldlandshold.

Vi har valgt at inkludere spillere, der potentielt set har kunnet debutere på A-landsholdet  i  perioden  1991-2006.  Baggrunden for  udvælgelseskriteriet  er  gennemsnitsalderen for debut på det danske A-landshold, der siden 1987 har været ca. 24 år med en typisk spredning fra ca. 20 år til ca. 30 år som debutalder. Derfor har vi valgt at inkludere spillere, der er født i 1987 eller tidligere, svarende til en alder på minimum 19 år i 2006. Under hensyntagen til spredningen i debutalder har vi således valgt, at spillerne i kohorten skal være født i perioden 1972 til 1987, svarende til en alder på 19-34 år i 2006. Dette giver undersøgelsen en kohorte på 63 talentfulde fodboldspillere, der alle er debuteret på mindst et af DBU's ungdoms- og/eller A-landshold i perioden 19912006. Det skal pointeres, at vores kohorte alene inkluderer spillere, der har fået spilletid i landskampe på de enkelte landshold. Dermed indgår spillere,  der  har  deltaget  i landsholdstræningssamlinger og måske endda er blevet udtaget til kamp, men ikke fik  spilletid, ikke i  de  følgende  tabeller  og figurer. Data er indtastet i og bearbejdet ved hjælp af statistikprogrammet SPSS.

## Resultater

Kohorten af 63 spillere fordeler sig på 16 årgange (fødselsår 1972 til fødselsår 1987) med gennemsnitligt 39,7 spillere pr. årgang. Af  tabel  1  fremgår  det,  at  spredningen  af spillere pr. årgang er fra 27 spillere i årgang 1973 til 48 spillere i årgang 1979, dvs. at der er relativ stor forskel på, hvor mange spil- lere i en given årgang der kvalificerer sig til at få debut på landsholdene (tabel 1).

Tabel 1. Antal landsholdsspillere født i årene 1972-1987

| Fødselsår   | Antal   | Procent af alle   |
|-------------|---------|-------------------|
| 1987        | 37      | ,8               |
| 1986        | 42      | 6,6               |
| 198        | 46      | 7,2               |
| 1984        | 41      | 6,               |
| 1983        | 41      | 6,               |
| 1982        | 42      | 6,6               |
| 1981        | 42      | 6,6               |
| 1980        | 39      | 6,1               |
| 1979        | 48      | 7,6               |
| 1978        | 4      | 7,1               |
| 1977        | 40      | 6,3               |
| 1976        | 42      | 6,6               |
| 197        | 33      | ,2               |
| 1974        | 33      | ,2               |
| 1973        | 27      | 4,3               |
| 1972        | 37      | ,8               |
| Total       | 63     | 100,0             |

I enkelte af de følgende resultater vil ko- horten  blive  opdelt  i  tre  lige  store  aldersgrupper, svarende til at aldersgruppe 1 var 19-23 år, aldersgruppe 2 var 24-28 år og aldersgruppe 3 var 29-34 år i 2006, hvor den sidste  kamp  i  vores  datamateriale  er  registreret. Fordelingen af aldersgrupperne inddelt efter alder i 2006 fremgår af tabel 2.

Tabel 2. Aldersgrupper, inddelt efter alder i 2006

| Aldersgrupper               | Antal   | Procent af alle   |
|-----------------------------|---------|-------------------|
| 19-23 år (født i 1983-1987) | 207     | 32,6              |
| 24-28 år (født i 1978-1982) | 216     | 34,0              |
| 29-34 år (født i 1972-1977) | 212     | 33,4              |
| Total                       | 63     | 100,0             |

Andelen af spillere, der har haft debut på et af ungdomslandsholdene U/16, U/17, U/18-20 eller U/21, og samtidig har fået debut på A-landsholdet, er vist i figur 2. Såle -des fremgår det, at der er betydelig større andel af spillere af U/21 landsholdene, der får debut på A-landsholdet end spillere fra de yngre landshold. Ifølge vores datamate- riale  har  en  debutant  på  U/16  landsholdet kun 3 % chance for at debutere på A-landsholdet, mens en spiller på U/21 landsholdet har 2 % chance for at gå videre til A-landsholdet.

Figur 1. Andelen af spillere, der har fået debut på A-landshold. Procent af samlet antal spillere på de fire ungdomslandshold i 1991-2006

Figur 2. Gennemstrømningen af spillere fra landshold til landshold i 1991-2006

Som figur 1 antyder, er der en forholdsvis stor  til-  og  afgang  fra  de  forskellige  ungdomslandshold  frem  til  A-landsholdet.  Et mere udførligt billede af gennemstrømningen af spillere fremgår af figur 2, der viser, hvor mange spillere, der forlader de enkelte ungdomslandshold, og hvor mange nye spillere der kommer til.

Figur  2  er  et  såkaldt  flowdiagram  over gennemstrømningen (flowet) af spillere fra ét landshold til det næste i perioden 1991 2006. 1  Flowdiagrammet viser, at tilgangen af  nye  spillere  på  de  forskellige  ungdomslandshold  mindskes,  jo  tættere  man  kommer på A-landsholdet, og at frafaldet af spillere på ungdomslandsholdene frem mod det næste landshold øges, jo tættere man kommer på A-landsholdet. Af flowdiagrammet fremgår det, at der var en stor tilgang af nye spillere til U/17 og U/18-20 holdene og stort frafald på vejen til U/21 og især A-landsholdet. Der ses således et skift i karakteren af gennemstrømningen  af  landsholdene,  når spillerne er 17-19 år, fra en tilgang på 48 % nye  spillere  på  U/18-20  til  en  tilgang  på 21 % nye spillere på U/21, og fra et frafald på 27 % efter U/17 til et frafald på 63 % fra U/18-20.

Samlet set har 62 af de 63 spillere i vores kohorte fået debut på A-landsholdet. Vores  datamateriale  viser  imidlertid,  at  otte spillere, svarende til 13 % af de 62 A-landsholdspillere, heriblandt kendte spillere som Ebbe Sand, Michael Gravgaard og Kenneth Perez, aldrig har haft debut på et ungdomslandshold, men fik debut direkte på A-lands -holdet.  Trækkes  disse  otte  spillere  fra  kohorten finder vi, at 627 spillere i vores ko -horte  har  spillet  på  et  ungdomslandshold, og  heraf  er  4  spillere  gået  videre  til  Alandsholdet, svarende til at 9 % af ungdomslandsholdsspillerne  har  fået  debut  på  Alandsholdet. Datamaterialet viser endvidere, at  syv  spillere  har  haft  debut  på  alle  ungdomslandshold  frem  til  debut  på  A-lands- holdet, hvilket svarer til 11 % af de 62 Alandsholdsspillere.  Disse  tal  fremgår  dog ikke af flowdiagrammet.

Figur 3. Andelen af spillere født i hhv. 1., 2., 3. og 4. kvartal fordel på tre aldersgrupper. Procent af aldersgruppe. N=635

For at belyse, om fodboldspillere med en højere relativ alder, dvs. født i starten af en fodboldsæson, har større sandsynlighed blive identificeret som talentfulde, fordi de tilsyneladende er deres 'yngre' medspillere fysisk overlegne, blev den relative alderseffekt for en given årgang undersøgt. En fordeling af spillerne på fødselskvartaler, startende med januar-februar-marts som første kvartal, viser, at spillere født i fjerde kvartal er underrepræsenterede i kohorten, hvilket fremgår af tabel 3.

Inden for de enkelte årgange er der imidlertid store variationer, idet der i 1. kvartal er en spredning fra 19 % (årgang 1973) til 42 % (årgang 1983) og i 4. kvartal en spredning fra 7 % (årgang 1981) til 24 % (årgang 1976). Denne tendens fremgår ligeledes af figur  3,  som  viser  fordelingen  af  spillere født i hvert af de fire kvartaler fordelt på tre aldersgrupper.

Således viser figur 3, at der er synlig va -riation aldersgrupperne imellem, og at der er en tendens til at den relative alderseffekt er mere udtalt for aldersgruppe 1 i alderen

Tabel 3. Fordelingen af spillere på fødselskvartaler

| Fødselskvartal         | Antal   | Procent af alle   |
|------------------------|---------|-------------------|
| 1. kvartal (jan.-mar.) | 203     | 32,0              |
| 2. kvartal (apr.-jun.) | 17     | 24,7              |
| 3. kvartal (jul.-sep.) | 180     | 28,3              |
| 4. kvartal (okt.-dec.) | 9      | 1,0              |
| Total                  | 63     | 100,0             |

19-23 år (født i 1983-1987) end i de to andre aldersgrupper.

## Den relative alderseffekt blandt danske landsholdsspillere

Flere internationale undersøgelser viser en positiv sammenhæng mellem at være født i starten  af  en  idrætssæson  og  at  nå  langt  i eliteidræt. 16   Denne  sammenhæng  kaldes den relative alderseffekt (RAE), og er et udtryk for, at forskellen i alder mellem spillere i samme aldersgruppe har konsekvenser for deres chancer for at blive udtaget til talentholdene.  Et  oversigtsstudie  af  forskningen inden for dette område viser, at den relative alderseffekt især er gældende i fodbold 17 :

»The general principle that can be derived from the situation is that the larger the pool of potential players for a given sport  in  a  given  category,  the  stronger the resulting RAE should be. […] In this view, given the worldwide popularity of soccer, it is interesting to note that empirical reports from all over the world show strong RAE in this sport«. 18

En undersøgelse af udbredelsen af den relative alderseffekt blandt europæiske elitefodboldspillere  i  alderen  1-21  år 19 viser,  at uanset nationalitet er den relative alderseffekt gældende, hvilket får forfatterne til undersøgelsen  til  at  konkludere,  at  selv  om fysisk modning og generelle motoriske færdigheder ikke er sikre prædiktorer på talent inden for et specifikt domæne som fodbold, bliver talenter tilsyneladende udpeget netop på  baggrund  af  disse  faktorer.  Et  belgisk studie af den relative alderseffekt i fodbold viser, at effekten ikke kun handler om fysisk  modning,  men  også  om  de  udvalgte spilleres øgede muligheder for at erhverve sig mere fodbolderfaring, fordi de får mere spilletid i flere kampe. 20  Ydermere kan der være  tale  om,  at  den  relative  alderseffekt også berører forskelle i psykosociale faktorer  som  oplevet  handlekompetence,  selvværd  og  selvbillede  i  forhold  til  ikke  blot fodbold,  men  også  andre  sociale  kontekster 21 . Det har endnu været uklart, hvor udbredt  den  aldersrelaterede  effekt  er  blandt elitefodboldspillere  i  Danmark.  Derfor  vil det være relevant at få belyst, om effekten genfindes i vores kohorte.

Af vores  undersøgelses  resultater  fremgår  det,  at  spillere  født  i  fjerde  kvartal  er underrepræsenterede i kohorten. Dette sva- rer til tendensen i andre tilsvarende studier, om end ikke så markant som i den europæiske undersøgelse 22 ,  hvilket  kan  skyldes,  at der i vores studie blev inkluderet væsentligt flere  og  ældre danske spillere, end det var tilfældet i det europæiske studie, der inkluderede  90  danske  ungdomslandsholdsspillere, der spillede i sæsonen 1999-2000.

Vores resultater viser, at selv om den relative alderseffekt er et fænomen, der varierer fra årgang til årgang, gælder effekten i betydelig  større  udstrækning  for  de  yngre årgange  (aldersgruppen  19-23  år)  end  for ældre  årgange.  Den  relative  alderseffekts markante  udbredelse  i  ungdomsfodbolden påvistes ligeledes i en specialeafhandling 23 omhandlende unge talentfulde fodboldspillere i alderen 14-1 år, hvor 41 % af spillerne var  født  i  første  kvartal,  og  hele  70  %  er spillerne var født i første halvår. Hvis disse resultater  er  udtryk  for  en  omsiggribende tendens, viser de, at talentudviklingssystemet  i  dansk  elitefodbold,  ligesom  i  andre europæiske lande, bærer præg af, at talentidentifikation  og  -udvikling  er  underlagt den relative alderseffekt - og at denne effekt langtfra er et overstået fænomen. Årsagen til den relative alderseffekt i dansk ungdomselitefodbold  kan  ikke  forklares  ved hjælp af vores data, som de foreligger på nuværende tidspunkt. I de efterfølgende afsnit vil vi dog diskutere, hvordan betydning af den relative alderseffekt kan ses i sammenhæng  med  henholdsvis  en  evolutionær  og en  strategisk  tankegang  om  talentudvikling.

## Evolutionær talentudvikling

En evolutionær tankegang om talentudvikling er kendetegnet ved prioriteringen af så bred en talentmasse som muligt samt ønsket om  at  fastholde  den  brede  talentmasse  i idrætten i så lang tid som muligt. Tanken er, at fodboldtalenterne skal have mulighed for at udvikle sig i deres eget tempo, finde deres egen  spidskompetence  og  færdes  i  deres vante miljø (såvel fodbold- og uddannelsesmæssigt),  hvorefter  erfarne  trænere  kan vælge de talenter, man måtte finde egnede til den absolutte elite, dvs. landsholdene og superligaklubbernes  førstehold.  Vi  kender denne tankegang om barnets naturlige udfoldelse af talent fra filosoffen J. J. Rousseau og hans idé om det sansende og erfarende menneske 24 ,  samt  den  efterfølgende  progressive  pædagogik,  der  er  karakteriseret ved  interessen  for  barnets  autonomi  i  opdragelsen og anerkendelsen af udviklingen af  barnets  ressourcer  på  baggrund  af  dets egen drivkraft. 2 I billedlig forstand handler den evolutionære talentudvikling om at lade en mangfoldighed af blomster vokse og gro på deres egen måde og så plukke de blomster, der viser sig at være smukkest og stærkest, når de har vokset sig store og færdige.

I relation til resultaterne fra vores undersøgelse kan den lave repræsentation af U/16 og U/17 spillere på efterfølgende A-landshold  (figur  1)  og  den  store  udskiftning  og gennemstrømning af talenter på U/17-U/20 landsholdene (figur 2) fortolkes således, at udviklingstankegangen bag ungdomslandsholdene til en vis grad har været evolutionær,  idet  man  har  ladet  mange  forskellige talentfulde fodboldspillere få chancen  i ungdomsårene, og først i 20-21 års alderen er det sket en indsnævring af talentmassen.

Den evolutionære  tankegang  om  talentudvikling resulterer imidlertid i mindst én væsentlig problemstilling: Hvordan etableres og afgøres kriterierne for talentidentifi -kationen, dvs. på hvilken baggrund »plukkes« talenterne til førsteholdet eller landsholdet? Den relative alderseffekt blandt især de yngre årgange i vores kohorte kan pege på et muligt udvælgelseskriterium, nemlig fysisk  modenhed  og  overlegenhed,  uanset om dette kriterium er erkendt og anerkendt af  de  personer,  der  udvælger  talenterne. Som pointeret i Musch og Grondins studie 26 kan den relative alderseffekt ses som et udslag  af  en  socialiseringsproblematik  i  den evolutionære  talentudvikling,  således  forstået, at den relative alderseffekt mere er et udtryk for et utilsigtet fravalg og manglende anerkendelse af sent udviklede fodboldspillere  end  et  strategisk  tilvalg  af  bestemte spillere på baggrund af videnskabeligt dokumenterede  og  anerkendte  performancedeterminanter. 27

Den  evolutionære  tankegangs  problemstilling rummer et næsten uløseligt dilemma. På den ene side kan der være behov for en liste af performancedeterminanter, som tillader en vis grad af måling eller test af det abstrakte  fænomen  talent.  På  den  anden side virker netop sådan en liste indskrænkende og ensrettende for den evolutionære udviklingstankegang, der tilstræber mangfoldighed, pluralisme og kulturel prægning i talentudviklingen. 28 Netop ønsket  om mangfoldighed  og  pluralisme  i  talentmassen mener vi ses afspejlet i den store tilgang af nye spillere på U/17 og U/18-20 landsholdene. Også et studie af elitefodboldtræneres praktiske sans for talent 29 peger på, at talentidentifikation  i  dansk  herreungdomselite -fodbold  hviler  på  en  kulturelt  betinget  og erfaringsbaseret visuel evne hos trænerne, opøvet gennem vedvarende observationsarbejde, til at genkende komplekse bevægelsesmønstre. I studiet peges der på, at trænerens  smag  for  personlige  egenskaber  som lærevillighed, hårdt arbejde og en dedikeret holdning og attitude hos talenterne synes at være en helt afgørende faktor i talentidentifikationen.

En  evolutionær  talentudvikling  bruger således mange menneskelige og materielle ressourcer på at udvikle en masse dygtige og forskellige fodboldspillere, der hver især er prægede af deres opvækstmiljøer og disse miljøers  forståelse  af,  hvad  talent  er. 30 På baggrund af ovenstående diskussion af vores undersøgelses resultater kan den evolutionære  tankegang  således  siges  at  være uøkonomisk og ressourcetung med hensyn til menneskelige investeringer og materielle omkostninger grundet prioriteringen af den brede  talentmasse.  Omvendt  har  mange unge fodboldtalenter fået lov til at stifte bekendtskab med ungdomslandsholdene, hvilket  sandsynligvis  ikke  er  uden  betydning for  deres  fortsatte  motivation  og  selvoplevede handlekompetence i fodbold. 31

## Strategisk talentudvikling

I anvendelsen af begrebsparret evolutionær og strategisk talentudvikling er vi som tidligere nævnt inspireret af den idrætspsykologiske forsknings skelnen mellem »bottomup« og »top-down« perspektiver på talentudvikling. I tillæg dertil er vores begrebspar inspireret af sociologen Jürgen Habermas' skelnen mellem system og livsverden. Især begrebet strategisk talentudvikling er en afspejling  af  Habermas'  begreber  strategisk rationalitet og strategisk handlen 32 , der henviser til  systemets krav om funktionsevne og effektivitet gennem  resultatorienteret handling ud fra formålsrationelle beregninger over, hvilke handlinger der bedst muligt opfylder på forhånd fastsatte mål. 33 En strategisk tankegang om talentudvikling drejer sig  således  om  at  sortere  og  udtynde  i  talentmassen på et meget tidligt tidspunkt i de unge fodboldspilleres udvikling, i billedlig forstand  inden  færdigblomstringen.  Sorteringen foregår ideelt set ud fra en fælles og anerkendt liste af performancedeterminan- ter, dvs. tydeligt beskrevne og præcise kriterier  og  principper, der snævrer mangfoldigheden af talenter ind til et spørgsmål om at opdyrke relativt færre talenter inden for en given, og ikke mindst eksplicit formuleret, ramme af normer, færdigheder og kompetencer.  Formålet  med  den  tidlige  sortering er at snævre mangfoldigheden af talenter  ind  til  en  strategisk  udvalgt  mængde unge og meget talentfulde fodboldspillere, der  gives  optimale  betingelser  for  udvikling.

Den strategiske tankegang kan genfindes i  DBU's  talentudviklingsprogram Integreret  talentudvikling ,  i  tendensen  til  tidlig professionalisering af de unge talenters relation  til  klubben 34 ,  og  i  Team  Danmarks støtte af unge eliteidrætsudøveres mulighed for at tage en forlænget ungdomsuddannelse med plads til træning ved side af skolegangen. 3 Essensen  i  en  strategisk  tankegang om talentudvikling inden for fodbold er, at talentidentifikation i en ung alder (12-16 år) gør klubberne og landstrænerne i stand til at give en mindre, men nøje udvalgt, gruppe af  talentfulde  spillere  en  mere  effektiv  og målrettet træning med henblik på at skabe større sandsynlighed for, at talentet når helt til  tops.  Omvendt  risikerer  man  at  sortere unge og håbefulde fodboldspillere fra, der i en  anden  given  ramme  ville  have  været valgt ud som talentfulde.

Strategisk talentudvikling forudsætter imidlertid, at alle tænker og taler om kvalitet og talent på samme måde. Italesættelsen af kvalitet og talent betyder, at talentidentifikation  ikke  bare  er  noget,  man  gør  eller har på fornemmelsen, men noget man kan formulere og beskrive med ord og med reference til på forhånd fastlagte performancedeterminanter,  som  f.eks.  fysiologiske  og psykologiske egenskaber hos de unge spillere. Alligevel viser studier af talentudvik- ling i fodbold, at der er udpræget diskrepans mellem  forskellige talentudviklingssystemers kriterier og principper 36 , at talentidentifikationen foregår på baggrund af subjek -tive vurderinger 37 ,  og at talenter ikke eksisterer i et vakuum, men i en praktisk realitet, hvor et talent kun kan blive et talent og genkendt som sådan i en kontekst, hvor det er værdsat. 38

I  relation  til  især  fodbold  kan  det  være problematisk  lave  en  udtømmende  liste  af performancedeterminanter med henblik på strategisk talentudvikling, fordi spillet i stor grad er præget af åbne færdigheder, tilfældigheder  i  spillet  og  meget  komplekse  og forskellige  kompetencer  hos  spillerne.  Fysisk  modning  og  generelle  motoriske  færdigheder har vist sig ikke at være sikre prædiktorer på talent inden for et specifikt do -mæne som fodbold 39 , selv om den relative alderseffekt  i  vores  resultater  peger  på,  at det tilsyneladende har været en mere eller mindre erkendt og anerkendt strategi i dansk ungdomselitefodbold at udvælge talenter på netop den baggrund. Det har også vist sig at være  problematisk  at  inddrage  en  spillers attitude og karaktertræk i en liste af potentielle performancedeterminanter, da en spillers psykologiske profil udvikles markant i ungdomsårene  og  opfattes  forskelligt  afhængigt af sociale forhold og kulturelle koder 40 ,  herunder  trænerens  »smag«  for  talent. 41  Den strategiske udviklingstankegang er  derfor  ikke  uproblematisk,  idet  udpegningen af den ønskede performance er behæftet med ganske stor usikkerhed set i et flerårigt perspektiv. 42 Hvis en strategisk talentudvikling kunne gennemføres, vil man sandsynligvis ikke se så stor udskiftning på landsholdene i ungdomsårene som vores resultater viser, hvis det samtidig forudsættes, at den primære grund til, at fodboldspillerne  falder  fra,  er,  at  de  er  blevet  vraget  af trænerne i forbindelse med en strategisk baseret udtagelse til førstehold og landshold.

## Konklusion

I  artiklen  har  vi  præsenteret  resultater  fra en retrospektiv, kvantitativ undersøgelse af 63 fodboldspilleres veje mod toppen, dvs. de  danske  ungdoms-  og  A-landsholdene  i perioden  1991-2006.  Resultaterne  viste,  at relativt få spillere fra U/16 og U/17 landsholdene  får  debut  på  A-landsholdet,  og  at der er en stor gennemstrømning af fodboldtalenter  på  U/17  og  U/18-20  landsholdene, hvilket tyder på en evolutionær tankegang om  talentudvikling  blandt  ungdomslandstrænerne.  Resultaterne  viste  også,  at  den relative alderseffekt især er gældende blandt den yngste tredjedel af spillere.

At  udvælgelsen  af  unge  fodboldtalenter måske i højere grad end tidligere er underlagt  den  relative  alderseffekt,  peger  på,  at denne effekt langtfra er et overstået fænomen, selv om der efterhånden er videnskabeligt  belæg  for,  at  unge  idrætsudøverens fysiologiske egenskaber ikke er så solid en performancedeterminant endda, ligesom enkeltstående kontekstuelle faktorer og specifik psykologisk profil heller ikke er vi -denskabeligt holdbare performancedeterminanter  hos  unge  talenter.  Derfor  synes det  uhensigtsmæssige  at  basere  talentudvikling blandt ungdomsspillere udelukkende på en strategisk tankegang, hvis strategien er at udvælge færre og yngre talenter på baggrund af på forhånd fastlagte performancedeterminanter, som tilsyneladende er behæftet med stor usikkerhed.

I DBU's og Team Danmarks seneste udspil om strategier for talentudvikling ser det ud til, at man sætter sig mellem to stole: en evolutionær  og  en  strategisk  tankegang, som i det praksis kan blive en ganske svær balancegang  at  opretholde.  Fordelen  ved den evolutionære udviklingstanke, som tilsyneladende har været fremtrædende, er, at flere  talentfulde spillere bliver set i talent -udviklingssystemet, og at disse spillere sandsynligvis oplever en motivation og handlekompetence i mødet med ungdomslandsholdene, hvilket ikke er uvæsentligt på længere sigt.  Fordelen  ved  den  strategiske udviklingstanke er, at den ud fra en strategisk rationalitet er mere økonomisk og tilsyneladende mere effektiv i dens fokus på færre talenter. Men den forlader sig på eksistensen  af  en  »top-down«  beslutning  om, hvilke  performancedeterminanter  der  skal være gældende - og disse synes ikke nødvendigvis  at  være  sikrere  til  at  forudsige talentets udvikling end en evolutionær tankegangs mere erfaringsbaserede praksis.

Med nærværende artikel har vi med ud-

## Noter

- Tak til Kulturministeriets Udvalg for Idrætsforskning og Team Danmark for økonomiske støtte til projektets gennemførelse.
- 1 Kulturministeriet: Handlingsplan  for  at  trække store  idrætsbegivenheder  til  Danmark . April, 2007.
- 2 Kulturministeriet, 2007, p.4.
- 3 Se DBU's hjemmeside, hvor projektet omtales på http://www.dbu.dk/page.aspx?id=5366 .
- 4 I dette afsnit af artiklen er alle citaterne fra DBU's hjemmeside.
-  ITU-programmet har dog haft den virkning i de 6 tidligere  ITU-klubber,  at  de  har  implementeret principper  og  strategier  fra  ITU-programmet  i klubbens talentudvikling, blot med en anden fi -nansieringsform. På den måde kan ITU-programmet udgøre en slags model for talentarbejdet også i klubber, der ikke er godkendt af DBU og Team Danmark som støtteberettigede.
- 6 Nielsen K. et al., 2000, p..
- 7 Nielsen K. et al., 2002a.
- 8 Nielsen K. et al., 2002b, p.47.
- 9 Christensen M.K., 2008.

gangspunkt  i  fodboldtalenter  åbnet  op  for en  problematisering  af  den  danske  regerings, DBU's og Team Danmarks satsning på  talentudvikling  i  idræt.  I  øjeblikket  er der imidlertid ikke tilstrækkeligt videnskabeligt belæg for at vælge en strategisk frem for en evolutionær tankegang om talentudvikling. Der er stadig brug for dybere viden om talenternes oplevelse af at være en del af forskellige talentudviklingssystemer, og der er  brug  for  yderligere  viden  om  det  komplekse  forhold  mellem  forskellige  performancedeterminanter  inden  for  specifikke idrætsgrene. Ikke mindst synes der at være behov for, at talentudvikling også anskues ud  fra  givne  menneske-  og  samfundssyn, som  påvirker  mere  konkrete  beslutninger om strategier og strukturer, der kommer til at have indflydelse på mange børn og unges oplevelser af at dyrke eliteidræt.

- 10  Régnier G. et al. 1993.
- 11  Régnier G. et al. 1993, p.291.
- 12  Jørgensen, P., 2004.
- 13  Årsagen til  at  U/18-20  holdene  ikke  har  fået  en kategori hver for sig, altså U/18, U/19 og U/20, er, at denne adskilte kategorisering af holdene ikke fremgår af datamaterialet fra Palle 'Banks' Jørgensen (2004), som er en væsentlig kilde i vores datamateriale.
- 14  Hellevik O., 1997, p.43.
- 1  Der kan i datamaterialet være tale om, at A-landsholdsspillerne  har  haft  debut  på  flere  ungdoms -landshold, og derfor vil fremgå i mere end en af procentsatserne. Det har således været muligt for en spiller f.eks. at debutere på U/16, springe over U/17 og U/18-20 for senere at debutere på U/21.
- 16  Vaeyens R. et al. 200; Helsen W.F. et al., 200; Musch J. &amp; Grondin S., 2001.
- 17  Et studie af kønsforskelle i den relative alderseffekt blandt 17-årige kvindelige og mandlige elitefodboldspillere  viser  imidlertid,  at  effekten  er mere udbredt blandt mandlige end blandt kvinde-

- lige  fodboldspillere  Vincent  J.  &amp;  Glamser  F.D., 2006.
- 18  Musch J. &amp; Grondin S., 2001, p.14.
- 19  Helsen W.F. et al., 200.
- 20  Vaeyens R. et al. 200.
- 21  Musch J. &amp; Grondin S., 2001.
- 22  Helsen W.F. et al., 200.
- 23  Mortensen C.S. &amp; Pedersen M.S., 2007. Specialets  population  var  181  spillere  født  i  1991  og 1992,  fordelt  på  11  fynske  og  jyske  klubbers  1. Drengehold, der spillede i enten Drenge Juniorligaen eller i Drenge Mesterrækken.
- 24  Winther-Jensen T., 1989, p.108.
- 2  Dewey J., 1963.
- 26  Musch J. &amp; Grondin S., 2001.
- 27  Régnier G. et al. 1993, p.297.
- 28  Tranckle P. &amp; Cushion C.J., 2006.
- 29  Christensen M.K., 2008.
- 30  Simonton D.K., 1999.
- 31  Musch J. &amp; Grondin S., 2001.

## Litteratur

- Andersen  H. Jürgen  Habermas I:  Andersen  H.  &amp; Kaspersen L.B. (red.). Klassisk og moderne samfundsteori. pp.364-381 (Viborg, 2001).
- Carlson R. Vägen till landslaget. En retrospektiv studie  av  framgångsrike  ungdomar  i  sju  idrotter (Stockholm, 1991).
- Christensen  M.K. Elitefodboldtræneres praktiske sans for talent I: Henriksen K. (red.) Inspiration til  talentudvikling  -  et  psykologisk  perspektiv (Odense, 2008).
- Dewey  J. Experience  and  education (New  York, 1963).
- Hellevik O. Forskningsmetode i sosiologi og statsvitenskap . (.udg.) (Oslo, 1997).
- Helsen W. F., Hodges N. J., Van Winckel J. &amp; Starkes J.L. The  roles  of  talent,  physical  precocity  and practice in the development of soccer expertice. Journal  of  Sports  Sciences  2000  (18),  pp.  727736.
- Helsen W.F., Van Winckel J. &amp; Mark Williams, A. The  relative  age  effect  in  youth  soccer  across Europe . Journal of Sports Sciences 200 (23), pp. 629-636.
- Holt N.L. A comparison of the soccer talent development systems in England and Canada . European Physical  Education  Review  2002  (8),  pp.  27028.
- Howe M.J.A., Davidson J.W. &amp; Sloboda J.A. (1998).
- 32  Det er ikke vores hensigt i denne artikel at gennemføre  en  selvstændig  analyse  af  undersøgelsens problemstilling ved hjælp af Jürgen Habermas' skelnen mellem system og livsverden, selv om det kunne være både interessant og relevant.
- 33  Andersen H., 2000, p.370-381.
- 34  Nielsen K. et al., 2002.
- 3  Se Team  Danmarks  hjemmeside  http://www. teamdanmark.dk/CMS/cmsdoc.nsf/content/ dhyludh
- 36  Holt N.L., 2002.
- 37  Williams  A.M.  &amp;  Reilly  T.,  2000;  Christensen M.K., 2008.
- 38  Tranckle P. &amp; Cushion C.J., 2006.
- 39  Helsen W.F. et al., 2000; Helsen W.F. et al., 200.
- 40  Howe M.J.A. et al., 1998; Simonton D.K., 1999; Tranckle P. &amp; Cushion C.J., 2006.
- 41  Christensen M.K., 2008.
- 42  Carlson  R.,  1991;  Williams  A.M.  &amp;  Reilly  T., 2000.
- Innate talents: Reality or myth? Behavioral and Brain Sciences, 21, 399-442.
- Jørgensen P. Landsholdenes 2198 spillerprofiler - fra Krølben til Krøldrup (Viborg, 2004).
- Kulturministeriet Handlingsplan for at trække store idrætsbegivenheder  til  Danmark (København, 2007).
- Mortensen C.S. &amp; Pedersen M.S. En sociologisk analyse af 14 til 16-årige mandlige danske fodboldtalenters fastholdelse - eller mulige årsager til frafald  -  indenfor  elitefodbold. Specialeafhandling ved Institut for Idræt og Biomekanik, Syddansk Universitet (Odense, 2007).
- Musch J. &amp; Grondin S. Unequal competition as an impediment to personal development: A review of the  relative  age  effect  in  sport .  Developmental Review 2001 (21), pp. 147-167.
- Nielsen K., Nielsen A.G., Christensen S.M. &amp; Storm R.K. Kontraktspillere  i  fodbold  og  håndbold. Bind 1 (Roskilde, 2002a).
- Nielsen K., Nielsen A.G., Christensen S.M., &amp; Storm R.  K. Kontraktspillere  i  fodbold  og  håndbold. Bind 2 (Roskilde, 2002b).
- Nielsen K., Nielsen A.G. &amp; Storm R.K. Den danske subelites vilkår år 2000 - en undersøgelse af danske subeliteidrætsudøveres sociale og idrætslige vilkår. Bind 1 (Roskilde, 2000).
- Régnier G., Salmela J. &amp; Russell S.J. Talent detection

- and development in sport . I: Singer R.N., Murphey M. &amp; Tennant L.K. (red.) Handbook of Research  in  Sport  Psychology.  pp.  290-313  (New York, 1993).
- Simonton D. K. Talent and its development: An emergenic  and  epigenetic  model .  Psychological  Review 1999 (106), pp. 43-47.
- Tranckle  P.  &amp;  Cushion  C.J. Rethinking  Giftedness and  Talent  in  Sport .  Quest  2006  (8),  pp.  26282.
- Vaeyens R., Philippaerts R.M. &amp; Malina R.M. (200). The relative age effect in soccer: A match-related
- perspective . Journal of Sports Sciences 200 (23), pp. 747-76.
- Vincent J. &amp; Glamser F.D. Gender differences in the relative age effect among US Olympic Development  Program  youth  soccer  players .  Journal  of Sports Sciences 2006 (24), pp. 40-413.
- Williams A.M. &amp; Reilly T. Talent identification and development in soccer . Journal of Sports Sciences 2000 (18), pp. 67-667.
- Winther-Jensen  T. Undervisning  og  menneskesyn (København, 1989).