Introduktion
Forfattere: Ivar Vegge, Jeppe Bach Nikolajsen
Tidsskrift: dttk (21-11-2017)

## INTRODUKTION

Den 31. oktober 2017 var det som bekendt 500 år siden, at Luther slog sine 95 teser mod afladshandel op. Det markerede begyndelsen på den lutherske reformation, som ikke bare fik store konsekvenser i Tyskland, men som også spredte sig til andre europæiske lande, heriblandt de nordiske, gennem udvandring videre til Nordamerika og senere igen gennem mission også til Asien, Afrika og Sydamerika. Dansk Tidsskrift for Teologi og Kirke markerer reformationsjubilæet ved at spørge: Hvad betyder luthersk identitet i dag? Og hvad betyder luthersk identitet i andre historiske og kulturelle kontekster og med delvis nye spørgsmål og udfordringer?

Denne udgivelse rummer en række artikler, som først blev præsenteret og drøftet på en nordisk konference på et konferencecenter i den svenske by Helsjön den 12.-13. juni 2017. I en lang årrække har Menighetsfakultetet (MF) i Aarhus, Dansk Bibel-Institut (DBI) i København, Församlingsfakulteten (FFG) i Gøteborg og Fjellhaug Internasjonale Høgskole (FIH) i Oslo hvert andet år afholdt konference her, cirka tres kilometer syd for Gøteborg. Selv om der er forskelle mellem disse teologiske institutioner, er de alle lutherske med en såkaldt evangelikal profil. Sommeren 2016 blev lederne af MF, DBI, FFG og FIH enige om at styrke konferencens forskningsprofil. Det resulterede i, at i alt 24 videnskabelige papers, hvoraf 16 papers var relateret til konferencens tema i 2017, Luthersk identitet i en mangfoldig verden , blev præsenteret og udførligt drøftet med deltagelse af cirka 40 teologer knyttet til MF, DBI, FFG og FIH, hvor en majoritet af deltagerne havde teologisk ph.d.- eller doktorgrad.

I  denne udgivelse viser Knut Alfsvåg (VID i Stavanger), som var inviteret til at forelæse på konferencen, at det vigtige lutherske bekendelsesskrift, Confessio Augustana ,  med sin selvforståelse udtrykker en katolicitet og økumenicitet. Alfsvåg rejser så spørgsmålet om, hvad dette må betyde for den nutidige kirke. Siden undersøger Finn Aa. Rønne (DBI) i sin artikel, hvad der gør The Ethiopian Evangelical Church Mekane Yesus til en luthersk kirke, og hvad som har fremmet denne identitet. Endvidere argumenterer Jakob Olsen (DBI) for, at den jesuitiske teolog Luis de Molinas (1535-1600) tale om en tredje form for viden, scientia media , hvor menneskelig fri vilje og Guds absolutte styre fastholdes på én og samme tid, giver et godt bud på en luthersk udfoldelse af Guds forsyn. I tillæg til disse tre artikler, udgives en artikel af forhenværende sognepræst og minister Flemming Kofod-Svendsen, som ikke blev præsenteret på Helsjön-konferencen, om Rosenius som bruger og formidler af Luther. Endelig rummer denne udgivelse en række anmeldelser.

## God fornøjelse med læsningen!

## Ivar Vegge

Førsteamanuensis og koordinator for Helsjön-konferencen Fjellhaug Internasjonale Høgskole i Oslo

Jeppe Bach Nikolajsen Lektor og ansvarshavende redaktør, Menighedsfakultetet i Aarhus Professor II, Menighedsfakultetet i Oslo