Forord
Forfattere: Redaktionen Kultur & Klasse
Tidsskrift: kok (1987-01-28)

## Forord

Go west!  I sin tid  en manende opfordring til  1800-tallets amerikanere -og  til  deres  fattige,  europziske  slzgtninge:  Fremtiden  lå  i  USA. Enhver kunne blive  sin egen  lykkes smed  ved  at deltage i det store civilisatoriske arbejde med at rykke the  frontier, grznsen, fronten mellem kultur og ndemark, vestpå.

Go  west! I  det  20.  århundrede var arbejdet  forbi, the frontier var rykket frem til den sidste uoverskridelige grznse ved Stillehavet. Men USA  var  stadig  fremtidens,  mulighedernes  land, -en  militzr  og industriel  gigant,  den  vestlige verdens kraftcenter.  For europzerne, for  danskerne:  et forbillede, måske  et skrzmmebillede, -men  med medieekspansionen  også i stigende grad et drnmmebillede, et imaginzrt kulturelt  landskab. Efterkrigstidsgenerationerne  har så at sige haft  et dobbelt statsborgerskab: vi  er, med Dan Turells formulering, »amerikaner-danskere*;  vi  lever  i  Danmark,  men  vores  kulturelle identitet er made in USA, i Hollywood, på 52. Street, på Fillmore East -i medieindustriens studier, men også i alternativkulturernes  undergrund.

Go west! Opfordringen er der stadigvzk. Og i disse år drager danske intellektuelle ikke blot vestpå i fantasien. Den typiske dannelsesrejse går ikke lzngere til Frankfurt eller Paris, men over dammen til USA; til akademiske miljner, der engang var provinsielle, men som i dag er fuldt på hnjde med de europziske, og ofte langt mere dynamiske, med  en langt bredere international orientering.

Go west! Fremtiden er ikke hvad den har vzret. Hverken den amerikanske eller den europziske. I mange henseender er den europziske fremtid ikke lzngere amerikansk, men måske  japansk eller transnational,  multinational.  I  andre  henseender  er  den  amerikanske  nutid rykket  meget  t z t  på. Tag f.eks. mediesituationen.  Morten Giersing kunne i  1982 med  bogen  T V i  USA beskrive  nogle  forhold,  som lå danske lzsere meget fjernt. Dén  rejsende, der i dag overvzldes af det amerikanske mediebombardement, véd at fremtiden er begyndt: dét -han ser på den amerikanske skzrm, er også en dansk mediefremtid, der kun er et par år vzk.

Kultur G3 Klasse  nr.  57 handler  om  USA-billeder:  om den  rejsende europzers oplevelser af det på én  gang fortrolige og fremmede samfund, men også om de amerikanske mediers egne billeder af USA.

Ib Bondebjergs artikel om Det amerikanske 0je bygger på erfaringer fra et  7  måneders  ophold  i  Californien,  den  amerikanske  )&gt;mediestat«

par  excellence.  Artiklen  beskriver  amerikansk  tv  og dets  hovedtendenser netop nu, og diskuterer på denne baggrund forskellige teoretiske  indfaldsvinkler  til  de moderne  billedmedier.  Diskussionen,  der introducerer  en rzkke amerikanske medieforskeres  kritiske behandlinger af amerikansk tv og vurderer dem i forhold til zldre og nyere europziske  bidrag,  afmzrker det  felt,  som  også  de kommende  års danske kulturpolitiske  kamp kommer  til  at udspille sig på.

Torben  Kragh  Grodal, der  i Kultur L Y Klasse  nr.  56 analyserede  tvserien Miami  Vice, vender  i  dette  nummer  tilbage  til  amerikanske medieforhold. Denne gang drejer det sig om de sidste ti års amerikanske jlm-produktion. Fremstillingen  focuserer på de to hovedtendenser  (reprzsenteret ved hhv. Sylvester Stallones og Steven Spielbergs film), og det vises  hvordan  disse  film  udtrykker  to  forskellige  slags  bearbejdninger  af den aktuelle amerikanske erfaring, henvendt  til to forskellige publikumslag.

Som et spektakulzrt udslag af de europziske intellektuelles USAfascination i disse år kom  i  1986 den franske filosof og sociolog Jean Baudrillards Amérique.  J0rgen  Holmgaard trzkker i Amérique og  den elegante 3. verden en rzkke forbindelser tilbage til de fransk-amerikanske relationer  siden  1800-tallet og lzser herudfra  bogen  som et modsztningsfyldt  f o r s ~ g på ved  hjzlp  af  ))USA« at lokalisere  det  aktuelle europziske modernitetsproblem.

Uden for nummerets tema f~lger endelig Marie-Louise Suanes artikel Hvad  betyder  »kvindecc  i  talen  om  det  moderne? Med  udganspunkt  i  et maleri af den ekspressionistiske  kunstner Paula  Modersohn-Becker diskuteres  modernisme/postmodernisme  i  et  k~nspolitisk  perspektiv. Artiklen  er et  indlzg i den l ~ b e n d e debat om postmodernismen, og forholder  sig  blandt  andet kritisk  til  de artikler af Fredric Jameson og Terry Eagleton, der er trykt i Kultur C3 Klasse nr. 5 1  og 52.

Red.