Arendt og Kafka
Forfattere: Isak Winkel Holm
Tidsskrift: passage (2011-12-30)

## Arendt­og­Kafka­

## Retten til at have rettigheder i Franz Kafkas 'Forvandlingen'

Hvis­man­oplever­et­bureaukrati,­der­træffer­uigennemskuelige­beslutninger­hen­ over­hovedet­på­en,­vil­man­med­meget­stor­sandsynlighed­bruge­ordet­'kafkask'.­ Nu­om­dage­fås­Franz­Kafka­ikke­bare­som­tv,­tegneserie­og­t-shirt,­men­også­som­ tillægsord.­Ordet­har­sin­oprindelse­i­efterkrigstidens­eksistentialistiske­Kafkaforskning,­hvor­man­havde­problemer­med­at­se­meningen­i­forfatterskabet­og­derfor­ valgte­at­læse­det­som­en­illustration­af­menneskelivets­absurde­meningsløshed.­ Grundbetydningen­af­det­ 'kafkaske'­ er­ således­ en­ form­ for­ eksistentialistisk­ meningsløshed,­suppleret­med­en­forestilling­om­byen­Prags­krogede­gader­og­med­ en­forestilling­om­privatpersonen­Kafkas­ikke­mindre­labyrintiske­familie-­og­kærlighedsliv.

­ På­dansk­grund­er­den­'kafkaske'­Kafkalæsning­først­og­fremmest­blevet­formuleret­af­Villy­Sørensen,­som­i­sin­på­mange­måder­imponerende­ Kafkas digtning ­ (1968)­forklarer,­hvordan­man­skal­forstå­begrebet:­'At­føre­de­sociale­konflikter­ tilbage­på­psykiske­og­at­lade­de­psykiske­komplekser­træde­frem­i­den­sociale­omverden,­-­det­er­netop­det­særlig­'kafkaske''­(Sørensen­1980,­71).­Ifølge­Villy­Sørensen­handler­et­'kafkask'­værk­altså­ikke­om­menneskenes­liv­i­sociale­og­politiske­ fællesskaber;­det­bruger­blot­det­sociale­liv­som­en­projektionsflade­for­det­enkelte­ menneskes­psykiske­komplekser. 1 ­ Kafkas­værker­er­tæt­befolket­med­bipersoner­-­ advokater,­fædre,­kærester,­hjælpere,­tjenestepiger­osv.­-­men­i­de­fortolkninger,­ der­er­styret­af­en­forestilling­om­det­'kafkaske',­har­bipersonerne­en­besynderlig­ tendens­til­at­forsvinde­ud­af­billedet­på­bekostning­af­den­ene­hovedperson.­Hvis­ de­overhovedet­bliver­nævnt,­bliver­de­gerne­tolket­som­en­slags­allegoriske­inkarnationer­af­en­problemstilling­i­hovedpersonens­indre­liv.­

­ 'Kafkask'­er­et­nyttigt­ord­i­mange­sammenhænge,­men­efter­min­mening­er­det­ ikke­velegnet­til­at­forstå­Kafkas­forfatterskab­med.­Kafkas­værker­er­ganske­enkelt­ ikke­'kafkaske';­de­nøjes­ikke­med­at­bruge­det­sociale­liv­som­en­symbolsk­iscenesættelse­af­ intra subjektive­komplekser,­men­giver­tværtimod­en­omhyggelig­analyse­ af­ inter subjektive­praksisser.­Dette­har­afgørende­konsekvenser­for­forståelsen­afKafkas­behandling­af­retfærdigheden,­som­jeg­skal­beskæftige­mig­med­i­denne­artikel.­En­'kafkask'­optik­vil­se­retfærdigheden­fra­det­ensomme­menneskes­perspektiv,­ og­set­herfra­kommer­det­til­at­handle­om­truende­og­irrationelle­magter,­der­fælder­ en­ødelæggende­dom­over­det­magtesløse­menneske.­Forestillingen­om­det­'kafkaske'­er­således­tæt­forbundet­med­en­såkaldt­retfærdighedskritik,­og­det­vil­sige­ med­en­analyse,­der­afdækker,­hvordan­en­bestemt­retfærdighedspraksis­knuser­det­ enkelte­menneskes­frihed.­

­ Hannah­ Arendt­ foreslår­ en­ meget­ anderledes­ tilgang­ til­ retfærdigheden­ hos­ Kafka.­For­hende­knuser­retten­ikke­kun­det­enkelte­menneske,­den­beskytter­også­ det­enkelte­menneske­mod­vilkårlig­magtudøvelse­og­i­yderste­konsekvens­mod­det­ nøgne­mord­(Arendt­1978,­90).­Problemet­er­således­ikke­bare­retten,­men­i­mindst­ lige­så­høj­grad­den­mangel­på­ret,­der­gør­det­enkelte­menneske­forsvarsløst­over­ for­andre­mennesker.­I­to­tidlige­essays­om­Kafka,­begge­fra­1944,­foreslår­Arendt­ at­fortolke­Kafkas­hovedpersoner­som­mennesker,­der­kæmper­for­deres­rettigheder.­'Franz­Kafka:­en­revurdering'­gennemgår­Kafkas­tre­romanfragmenter,­hvis­ hovedpersoner­ifølge­Arendt­befinder­sig­i­'nødvendighedens,­uretfærdighedens­og­ løgnens­verden',­men­som­alligevel­formår­at­stille­et­krav­om­'menneskets­umistelige­rettigheder'­(Arendt­2010,­139f).­I­'The­Jew­as­Pariah'­skriver­Arendt­ikke­blot­ om­Kafka,­men­også­om­Heinrich­Heine,­Bernard­Lazare­og­Charlie­Chaplin,­som­ alle­kredser­om­rettighedsløshedens­problem.­Deres­fiktionsværker­handler­ifølge­ Arendt­om­den­foragtede­jødiske­paria,­der­af­det­omgivende­samfund­betragtes­ som­ nobody ­ og­ nonentity ,­ et­ menneske­ uden­ 'retslig­ opholdstilladelse'­ (Arendt­ 1978,­83,­82,­88).­I­det­sidstnævnte­essay­opsummerer­Arendt­sin­Kafka-læsning­ ved­at­formulere­sin­egen­mening­om,­hvor­vigtigt­det­er­at­leve­et­'nominelt'­liv,­ og­det­vil­i­denne­sammenhæng­sige­et­liv,­hvor­man­ikke­svæver­i­fri­luft­som­en­ paria­uden­for­fællesskabets­regler,­men­udfolder­sin­frihed­inden­for­reglerne:­'Et­ sandt­menneskeliv­lader­sig­ikke­leve­af­mennesker­der­føler­sig­afsondret­fra­menneskehedens­basale­og­enkle­love,­og­heller­ikke­af­mennesker­der­vælger­at­leve­i­et­ vakuum,­selvom­det­er­forfølgelse­der­har­fået­dem­til­det.­Menneskers­liv­skal­være­ nominelt,­ikke­exceptionelt'­(Arendt­1978,­89).

­ I­denne­formulering­taler­Arendt­ikke­bare­om­Kafkas­hovedpersoner­eller­om­ jøder­i­almindelighed,­men­også­om­sig­selv.­Efter­hun­flygtede­fra­Tyskland­i­1937,­ og­indtil­hun­opnåede­amerikansk­statsborgerskab­i­1951,­befandt­Arendt­sig­i­et­ retsligt­og­politisk­vakuum.­En­af­de­centrale­ambitioner­i­Arendts­tidlige­forfatterskab­ er­ at­ forstå,­ hvad­ det­ vil­ sige­ at­ leve­ som­ statsløs­ flygtning.­ Op­ gennem­ 1930'erne­skrev­hun­en­afhandling­om­den­romantiske­forfatterinde­Rahel­Varnhagen,­hvor­hun­fokuserede­på­den­jødiske­Varnhagens­billede­af­sig­selv­som­ulykkeligt­ekskluderet­fra­samfundet­(Arendt­1974,­17).­Året­før­de­to­Kafka-essays­skrev­ hun­det­mere­personlige­essay­'We­Refugees'­om­flygtningens­oplevelse­af­identitetstab­(Arendt­2007).­Og­i­ The Origins of Totalitarianism ,­der­udkom­i­1951,­syv­år­ efter­de­to­essays­om­Kafka,­analyserer­Arendt­flygtningens­problemer­i­det­berømte­ kapitel­om­menneskerettighederne.­Arendt­tager­her­udgangspunkt­i­årene­efter­ Første­Verdenskrig,­hvor­nationalistiske­og­antisemitiske­strømninger­fik­Europas­ nationalstater­til­at­skille­sig­af­med­deres­uønskede­etniske­minoriteter.­Hermed­ blev­millioner­af­angiveligt­'overflødige'­personer­tvunget­til­at­leve­uden­for­lovensgrænse­i­en­form­for­organiseret­lovløshed,­der­blev­administreret­af­ukontrollerede­ politimyndigheder­(Arendt­1979,­288).­Ifølge­Arendt­demonstrerede­mellemkrigstidens­flygtningemasser­behovet­for­en­basal­ret­til­at­leve­som­et­rettighedsbærende­ medlem­af­samfundet­og­ikke­som­en­paria­i­et­normativt­vakuum:

Først­da­der­dukkede­millioner­af­mennesker­op­som­havde­tabt­og­ikke­kunne­genvinde­ disse­rettigheder,­blev­vi­opmærksomme­på­eksistensen­af­en­ret­til­at­have­rettigheder­ (og­det­vil­sige­til­at­leve­inden­for­en­ramme­hvor­man­bliver­bedømt­på­sine­handlinger­ og­meninger)­lige­så­vel­som­retten­til­at­tilhøre­en­eller­anden­slags­organiseret­fællesskab.­(ibid.,­296)­ '

Arendts­to­tidlige­essays­om­Kafka­er­skæmmet­af­nogle­af­de­filologiske­misforståelser,­der­prægede­Kafka-receptionens­første,­vilde­år;­ikke­mindst­den­opfattelse­at­Kafkas­første­romanskitse­ Den forsvundne (der­i­mange­år­har­været­kendt­ under­Max­Brods­titel­ Amerika )­skulle­være­skrevet­i­slutningen­af­Kafkas­forfatterskab.­Ikke­desto­mindre­vil­jeg­i­denne­artikel­argumentere­for,­at­Arendt­har­ fat­i­noget­helt­afgørende.­Det,­som­Arendt­kalder­'de­rettighedsløses­katastrofe'­ (the­calamity­of­the­rightless),­er,­vil­jeg­hævde,­et­centralt­tema­i­Kafkas­forfatterskab.­Kafka­var­en­generation­ældre­og­døde­yngre­end­Arendt.­Selvom­han­ på­nært­hold­kunne­følge­antisemitismens­fremmarch­i­Bøhmen­og­nogle­af­dens­ tidlige­politiske­konsekvenser,­levede­han­ikke­længe­nok­til­at­se,­hvordan­hans­ familie­og­venner­mistede­deres­medborgerskab­og­enten­flygtede­til­Palæstina­ eller­forsvandt­i­lejrene.­Hvor­Kafka­oplevede,­hvordan­det­juridiske­og­politiske­ vakuum­åbnede­sig­midt­i­det­civiliserede­Europa,­bevidnede­Arendt,­hvordan­det­ mundede­ud­i­udryddelseslejrene.­I­denne­dystre­historiske­situation­var­de­begge­ interesserede­ikke­så­meget­i­enkelte­specifikke­rettigheder,­men­snarere­i­det­fundamentale­spørgsmål­om­retten­til­at­have­rettigheder.

­ Ikke­mindst­takket­være­Giorgio­Agambens­videretænkning­af­Arendt­har­vi­i­ dag­vænnet­os­til­at­beskrive­de­rettighedsløses­katastrofe­som­en­undtagelsestilstand:­en­zone­af­anomi­midt­i­samfundets­væv­af­regler.­Jeg­vil­imidlertid­forsøge­ at­vise,­at­det­er­Arendts­snarere­end­Agambens­analyse­af­det­normative­vakuum,­ der­giver­et­frugtbart­udgangspunkt­for­en­tolkning­af­Kafkas­forfatterskab.­I­artiklens­første­del­vil­jeg­dels­gennemgå­de­fire­vigtigste­træk­i­Arendts­analyse­af­ de­rettighedsløses­katastrofe,­dels­gennemspille­disse­fire­træk­i­en­(nødvendigvis­ vældig­komprimeret)­læsning­af­Kafkas­store­fortælling­'Forvandlingen'­fra­1912.­ I­artiklens­anden­halvdel­vil­jeg­fokusere­på­forskellene­mellem­Arendts­og­Kafkas­ tilgang­ til­ de­ rettighedsløses­ katastrofe.­ Her­ vil­ jeg­ argumentere­ for,­ at­ Arendt­ betragter­de­rettighedsløses­katastrofe­som­et­spørgsmål­om­ret,­hvorimod­Kafka­ snarere­anskuer­den­som­et­spørgsmål­om­retfærdighed.­Forskellen­mellem­ret­og­ retfærdighed­er­hårfin,­men­ikke­desto­mindre­har­den­afgørende­konsekvenser­ for­forståelsen­af,­hvordan­retten­til­at­have­rettigheder­kan­komme­til­syne­i­litteraturen.

I.

Arendts­analyse­af­de­rettighedsløses­katastrofe­tager­udgangspunkt­i­den­klassiske­sondring­mellem­privat­og­offentligt,­mellem­ oikos ­ og­ polis ,­ dominium ­ og­ res publica .­I­den­græske­bystat­bestod­husholdningen,­ oikos ,­af­herren­og­hans­kone,­ børn,­slaver­og­husdyr,­og­denne­økonomiske­enhed­varetog­bystatens­produktive­ og­reproduktive­opgaver.­Ifølge­Aristoteles­er­relationerne­mellem­borgerne­i­byen,­ polis ,­reguleret­af­love,­hvorimod­huset,­ oikos ,­udgør­et­hul­i­netværket­af­juridiske­ rettigheder.­Og­eftersom­byens­love­ikke­når­ind­bag­husholdningens­fire­vægge,­ findes­der­ingen­retfærdighed­her,­skriver­Aristoteles­i­ Etikken ­ (Aristoteles­2000,­ 135).­Som­Arendt­resumerer­Aristoteles­i­ Menneskets vilkår ,­er­slaven­'per­definition­uden­for­lovens­sfære'­(Arendt­2005,­331).­Ifølge­Arendt­er­den­moderne­flygtning,­ligesom­den­antikke­slave,­en­fange­af­ oikos :

Det­menneske­der­har­mistet­sin­plads­i­et­fællesskab,­sin­politiske­status­i­sin­tids­kampe,­ og­den­retslige­personlighed­som­gør­hans­handlinger­og­en­del­af­hans­skæbne­til­et­sammenhængende­hele,­har­blot­de­egenskaber­tilbage­som­normalt­kun­kan­blive­artikuleret­ i­ det­private­livs­sfære,­og­som­må­forblive­ukvalificeret,­blot­eksistens­i­alle­offentlige­ anliggender.­(Arendt­1979,­301) '

Ligesom­Agambens­'nøgne­liv'­er­Arendts­'blotte­eksistens'­et­menneske,­hvis­liv­er­ bestemt­af­det­politiske,­men­som­ikke­selv­har­status­som­politisk­subjekt.­Arendt­ fremhæver­fire­træk­ved­de­rettighedsløses­katastrofe,­og­de­har­alle­deres­idéhistoriske­baggrund­i­Aristoteles'­bemærkninger­om­det­lovløse­liv­i­ oikos .

## Tilfældighed

Ifølge­Arendt­er­den­rettighedsløse­flygtning­for­det­første­eksponeret­for­privatsfærens­tilfældigheder.­Det­ovenstående­citat­om­flygtningens­mangel­på­politisk­ status­fortsætter:

Denne­blotte­eksistens,­det­vil­sige­alt­det­som­på­mystisk­vis­er­givet­os­ved­fødslen­og­ som­indbefatter­vores­kroppes­form­og­vores­hjerners­talenter,­kan­man­kun­omgås­adækvat­ i­ venskabets­ og­ sympatiens­ uforudsigelige­ tilfældigheder,­ eller­ ved­ kærlighedens­ store­og­uberegnelige­nåde,­som­med­Augustin­siger­' Volo ut sis ­(Jeg­vil­at­du­skal­være),'­ uden­at­være­i­stand­til­at­give­nogen­bestemt­grund­for­denne­højeste­og­mest­uovertrufne­bekræftelse.­ '

Når­man­er­ekskluderet­fra­det­regulerede­politiske­rum,­er­man­udleveret­til­denne­ verdens­kontingenser.­Det­gælder­dels­den­genetiske­tilfældighed,­der­bestemmer­ hvordan­ens­krop­er­faldet­ud,­og­hvor­mange­talenter­man­har­at­gøre­godt­med;­ dels­gælder­det­den­sociale­tilfældighed,­der­karakteriser­den­form­for­sociale­relationer,­der­ikke­bygger­på­almene­regler,­men­på­menneskenes­omskiftelige­følelser­ over­for­hinandens­fysiske­og­psykiske­særegenheder.­Det­er­denne­grundløshed,­ som­Arendt­formulerer­med­det­augustinske­nådesbegreb:­det­rettighedsløse­subjekt­indgår­i­sociale­relationer,­der­har­karakter­af­nådeshandlinger,­for­der­er­tale­ om­en­form­for­anerkendelse,­som­der­ikke­kan­gives­nogen­gode­begrundelser­for,sådan­som­eksempelvis­kærligheden­ikke­kan­begrundes­med­almene­grunde.­Kærlighedens­'Jeg­vil­at­du­skal­være'­skal­altså­her­forstås­som­en­modsætning­til­retfærdighedens­'Du­har­berettigelse­til­at­være'.­Det­er­det,­som­landsbyboerne­ifølge­ Arendt­forsøger­at­forklare­hovedpersonen­i­romanfragmentet­ Slottet :­'de­forsøger­ at­overbevise­K.­om,­at­han­mangler­erfaring­og­ikke­ved,­at­hele­livet­er­konstitueret­ og­domineret­af­nåde­og­unåde,­af­velsignelse­og­forbandelse,­og­at­dette­er­lige­så­ uforklarligt,­lige­så­tilfældigt­som­held­og­uheld'­(Arendt­2010,­141).

­ Efter­at­Gregor­Samsa­i­Kafkas­fortælling­'Forvandlingen'­en­morgen­er­vågnet­ op­som­et­billelignende­kryb,­er­familien­Samsas­lejlighed­meget­tydeligt­gennemskåret­af­en­grænse­mellem­offentligt­og­privat.­Prokuristen­fra­Gregors­arbejde­ hører­hjemme­i­en­offentlig­sfære,­mens­moderen­og­søsteren­færdes­i­en­privat­ sfære,­og­et­sted­midt­imellem­de­to­sfærer­svæver­Gregors­far.­I­den­offentlige­sfære­ er­den­sociale­interaktion­baseret­på­regler.­I­sine­monologer­til­Gregor­henviser­ prokuristen­til­en­række­almene­regler­om,­hvordan­tingene­burde­være.­Gregor­ er­handelsrejsende,­og­det­viser­sig,­at­hans­præstationer­i­den­sidste­tid­har­været­meget­utilfredsstillende;­det­skyldes­årstiden,­medgiver­prokuristen,­'men­en­ årstid­hvor­der­ikke­gøres­forretninger,­findes­overhovedet­ikke,­hr.­Samsa,­den­må­ ikke­findes'­(Kafka­2008,­86).­Prokuristen­tager­ikke­højde­for­tilfældighederne­i­ sæsonudsvingene,­men­henviser­alene­til­den­almene­regel,­der­bestemmer,­hvad­ der­må­og­ikke­må­findes.­Det­er­i­det­hele­taget­tydeligt,­at­prokuristen­bevæger­sig­ omkring­i­et­juridisk­eller­quasi-juridisk­univers,­eksempelvis­når­han­taler­om­sin­ manglende­lyst­til­at­'træde­i­skranken'­for­Gregor,­som­om­de­alle­sammen­allerede­ befandt­sig­foran­en­domstol­(ibid.).

­ I­den­private­sfære­handler­den­sociale­interaktion­ikke­om­regler,­men­derimod­ om­omsorg­og­hensyn.­Det­er­'den­opmærksomme­søster'­(s.­100),­der­påtager­sig­ den­daglige­pleje­af­Gregor,­og­hendes­kærlige­opmærksomhed­er­ikke­rettet­mod­ almene­regler,­men­kun­mod­Gregors­særegne­behov.­Hun­sætter­en­ære­i­at­finde­ ud­af,­hvordan­hun­kan­gøre­Gregor­en­'særlig­tjeneste'­(s.­111),­eksempelvis­ved­ at­finde­frem­til­den­helt­rigtige­mad­til­ham­eller­ved­at­stille­stolen­hen­til­vinduet­ da­hun­en­dag­tilfældigvis­bemærker,­at­han­godt­kan­lide­at­kravle­op­og­kigge­ ud.­Moderens­og­søsterens­omsorg­bygger­altså­på­kærlighed,­ikke­på­retfærdighed.­ Formuleret­med­Arendt­og­Aristoteles­befinder­Gregor­sig­'uden­for­lovens­sfære',­ når­han­har­med­moderen­og­søsteren­at­gøre;­de­siger­'Jeg­vil­at­du­skal­være'­til­ ham,­ikke­'Du­har­berettigelse­til­at­være'.­Eftersom­kvindernes­gode­gerninger­har­ karakter­af­nådeshandlinger,­der­ikke­baserer­sig­på­almene­rettigheder,­er­det­umuligt­for­Gregor­at­stille­krav:­'Hvis­hun­ikke­gjorde­det­af­sig­selv,­ville­han­hellere­ gå­til­af­sult­end­at­gøre­hende­opmærksom­på­det,­selvom­han­egentlig­følte­stærk­ trang­til­styrte­frem­fra­kanapéen,­kaste­sig­for­søsterens­fødder­og­bede­hende­om­ et­eller­andet­godt­at­spise'­(s.­95).­Derfor­er­det­meget­konsekvent,­at­det­er­søsteren­der­til­sidst­-­efter­hun­længe­har­været­træt­af­at­omfatte­den­besværlige­Gregor­ med­kærlig­'Zartgefühl'­-­fælder­dødsdommen­over­ham:­''Kære­forældre,'­sagde­ søsteren­og­slog­som­en­indledning­hånden­i­bordet,­'sådan­kan­det­ikke­blive­ved­ at­gå''­(s.­118).­Ligesom­flygtningen­efter­Første­Verdenskrig­er­Gregor­udleveret­til­ privatsfæren­tilfældigheder­og­uforudsigeligheder,­her­med­søsteren­i­rollen­som­en­ arbitrært­handlende­politimyndighed.

'

## Umenneskelighed

Ifølge­Arendts­analyse­af­de­rettighedsløses­katastrofe­er­flygtningen­ikke­blot­ekskluderet­fra­det­politiske­rum,­men­også­fra­menneskearten.­Når­flygtningen­befinder­sig­i­et­juridisk­og­legalt­vakuum,­skriver­Arendt,­har­hun­kun­sin­abstrakte,­ nøgne­menneskelighed­tilbage­og­intet­andet­end­den­(Arendt­1979,­297).­Denne­ nøgne­menneskelighed­viser­sig­i­virkeligheden­at­være­en­ikke-menneskelighed.­ De­fuldgyldige­medlemmer­af­samfundet­opfatter­den­rettighedsløse­som­en­'vild',­ som­et­'dyr',­eller­-­hvis­hun­er­heldig­nok­til­at­være­en­genial­kunstner­eller­videnskabsmand­-­som­'en­slags­monster'­eller­'en­hund­med­et­navn'­(ibid.,­287).­Også­ på­dette­punkt­ligger­Arendt­i­direkte­forlængelse­af­Aristoteles,­der­beskriver­herren­og­slaven­som­to­væsener,­der­er­lige­så­ontologisk­forskellige­som­mennesket­og­ det­vilde­dyr­(Aristoteles­1997,­83).­Arendt­insisterer­endda­på,­at­dehumaniseringen­af­den­moderne­flygtning­er­endnu­værre­end­dehumaniseringen­af­den­antikke­ slave,­som­trods­alt­endnu­tilhørte­det­menneskelige­fællesskab:­'Mennesket,­viser­ det­sig,­kan­miste­alle­de­såkaldte­menneskerettigheder­uden­at­miste­sin­væsentligste­egenskab­som­menneske,­sin­menneskelige­værdighed.­Kun­tabet­af­et­ethvert­ politisk­fællesskab­kan­udstøde­ham­fra­menneskeheden'­(Arendt­1979,­297).

­ Kafkas­ 'Forvandlingen'­ tilbyder­ en­ meget­ konkret­ iscenesættelse­ af­ denne­ grænse­mellem­menneske­og­dyr.­Gregor­er­vel­at­mærke­ikke­bare­blevet­forvandlet­til­en­gigantisk­bille,­men­snarere­til­et­hybridt­monster,­der­gennem­det­meste­ af­ fortællingen­balancerer­på­grænsen­mellem­menneske­og­dyr.­Efter­at­han­er­ vågnet­op­som­et­kryb,­er­hans­første­handling­at­kravle­ud­af­sengen­og­forsøge­at­ åbne­døren­til­sit­værelse­med­munden,­fordi­han­ikke­har­nogen­hænder,­men­kun­ sprællende­billeben.­Den­meget­omhyggelige­beskrivelse­af,­hvordan­Gregor­med­ stort­besvær­rejser­sig­op,­er­en­slags­darwinistisk­farce­om­et­lavtstående­dyr,­der­ forsøger­at­kæmpe­sig­op­ad­evolutionsstigen,­så­det­kan­komme­til­at­stå­oprejst,­ selvom­det­ikke­har­nogen­rygrad.­Denne­balancegang­på­grænsen­mellem­menneske­og­dyr­sættes­der­en­stopper­for­til­sidst­i­fortællingen,­da­søsteren­fælder­den­ allerede­omtalte­dom­over­Gregor:

'Kære­forældre,'­sagde­søsteren­og­slog­som­en­indledning­hånden­mod­bordet,­'sådan­ kan­det­ikke­blive­ved­at­gå.­Det­kan­godt­være­I­ikke­forstår­det,­men­det­gør­jeg.­Jeg­vil­ ikke­nævne­min­broders­navn­foran­dette­udyr­og­siger­derfor­blot:­vi­må­forsøge­at­skaffe­ os­af­med­det.­Vi­har­gjort­hvad­der­var­menneskeligt­muligt­for­at­pleje­og­udholde­det,­ jeg­tror­ikke­at­nogen­kan­bebrejde­os­det­mindste.'­(2008,­118)

Søsteren­siger­ikke­'vi­må­forsøge­at­skaffe­os­af­med­ ham ,'­ men­'vi­må­forsøge­ at­skaffe­os­af­med­ det ,'­ og­med­dette­diskrete­skift­af­stedord­skubber­hun­ham­ ud­over­grænsen­for­det­menneskelige­fællesskab.­Dehumaniseringen­er­at­blive­ frataget­sit­menneskelige­navn­og­sit­menneskelige­pronomen,­og­efter­denne­symbolske­død­er­den­fysiske­død­en­ren­formalitet.­Da­Gregor­endelig­er­gået­bort,­stikker­hushjælpen­hovedet­ind­i­den­dagligstue,­hvor­familien­Samsa­sidder,­og­siger:­ 'altså,­I­behøver­ikke­at­gøre­jer­nogen­bekymringer­om­hvordan­stadset­ved­siden­ af­skal­skaffes­væk.­Det­er­allerede­blevet­ordnet.'­På­dette­tidspunkt­har­Gregor­ ikke­status­som­subjekt,­men­som­'Zeug',­og­det­vil­sige­som­noget­tingsagtigt­stads,som­man­ikke­begraver,­men­skaffer­af­vejen.­Ligesom­de­rettighedsløse­senere­i­ det­20.­århundrede­er­Gregor­et­ikke-menneskeligt­'Zeug',­der­ikke­har­krav­på­en­ begravelse.

## Ulighed

Ifølge­Arendt­befinder­flygtningen­sig­i­en­verden­præget­af­ulige­herredømmeforhold.­Dette­er­det­tredje­træk,­som­hun­fremhæver­i­de­rettighedsløses­katastrofe:­

Hele­sfæren­af­det­blot­givne,­der­i­et­civiliseret­samfund­er­forlagt­til­det­private­liv,­er­ en­permanent­trussel­mod­den­offentlige­sfære,­fordi­den­offentlige­sfære­er­lige­så­konsistent­baseret­på­lighedens­lov,­som­den­private­sfære­er­baseret­på­loven­om­universel­ forskel­og­forskellighed.­Lighed,­i­modsætning­til­alt­hvad­der­har­at­gøre­med­den­blotte­ eksistens,­er­os­ikke­givet,­men­er­et­resultat­af­menneskelig­organisation­for­så­vidt­som­ den­er­vejledt­af­retfærdighedens­princip.­(Arendt­1979,­301) '

Ifølge­Aristoteles­er­ oikos '­ patriarkalske­herredømmeforhold­-­den­såkaldte­ oikonomia ­-­per­definition­ulige­(Aristoteles­1997,­158).­I­Arendts­resumé­er­'familieoverhovedets­magt­uindskrænket­og­despotisk',­når­han­udsteder­ordrer­til­sin­kone­ og­sine­børn,­slaver­og­husdyr­(Arendt­2005,­53).­Det­er­først,­når­husherren­forlader­huset­og­bevæger­sig­ud­i­byen,­at­han­bliver­i­stand­til­at­leve­et­liv­mellem­ ligemænd,­nemlig­side­om­side­med­bystatens­andre­husherrer,­som­også­har­tid­ tilovers­til­at­deltage­i­politiske­drøftelser­(s.­58).

­ I­'Forvandlingen'­er­Kafka­meget­omhyggelig­med­at­optegne­grænsen­mellem­ de­fornuftige­grunde,­der­gælder­i­det­politiske­rum,­og­den­mere­rå­magt,­der­ligger­ til­grund­for­livet­i­ oikos .­'Moderen­ville­i­øvrigt­forholdsvis­hurtigt­besøge­Gregor,­ men­faderen­og­søsteren­holdt­hende­først­tilbage­med­fornuftsgrunde,­som­Gregor­ hørte­meget­opmærksomt­på,­og­som­han­fuldstændig­bifaldt.­Senere­måtte­man­ imidlertid­holde­hende­tilbage­med­magt'­(s.­102).­Den­rå­magt,­der­'imidlertid'­ befinder­sig­nede­under­de­civiliserede­grunde,­bliver­ikke­mindst­tydelig­i­en­scene,­ hvor­Gregor­forlader­sit­værelse­og­dermed­overskrider­grænsen­mellem­dyregrotte­ og­menneskelejlighed.­Da­den­rasende­far­genner­ham­på­plads­i­familiens­sociale­ orden,­bliver­det­tydeligt,­at­ oikos ­hviler­på­en­form­for­magt,­der­mest­af­alt­minder­om­den­vold,­som­mennesker­udøver­over­for­biller.­Gregor­føler­nemlig­billens­ instinktive­rædsel­for­det­magtfulde­menneskes­skosåler:­eftersom­faren­løfter­sine­ fødder­usædvanligt­højt,­bliver­Gregor­'forbavset­over­hvor­kæmpestore­hans­støvlesåler­var'­(s.­108).­Ligesom­den­statsløse­flygtning­bevæger­Gregor­sig­i­en­social­ virkelighed­uden­lighed­mellem­mennesker.

## Sprogløshed

Ifølge­Arendts­analyse­af­de­rettighedsløses­katastrofe­bliver­flygtningen­ikke­bare­ berøvet­sin­menneskelige­status,­men­også­sin­menneskelige­stemme,­når­hun­bliver­lukket­inde­i­ oikos .­ I­ The Origins of Totalitarianism ­ lægger­Arendt­særlig­vægt­ på­dette­fjerde­træk:­'The­fundamental­deprivation­of­human­rights­is­manifested­ first­and­above­all­in­the­deprivation­of­a­place­in­the­world­which­makes­opinions­ significant­and­actions­effective'­(s.­296).­Flygtningen­er­politisk­betydningsløs,­forså­vidt­som­hendes­ord­og­handlinger­ikke­giver­mening­på­den­offentlige­scene.­ Hun­er­kastet­tilbage­på­husholdningen­mørke­baggrund,­og­det­vil­sige­på­en­uflyttelig­og­skæbneagtig­sfære,­hvor­mennesket­ikke­kan­ændre­ved­verden­og­ikke­kan­ handle­i­egentlig­-­og­det­vil­hos­Arendt­sige­politisk­-­forstand­(s.­302).­Også­dette­ træk­er­fremtrædende­i­Aristoteles'­beskrivelse­af­huset.­Slaven­har­ifølge­Aristoteles­ikke­nogen­deliberativ­evne­og­er­derfor­ude­af­stand­til­at­deltage­i­bystatens­ fælles­rådslagning­( kritiké )­(Aristoteles­1997,­100).­Bortset­fra­husherren­er­medlemmerne­af­ oikos ­kun­udstyret­med­en­'stemme'­( phone ),­som­kan­bruges­til­at­tilkendegive­smerte­og­lyst,­men­som­man­også­kan­finde­hos­andre­levende­væsener.­ De­besidder­ikke­'talen'­( logos ),­som­mennesker­bruger­til­at­forklare,­hvad­der­er­ retfærdigt­og­uretfærdigt­(ibid.,­78).­I­essayet­'The­Jew­as­Pariah'­gentager­Arendt­ denne­aristoteliske­formulering­i­en­kommentar­til­hovedpersonen­i­Kafkas­roman­ Slottet ,­som­bliver­dybt­forarget­over­slotsembedsmændenes­absurde­dispositioner,­ men­som­alligevel­ikke­har­tilladelse­til­at­foretage­'den­simpleste­undersøgelse­af­ hvad­der­er­ret­og­uret'­(Arendt­1978,­87).

­ Da­søsteren­fælder­den­afsluttende­dom­over­Gregor,­slår­hun­'som­en­indledning­hånden­i­bordet'.­Denne­gestus­hører­hjemme­i­et­mødelokale,­hvor­man­kan­ understrege­et­indlæg­ved­at­slå­hånden­i­forhandlingsbordet.­Efter­den­første­morgens­chok­bliver­lejlighedens­spisebord­forvandlet­til­et­forhandlingsbord,­hvor­familiefællesskabet­drøfter,­hvordan­de­sammen­skal­håndtere­den­ubehagelige­situation:­'I­to­dage­kunne­der­ved­alle­måltider­høres­rådslagninger­om­hvordan­man­ nu­skulle­forholde­sig'­(s.­97).­Den­første­morgen­forestiller­Gregor­sig,­at­han­også­ skal­deltage­i­denne­deliberative­proces,­men­det­viser­sig­at­han­ikke­har­evnerne­ til­det:

For­at­få­så­klar­en­stemme­som­muligt­til­de­afgørende­diskussioner­der­nærmede­sig,­ hostede­han­en­smule,­idet­han­ganske­vist­bestræbte­sig­på­at­gøre­det­helt­dæmpet­da­ allerede­denne­lyd­muligvis­lød­anderledes­end­en­menneskelig­hosten,­hvilket­han­ikke­ længere­troede­sig­i­stand­til­at­afgøre.­I­værelset­ved­siden­af­var­der­i­mellemtiden­blevet­helt­stille.­Måske­sad­forældrene­ved­bordet­sammen­med­prokuristen­og­hviskede,­ måske­lænede­de­sig­alle­mod­døren­og­lyttede.­(s.­88) '

Selvfølgelig­er­der­ingen­uden­for­døren,­der­forstår,­hvad­Gregor­siger.­'Forstod­ De­et­ord­af­det­hele?'­spørger­prokuristen,­da­Gregor­forsøger­at­tale:­'Det­var­en­ dyrestemme'­(s.­87).­Formuleret­med­Aristoteles­kan­de­uartikulerede­lyde­inde­ fra­Gregors­værelse­betegnes­som­en­dyrisk­ stemme ­ og­ ikke­som­en­menneskelig­ tale .­Ligesom­flygtningen­i­årene­efter­Første­Verdenskrig­har­Gregor­mistet­sin­offentlige­stemme.

­ Arendt­ og­ Kafka­ er­ således­ fælles­ om­ at­ analysere­ rettighedsløshedens­ katastrofe­ snarere­ end­ enkeltstående­ rettigheder.­ Hos­ dem­ begge­ åbner­ denne­ undtagelsestilstand­sig­i­den­klaustrofobiske­privatsfære,­og­hos­dem­begge­kommer­ den­til­udtryk­i­de­fire­under-katastrofer­tilfældighed,­umenneskelighed,­ulighed­og­ sprogløshed.­Vakuum­fås­selvfølgelig­i­mange­forskellige­størrelser.­I­mellemkrigstiden­var­det­millioner­af­flygtninge,­der­pludselig­befandt­sig­i­et­retsligt­tomrum­ af­globale­dimensioner;­i­familien­Samsas­lejlighed­er­det­kun­en­enkelt­person,­ogdette­vakuum­er­nogenlunde­på­størrelse­med­Gregors­lidt­for­lille­værelse.­Den­ afgørende­forskel­mellem­Arendt­og­Kafka­ligger­imidlertid­ikke­så­meget­i,­ hvad ­de­ analyserer,­men­snarere­i­ hvordan ­de­analyserer­de­rettighedsløses­katastrofe.­For­ at­formulere­det­lidt­stiliseret:­hvor­Arendt­analyserer­de­rettighedsløses­katastrofe­ som­et­spørgsmål­om­ret,­analyserer­Kafka­katastrofen­som­et­spørgsmål­om­retfærdighed.­Denne­sondring­kunne­lyde­som­en­strid­om­ord,­og­det­er­den­også­et­stykke­ad­vejen.­I­den­resterende­del­af­artiklen­skal­jeg­forsøge­at­vise,­at­sondringen­ faktisk­indebærer­to­forskellige­tilgange­til­det­retslige­vakuum­og­dermed­også­to­ forskellige­forestillinger­om,­hvordan­litteraturen­kan­behandle­denne­katastrofe.

## II.

## Uretfærdighed

Arendt­analyserer­som­sagt­de­rettighedsløses­katastrofe­som­et­spørgsmål­om­ret.­ Helt­konkret­er­kapitlet­om­menneskerettighederne­i­ The Origin of Totalitarianism en­reaktion­på­FN's­Verdenserklæring­om­Menneskerettighederne,­der­var­blevet­ vedtaget­i­1948,­og­som­hævdede­ethvert­menneskes­medfødte­og­fundamentale­ret­ til­beskyttelse­også­uden­for­nationalstatens­retslige­rammer.­Ifølge­Arendt­havde­ nationalstaternes­sammenbrud­i­mellemkrigstiden­demonstreret,­at­der­ikke­findes­den­slags­universelle­rettigheder,­som­er­garanteret­af­Naturen­eller­af­Gud;­ der­findes­kun­de­borgerrettigheder,­der­har­gyldighed­inden­for­grænserne­af­et­ bestemt­politisk­rum.­Som­Arendt­skriver­i­et­tidligere­essay­om­menneskerettighederne,­gjorde­de­store­flygtningestrømme­det­sørgeligt­klart,­at­'verden­ikke­fandt­ noget­som­helst­helligt­i­den­abstrakte­nøgenhed­i­det­at­være­menneske'­(Arendt­ 1949,­31).­Af­den­grund­er­Arendt­grundlæggende­enig­med­Edmund­Burkes­berømte­kritik­af­menneskerettighederne­som­'monstrøse'­metafysiske­abstraktioner,­ der­ikke­har­rod­i­nogen­juridisk­eller­politisk­virkelighed­(Burke­1987,­9).­Det­er­ imidlertid­afgørende,­at­Arendt­ikke­blot­er­ude­på­at­foretage­en­dekonstruktion­ af­menneskerettighederne,­men­snarere­på­at­foreslå­en­alternativ­konstruktion­af­ én­grundlæggende­menneskeret,­der­måske­kunne­være­robust­nok­til­at­beskytte­ alle­mennesker­mod­rettighedsløshedens­katastrofe.­I­indledningen­til­ The Origins of Totalitarianism ­skriver­Arendt,­at­den­menneskelige­værdighed,­efter­antisemitismen,­imperialismen­og­totalitarianismen,­'har­brug­for­en­ny­garanti­som­kun­kan­ findes­i­et­nyt­politisk­princip,­i­en­ny­lov­på­jorden,­hvis­gyldighed­denne­gang­må­ omfatte­hele­menneskeheden'­(Arendt­1979,­xi).­Dette­er­ikke­stedet­til­at­gå­ind­ i­Arendt-forskningens­diskussioner­om,­hvordan­man­skal­forstå­en­rettighed,­der­ hverken­er­garanteret­af­nationalstaten­eller­Naturen,­men­derimod­af­et­begreb­om­ menneskeheden­som­helhed. 2 ­Når­det­kommer­til­stykket,­er­Arendts­egne­formuleringer­ret­uklare­på­det­punkt.­Jeg­vil­nøjes­med­at­understrege­den­indlysende­ pointe,­at­Arendt­beskriver­de­rettighedsløses­katastrofe­som­et­spørgsmål­om­ret.­ Retten­til­at­have­rettigheder­er­ganske­vist­en­mere­fundamental­form­for­ret,­der­ danner­grundlag­for­alle­andre­rettigheder:­den­er,­med­Arendts­formulering,­'den­ ene­rettighed­uden­hvilken­ingen­anden­rettighed­kan­materialisere­sig'­(Arendt­ 1949,­37).­Men­der­er­ikke­desto­mindre­stadig­tale­om­en­ret,­en­slags­quasi-juridisk­ krav,­der­er­garanteret­af­en­'ny­lov­på­jorden'.

'

Denne­grundlæggende­ret­ikke­har­noget­at­gøre­med­vores­gængse­forestillinger­ om­retfærdighed,­understreger­Arendt:

De­rettighedsløses­katastrofe­[the­calamity­of­the­rightless]­er­ikke­at­de­har­mistet­deres­ liv,­frihed­og­stræben­efter­lykke,­eller­mistet­deres­lighed­for­loven­og­deres­meningsfrihed­-­formler­der­blev­designet­til­at­løse­problemer­ inden for ­eksisterende­fællesskaber­-­ men­at­de­ikke­længere­tilhører­noget­som­helst­fællesskab.­Deres­kval­er­ikke­at­de­ikke­er­ lige­foran­loven,­men­at­der­ikke­eksisterer­nogen­lov­for­dem;­ikke­at­de­er­undertrykte,­ men­at­der­ikke­engang­er­nogen­der­vil­undertrykke­dem­[…].­Noget­mere­meget­fundamentalt­end­frihed­og­retfærdighed,­som­er­borgernes­rettigheder,­er­på­spil­når­det­at­ tilhøre­det­fællesskab­som­man­blev­født­ind­i,­ikke­længere­er­en­selvfølgelighed,­og­det­ ikke­at­tilhøre­det­ikke­længere­er­en­valgfrihed.­(Arendt­1979,­295-296)

I­ Arendts­vokabular­beskæftiger­retfærdigheden­sig­udelukkende­med­de­problemer,­der­dukker­op­ inden for ­givne­fællesskaber.­Og­eftersom­retten­til­at­have­rettigheder­ikke­rettigheder­ for ­medlemmer,­men­derimod­retten­ til ­medlemskab,­har­ vi­ifølge­Arendt­at­gøre­med­noget,­der­er­'meget­mere­fundamentalt­end­retfærdighed'.­Jeg­vil­imidlertid­argumentere­for,­at­det­Arendt­forstår­som­noget­meget­mere­ fundamentalt­end­retfærdighed,­snarere­må­forstås­som­en­meget­mere­fundamental­form­for­retfærdighed.­Når­Arendt­i­sine­tidlige­værker­beskriver­det­problem,­ som­hun­kalder­mere­fundamentalt­end­retfærdighed,­er­det­tydeligt,­at­hun­faktisk­beskriver­et­retfærdighedsproblem.­Ifølge­Arendt­er­Rahel­Varnhagen­'bitter'­ og­har­en­'følelse­af­at­være­blevet­forurettet'­af­det­ikke-jødiske­samfund(Arendt­ 1974,­17).­Kafkas­hovedpersoner­er­ofre­for­'den­største­forurettelse'­(the­greatest­ injury),­når­samfundet­reducerer­dem­til­retløse­ nobodies ­(Arendt­1978,­82).­De­lever­i­'nødvendighedens,­uretfærdighedens­og­løgnens­verden'­(Arendt­2010,­139).­ Og­de­statsløse­flygtninge,­hedder­det­i­ The Origins of Totalitarianism ,­er­underlagt­ en­arbitrært­handlende­politistyrke,­over­for­hvilken­man­hverken­kan­forsvare­sig­ med­advokater­eller­med­retslige­appeller:­'Privilegier­i­nogle­tilfælde,­uretfærdigheder­i­de­fleste­andre:­velsignelse­og­fordømmelse­bliver­udmålt­til­dem­efter­tilfældighedsprincippet­og­uden­nogen­som­helst­forbindelse­til­hvad­de­gør,­gjorde­ eller­vil­kunne­gøre'­(Arendt­1979,­296).

­ De­fleste­moderne­retfærdighedsteoretikere­diskuterer­retten­til­at­have­rettigheder­som­en­form­for­retfærdighed­og­ikke­som­noget,­der­på­en­eller­anden­måde­ går­forud­for­retfærdigheden.­Den­politiske­filosof­Nancy­Fraser­har­givet­et­af­de­ klareste­og­mest­systematiske­overblik­over­den­aktuelle­diskussion­i­ Scales of Justice ­(2008),­hvor­hun­sondrer­mellem­to­forskellige­niveauer­af­retfærdighed.­På­ det­første­niveau­handler­retfærdigheden­om­distributionen­af­sociale­goder­(og­om­ de­procedurale­principper,­der­gælder­for­denne­distribution);­på­det­andet­og­mere­ grundlæggende­niveau­handler­retfærdigheden­om­vores­fælles­og­ofte­ureflekterede­forestillinger­om­retfærdighed,­det­vil­sige­den­baggrund,­der­bestemmer,­ hvad der­kan­gøres­til­en­sag­for­retfærdigheden,­ hvordan ­ retfærdigheden­skal­ske­fyldest,­og­ hvem ­der­kan­rejse­et­krav­om­retfærdighed,­osv.­Når­det­drejer­sig­om­det­ sidste­af­disse­spørgsmål­-­spørgsmålet­om­retfærdighedens­ hvem ­ -­henviser­Fraser­eksplicit­til­Arendt­som­den­første,­der­gør­opmærksom­på­den­'politisk­døde'ikke-person­og­dermed­på­retten­til­at­have­rettigheder­(s.­19).­'Hvad­der­er­på­tale­ her,­er­retfærdighedens­omfang­[the­scope­of­justice],­den­ramme­inden­for­hvilken­ retfærdigheden­gælder:­hvem­tæller­som­subjekt­for­retfærdighed­i­en­bestemt­sag?­ Hvis­interesserer­og­behov­fortjener­at­komme­i­betragtning?­Hvem­tilhører­kredsen­ af­dem­der­har­krav­på­lige­hensyn?'­(Fraser­2008a,­123).­På­dette­grundlæggende­ niveau­er­problemet­ikke,­ hvordan ­ting­skal­fordeles­retfærdigt,­men­ hvem ­der­overhovedet­er­relevant­for­denne­fordeling.­Her­er­altså­tale­om­en­'dybere'­form­for­ uretfærdighed­eller­om­en­form­for­'meta-uretfærdighed'­(Fraser­2008b,­19).­Formuleret­med­Michael­Walzer,­der­åbnede­den­aktuelle­diskussion­af­retfærdighedens­ omfang­med­sin­indflydelsesrige­ Spheres of Justice ­(1983),­handler­retfærdigheden­ på­dette­niveau­ikke­om­fordelingen­af­sociale­goder­mellem­et­samfunds­medlemmer,­men­derimod­om­fordelingen­af­medlemskab­(Walzer­1983,­31).

­­ I­et­par­situationer­føler­Gregor­Samsa­sig­uretfærdigt­behandlet­på­retfærdighedens­første­niveau­(som­var­det,­der­handlede­om­fordelingen­af­materielle­goder).­ Det­gælder­eksempelvis,­når­han­inde­på­sit­værelse­lægger­planer­om,­'hvordan­ han­skulle­komme­ud­i­spisekammeret­for­at­tage­hvad­der­tilkom­ham'­(s.­112).­ Det­er­imidlertid­afgørende,­at­Gregor­på­dette­tidspunkt­af­historien­ikke­er­sulten­ længere:­det­drejer­sig­ikke­længere­om­retfærdighedens­ indhold ,­men­derimod­om­ dens­ omfang :­ om­ hans­ behov­for­at­blive­anerkendt­af­de­andre­familiemedlemmer­som­subjekt­for­retfærdighed.­Noget­tilsvarende­gør­sig­gældende­i­størstedelen­ af­Kafkas­andre­historier­om­retfærdighed:­de­substantive­fordelingskampe­bliver­ gerne­fremstillet­i­et­komisk­lys,­men­det­skyldes­ikke,­at­retfærdigheden­som­sådan­ er­en­farce;­det­skyldes­snarere,­at­Kafka­har­forskudt­sin­opmærksomhed­fra­retfærdighedens­ hvad ­ til­ retfærdighedens­ hvem .­ Kafkas­litterære­værker­beskæftiger­ sig­ikke­med­retfærdigheden­på­første,­men­på­andet­niveau.­De­spørger­ikke­'Hvad­ er­retfærdigt?',­men­'Hvem­er­subjekt­for­retfærdighed?'

## Fejlindramning

'Misframing'­er­Nancy­Frasers­navn­for­den­særlige­form­for­anden­ordens­uretfærdighed,­der­gør,­at­et­menneske­ikke­tæller­som­juridisk­person.­Med­en­'ramme'­ mener­Fraser­de­grundlæggende­og­selvfølgelige­antagelser,­der­bestemmer,­hvordan­et­menneske­kommer­på­tale­eller­ikke­kommer­på­tale­som­subjekt­for­retfærdighed.­Når­jeg­insisterer­på­at­sondre­mellem­at­analysere­de­rettighedsløses­ katastrofe­som­henholdsvis­et­spørgsmål­om­ret­og­et­spørgsmål­om­retfærdighed­ -­selvom­det­unægtelig­lyder­som­en­strid­om­ord­-­så­er­det,­fordi­denne­sondring­ tydeliggør­ afstanden­ mellem­ to­ forskellige­ opfattelser­ af­ denne­ grundlæggende­ fejlindramning.­Hvis­man­nærmer­sig­problemet­som­et­spørgsmål­om­ret,­vil­man­ forstå­det­underliggende­rammeværk­som­det,­der­hedder­en­retsramme,­og­det­ vil­sige­som­et­repertoire­af­sociale­regler,­der­har­juridisk­eller­i­hvert­fald­kvasijuridisk­karakter.­Hvis­man­i­stedet­nærmer­sig­problemet­som­et­spørgsmål­om­ retfærdighed,­vil­man­snarere­forstå­rammeværket­som­det,­man­plejer­at­kalde­ en­forståelsesramme,­og­det­vil­sige­som­noget­langt­bredere­og­langt­blødere,­der­ også­omfatter­de­uskrevne­regler­og­kulturelle­forestillinger,­der­ligger­til­grund­ for­ vores­ forståelse­ af­ den­ sociale­ orden.­ Retfærdighed­ er­ ganske­ enkelt­ et­ mere­ omfattende­problem­end­ret.

­ Fraser­selv­siger­ikke­så­meget­om,­hvordan­man­nærmere­skal­forstå­den­grundlæggende­ramme,­der­kan­fejlindramme­et­menneske.­Hun­taler­om­de­fælles­'ontologiske­antagelser',­der­i­langt­de­fleste­diskussioner­bliver­forudsat­som­en­selvfølgelighed­(Fraser­2008b,­15ff),­og­om­den­'rammesættende­grammatik'­(grammar­ of­ frame-setting),­ der­ ligger­ til­ grund­ for­ de­ fleste­ diskussioner­ af­ første-ordens­ retfærdighed­(s.­25).­En­mere­udfoldet­analyse­af­forholdet­mellem­kulturelle­forståelsesrammer­og­retfærdighed­er­i­de­seneste­år­blevet­tilbudt­af­en­række­teoretikere,­der­befinder­sig­i­spændingsfeltet­mellem­politisk­filosofi­og­kulturvidenskab,­ mest­prægnant­af­Charles­Taylor,­Jacques­Rancière­og­Judith­Butler.­Jeg­vil­foreslå­ begrebet­social­forestillingsverden­som­en­betegnelse­for­vores­fælles­repertoire­af­ forestillinger­om­vores­fælles­liv,­en­slags­implicit­kort­over­det­samfundsmæssige­ liv.­Man­kan­også­vælge­en­mere­moderne­metafor­og­tale­om­en­social­GPS,­der­gør­ det­muligt­for­mennesker­at­bevæge­sig­rundt­mellem­hinanden­i­samfundet.­Taylor­ skriver­om­'social­imagination',­Rancière­om­'partage­du­sensible'­og­Butler­om­ 'frames' 3 ,­og­selvom­de­tre­teoretikere­langtfra­har­sammenfaldende­ærinder,­er­de­ dog­enige­om­at­beskrive­denne­ureflekterede­og­før-teoretiske­baggrundsforståelse­ som­afgørende­for,­hvordan­det­sociale­liv­kommer­til­syne.­Eller­mere­specifikt:­ som­afgørende­for­hvem­der­overhovedet­kan­blive­synlig­på­samfundets­moralske­ radar­som­subjekt­for­retfærdighed.­Formuleret­med­Taylor­er­den­sociale­forestillingsverden­ det­ uomgængelige­ rammeværk,­ der­ ligger­ bag­ alle­ forestillinger­ om­ distributiv­retfærdighed­i­form­af­en­fælles­forståelse­af,­hvem­der­er­medlemmer­ af­samfundet,­og­hvem­der­ikke­kan­tilskrives­en­anden­status­end­en­sten­(Taylor­ 1985,­296ff;­1989).

­ I­'Forvandlingen'­er­uretfærdigheden­lokaliseret­på­den­sociale­forestillingsverdens­niveau­og­ikke­på­de­sociale­reglers­niveau.­Fortællingen­drejer­sig­kun­i­beskeden­grad­om,­hvilke­specifikke­krav­Gregor­kan­gøre­gældende;­det­afgørende­er,­ hvordan­han­selv­og­hans­nærmeste­fortolker­hans­stilling­i­familiens­sociale­orden.­ Det­er­vel­at­mærke­sjældent,­at­den­slags­fortolkninger­bliver­begrebsligt­formuleret­i­det­fiktive­univers.­Langt­oftere­tager­de­form­som­en­slags­mavefornemmelse­ for­orden,­og­det­vil­sige­som­en­umiddelbar­og­affektiv­reaktion­på­Gregors­tilstedeværelse:­en­voldsom­medfølelse­med­hans­sygdom,­en­uovervindelig­væmmelse­ ved­hans­stank­eller­hans­udseende,­en­lystblandet­vrede­over­hans­forsøg­på­at­ forlade­sin­foreskrevne­plads­i­familiens­orden,­og­til­allersidst­blot­en­mat­ligegyldighed­over­at­stadset­er­blevet­skaffet­af­vejen.­

­ 'Misframing'­er­med­andre­ord­ikke­kun­et­normativt,­men­også­et­ontologisk­ problem:­det­drejer­sig­ikke­kun­om,­hvad­jeg­ må ,­men­også­mere­grundlæggende­ om,­hvem­jeg­ er ­i­egne­og­andres­øjne.­Denne­'socio-ontologiske'­eller­'ontopolitiske'­(Connolly­1995)­dimension­får­Arendt­ikke­med.­Når­hun­analyserer­de­rettighedsløses­katastrofe­som­et­spørgsmål­om­subjektive­rettigheder,­undlader­hun­ at­stille­spørgsmålet­om­det­subjekt,­hvis­ret­der­er­tale­om.­I­Arendts­perspektiv­er­ subjektet­ganske­enkelt­og­helt­uproblematisk­til­stede,­lidt­ligesom­en­velvoksen­ flygtning­der­stiger­af­toget­i­en­fremmed­by­med­sin­kuffert­i­hånden.­Spørgsmålet­ er­blot,­om­dette­subjekt­ har ­en­ret­til­at­have­rettigheder,­på­samme­måde­som­det­ kan­være­et­spørgsmål­om­subjektet­har­en­kuffert­i­hånden­eller­ej­(Menke­2007).­ I­Kafkas­analyse­af­de­rettighedsløses­katastrofe­er­subjektet­ikke­en­uproblematiskrealitet,­der­ har ­eller­ikke­har­rettigheder,­men­snarere­et­problematisk­produkt­af­ de­kulturelle­forståelsesrammer,­hvorigennem­det­sociale­liv­kommer­til­syne.­Der­ er­ikke­tale­om­en­retslig­katastrofe,­men­om­en­mere­dybtliggende­kulturel­katastrofe­i­den­sociale­forestillingsverden.

## Stereotyper ­

I­essayet­'The­Jew­as­Pariah'­viser­Arendt,­hvordan­de­jødiske­forfattere­var­i­stand­ til­at­'udvikle­begrebet­om­pariaen­som­en­mennesketype'­(Arendt­1978,­68).­Heines­litterære­værker­tilbyder­eksempelvis­et­'portræt'­af­ham­selv­som­en­paria,­ der­er­udstødt­fra­det­organiserede­samfund,­og­på­tilsvarende­vis­er­Kafka­blot­ det­seneste­eksempel­på­'typificeringen'­af­pariaen­(ibid.,­71,­82).­'Det­typiske'­ blev­dannet­som­sociologisk­begreb­af­Max­Weber­(Weber­1949,­88)­og­udviklet­til­ et­litteraturvidenskabeligt­analyseredskab­af­Georg­Lukács­(Lukács­1962,­478­vol.­ 6).­ Ifølge­ Lukács'­ realismeteori­er­det­mylder­af­bankmænd,­journalister,­grevinder­og­unge­digtere,­der­befolker­Balzacs­fiktive­Paris,­'typiske'­for­så­vidt­som­de­ inkarnerer­en­række­væsentlige­træk­i­den­bestemte­historiske­situation,­som­så­i­ anden­omgang­er­elegant­forbundet­med­det­individuelle­menneskes­brogede­særegenheder.­Ved­at­læse­Kafkas­litterære­værker­som­en­repræsentation­af­pariaens­ sociologiske­type­lægger­Arendt­sig­i­forlængelse­af­en­dominerende­tradition­i­den­ tidlige­Kafkaforskning.­Uanset­om­den­teoretiske­ramme­var­marxistisk,­freudiansk,­ heideggersk­eller­bare­helt­almindeligt­biografisk,­opfattede­de­fleste­tidlige­læsere­ Kafkas­litterære­værker­som­avancerede­typologier.­Den­bærende­hermeneutiske­ ambition­var­at­forstå­værkernes­gådefulde­hovedpersoner­-­Georg,­Karl,­Gregor,­ Josef­K,­K.,­osv.­-­som­lige­så­mange­stedfortrædere­for­Kafkas­egen­psykologiske­eller­sociologiske­type.­Begrebet­om­det­'kafkaske',­der­tog­form­i­disse­år,­er­i­sig­selv­ et­typologisk­begreb,­der­(for­at­genbruge­Villy­Sørensens­formulering)­betegner­ en­bestemt­form­for­'psykiske­komplekser',­sådan­som­de­træder­frem­i­en­bestemt­ form­for­social­omverden.

­ Kafka­noterer­et­sted,­at­han­har­'den­yderste­modvilje­mod­ordet­'type''­(Kafka­ 1990,­982).­Det­er­også­indlysende,­at­dette­ord­ikke­er­til­nogen­hjælp­i­en­fortolkning­af­'Forvandlingen'.­Menneskestore­biller­kan­ikke­hævdes­at­have­været­ typiske­i­Prags­borgerskab­i­starten­af­forrige­århundrede.­Hvis­ordet­type­har­nogen­ relevans­i­denne­forbindelse,­er­det­med­andre­ord­ikke­på­den­sociale­virkeligheds­ niveau,­men­snarere­på­den­sociale­forestillingsverdens­niveau.­Typerne­ville­da­ være­det,­som­det­man­i­dag­plejer­at­kalde­stereotyper:­faste­kulturelle­forestillingsformer­hvormed­vi­formaterer­vores­fortolkning­af­hinanden.

­ Hannah­Arendts­første­mand,­Günter­Anders,­kan­levere­et­eksempel­på,­hvordan­Kafka­håndterer­den­slags­stereotyper.­I­sin­skoledannende­læsning­af­'Forvandlingen'­fra­1951­pegede­Anders­som­den­første­på,­at­ordet­'kryb'­(Ungeziefer)­ jo­er­et­skældsord.­Kunstnere­er­i­andre­menneskers­øjne­'beskidte­biller',­skriver­ Anders,­og­det­er­derfor,­Gregor­vågner­op­en­morgen­og­virkelig­er­en­bille.­Et­ mere­nærliggende­eksempel­leveres­måske­af­Hermann­Kafka,­der­et­par­måneder­ før­Kafka­gik­i­gang­med­'Forvandlingen'­brugte­det­samme­skældsord­om­Kafkas­ gode­ven­Jitzchak­Löwy:­'Den­der­sover­med­hunde,­står­op­med­utøj'­(Kafka­1990,­ 223). 4 'Forvandlingen'­forvandler­med­andre­ord­en­retorisk­figur­til­et­empiriskfaktum;­skældsordet­får­ben­at­gå­på­i­det­fiktive­univers. 5 ­Som­Anders­selv­opsummerende­skriver­om­Kafka:­'Han­trækker­på­sprogets­foreliggende­lager,­dets­billedkarakter.­De­metaforiske­ord­tager­han­på­ordet'­(Anders­1951,­40).

­ Arendt­undgår­spørgsmålet­om­litterær­form­i­sin­læsning­af­Kafka,­og­for­den­ sags­skyld­også­i­sine­læsninger­af­Varnhagen,­Heine,­Dostojevskij­og­Melville.­Det­ virker­som­om,­hun­grundlæggende­opfatter­den­litterære­form­som­et­transparent­ medium,­gennem­hvilket­man­kan­skaffe­sig­adgang­til­de­interessante­sociologiske­ typer,­i­dette­tilfælde­den­jødiske­parias­type.­I­Kafkas­analyse­af­de­rettighedsløses­ katastrofe­er­den­litterære­form­derimod­afgørende.­Denne­analytiske­tilgang­retter­nemlig­sit­fokus­ikke­mod­de­sociale­typer,­som­værket­giver­et­billede­af,­men­ mod­de­kognitive­stereotyper,­som­fortællerne­og­de­fiktive­figurer­selv­bruger­til­ at­danne­sig­et­billede­af­det­sociale­rum,­som­de­færdes­i.­Med­Anders'­formulering­synliggør­Kafkas­bogstaveliggjorte­metafor­'sprogets­foreliggende­lager,­dets­ billedkarakter'.­At­få­metaforer­til­at­mutere­på­den­måde­er­et­litterært­greb,­der­ fremmedgør­-­dvs.­distancerer­og­demonstrerer­-­den­sociale­forestillingsverden­og­ dens­indbyggede­fejlindramninger.­Kafkas­værker­er­ikke­dokumenter­om­de­rettighedsløse­katastrofe,­men­instrumenter­til­at­tænke­over­denne­katastrofe.

## Det­nøgne­liv

I­de­seneste­år­har­Giorgio­Agambens­filosofi­spillet­en­afgørende­rolle­for,­hvordan­ man­i­Kafka-forskningen­har­forstået­forbindelsen­mellem­Arendt,­Kafka­og­undtagelsestilstanden­(hvilket­som­nævnt­er­Agambens­begreb­for­de­rettighedsløse­katastrofe).­Ifølge­Agamben­giver­Kafkas­værker­et­billede­af­suverænens­ekstra-retslige­ magtudøvelse,­sådan­som­den­finder­sted­i­undtagelsestilstanden.­Det­gælder­ikke­ mindst­den­berømte­parabel­'Foran­loven',­hvor­dørvogteren­ved­porten­til­loven­ ikke­giver­manden­fra­landet­tilladelse­til­at­træde­inden­for­i­loven,­men­lader­ham­ vente­hele­resten­af­hans­liv­ude­foran­porten­(Agamben­1998,­49).­På­to­afgørende­ punkter­ligger­Agambens­Kafkakommentarer­i­umiddelbar­forlængelse­af­Arendts,­ og­det­vil­sige­i­forlængelse­af­det,­som­jeg­har­redegjort­for­i­denne­artikel.­For­det­ første­understreger­Agamben,­at­de­rettighedsløses­problem,­med­Arendts­formulering,­må­forstås­som­noget­'meget­mere­fundamentalt­end­retfærdighed'.­Hos­ Kafka­drejer­det­sig­ikke­så­meget­om­de­rettigheder,­som­man­kan­nyde­godt­af,­når­ man­er­kommet­sikkert­gennem­porten­til­loven;­det­drejer­sig­snarere­om­forholdet­ mellem­loven­og­det­nøgne­liv­uden­for­loven.­I­Agambens­Carl­Schmitt'ske­optik­ rejser­menneskets­placering­'foran­loven'­et­spørgsmål­om­det­grundlæggende­forhold­mellem­lovens­og­livets­sfære:­om­hvordan­Kafkas­fiktive­figurer­overhovedet­ er­blevet­'impliceret'­eller­'indskrevet'­i­lovens­sfære­(Agamben­2011,­24).­For­det­ andet­understreger­Agamben,­helt­i­tråd­med­Arendt,­at­det­menneske,­der­står­og­ venter­i­undtagelsestilstandens­retslige­vakuum­'foran­loven',­bliver­dehumaniseret­og­bestialiseret,­fx­ved­at­blive­forvandlet­til­en­varulv.­Når­undtagelsestilstanden­får­byen­til­at­gå­op­i­fugerne,­indtræder­menneskene­i­en­zone,­hvor­de­ikke­ længere­er­til­at­skelne­fra­dyr­(Agamben­1998,­107).

­ Der­er­imidlertid­en­forskel­mellem­Arendts­og­Agambens­beskrivelse­af­de­rettighedsløses­katastrofe,­der­har­afgørende­konsekvenser­for­forståelsen­af­Kafkasforfatterskab.­For­Arendt­er­rettighedsløsheden­en­katastrofe,­fordi­ret­er­det­eneste,­ vi­har,­der­kan­beskytte­mennesket­mod­andre­menneskers­vilkårlige­magtudøvelse.­ Dette­var­hendes­egen­bitre­erfaring­fra­sine­mange­år­som­flygtning­fra­Nazityskland.­ For­ Agamben,­ derimod,­ er­ rettighedsløsheden­ ikke­ så­ meget­ en­ katastrofe­ som­en­messiansk­mulighed.­Her­handler­det­ikke­om­at­restaurere­et­organiseret­ politisk­rum­omkring­den­rettighedsløse­flygtning­eller­lejrfange,­men­om­helt­at­ fritskrabe­mennesket­fra­retten.­Ifølge­Agambens­lidt­forcerede­læsning­er­manden­ fra­landet,­der­bruger­sit­liv­på­at­sidde­og­vente­foran­porten­til­loven,­i­virkeligheden­en­model­for­en­frigørelsesstrategi­-­og­dermed­en­fætter­til­skriveren­Bartleby­(Agamben­1999,­243-271).­Ligesom­K.,­hovedpersonen­i­Kafkas­ Slottet ,­ifølge­ Agamben­ikke­kæmper­for­at­blive­medlem­af­landsbyens­normative­fællesskab;­han­ kæmper­ganske­enkelt­ mod ­loven­(Agamben­2011,­23).­Agamben­peger­på­denne­ forskel­ mellem­ sig­ selv­ og­ Arendt,­ når­ han­ i­ slutningen­ af­ Homo sacer ­ kritiserer­ Arendt­for­at­ville­'restaurere'­den­traditionelle­politiske­filosofis­begreber­(s.­187).­ Hvor­Arendts­projekt,­som­vi­har­set,­var­at­konstruere­en­ny,­grundlæggende­menneskeret,­der­kan­sikre­alle­mennesker­en­plads­i­det­politiske­rum,­der­er­Agambens­ projekt­snarere­at­dekonstruere­ethvert­begreb­om­menneskeret­(Agamben­2000,­ 19).

­ Det­ andet­ vigtige­ problem­ i­ Agambens­ Kafka-kommentarer­ deler­ han­ med­ Arendt,­for­det­består­i,­at­de­begge­diskuterer­de­rettighedsløses­katastrofe­som­et­ spørgsmål­om­ret­og­ikke­som­et­spørgsmål­om­retfærdighed.­Agamben­forstår­det­ nøgne­liv­i­det­normative­vakuum­ud­fra­de­juridiske­eller­quasi-juridiske­regler,­ der­bliver­etableret­og­suspenderet­i­den­suveræne­beslutning,­og­set­i­den­optik­ bliver­rettighedsløsheden­iscenesat­som­et­retligt­problem:­som­en­tæt­og­dødelig­ dans­mellem­loven­og­livet. 6 ­Hverken­Arendt­eller­Agamben­interesserer­sig­for­den­ mere­diffuse­form­for­uretfærdighed,­der­handler­om,­hvordan­mennesket­kommer­ til­syne­i­den­sociale­forestillingsverden.­Når­Agamben­læser­Kafkas­'Foran­loven',­ er­han­eksempelvis­blind­for­de­halvvejs­forstyrrede­forestillinger,­som­manden­fra­ landet­gør­sig­om­dørvogteren­og­loven­-­selvom­det­faktisk­er­mandens­sociale­ forestillingsverden,­som­Kafkas­tekst­bruger­mest­plads­på­at­analysere.­I­modsætning­til­Arendt­og­Agamben­har­jeg­i­denne­artikel­insisteret­på­at­forstå­de­rettighedsløses­katastrofe­som­et­spørgsmål­om­retfærdighed,­og­vel­at­mærke­som­en­ form­for­meta-retfærdighed,­der­ikke­befinder­sig­på­de­sociale­reglers­niveau,­men­ på­den­sociale­forestillingsverdens­mere­grundlæggende­niveau.

­ Hvis­man­sammenfatter­mine­to­kritikpunkter­af­Agamben­(hvoraf­det­ene­kritikpunkt­altså­er­hentet­hos­Arendt,­mens­det­andet­retter­sig­mod­både­hende­og­ Agamben),­kan­man­diagnosticere­Agambens­Kafkalæsning­som­moderne­'kafkask'.­ I­modsætning­til­Villy­Sørensens­og­50'erne­og­60'ernes­øvrige­klassiske­'kafkaske'­ Kafkafortolkninger­reducerer­Agamben­ikke­det­sociale­liv­til­en­projektionsvæg­for­ det­psykiske­liv.­Men­han­fastholder­ikke­desto­mindre­den­velkendte­'kafkaske'­opstilling,­hvor­det­stakkels­forsvarsløse­menneskeliv­bliver­knust­af­absurde­bureaukratiske­institutioner.­Denne­'kafkaske'­modstilling­mellem­livets­og­lovens­sfære­ gør­det­umuligt­at­få­øje­på,­at­der­faktisk­foregår­en­diskussion­af­uretfærdighed­i­ Kafkas­fiktive­værker.­Hos­Kafka­er­idealet­om­retfærdighed­ikke­bare­en­fjern­messiansk­utopi,­men­derimod­et­langt­mere­konkret­spørgsmål­om,­hvem­der­er­med- lem­af­det­normative­fællesskab,­og­hvem­der­ikke­er:­om­Gregor­tæller­eller­ikke­ tæller­med­som­en­del­af­Samsa-familien.

­ Hvis­jeg­afslutningsvis­gav­mig­selv­den­suveræne­magt­til­at­beslutte,­hvad­ordet­'kafkask'­skulle­betyde­fremover­-­så­at­ordet­faktisk­kunne­gøre­nytte­og­ikke­ bare­skade­i­fortolkningen­af­Kafkas­litterære­værker­-­så­ville­jeg­dekretere,­at­man­ fra­nu­af­skulle­bruge­ordet­som­en­betegnelse­for­en­form­for­uretfærdighed,­der­ skyldes­den­fælles­forestilling­om­det­fælles­liv:­en­slags­kognitiv­forvrængning,­der­ ligger­så­dybt­i­kulturen,­at­den­ikke­kan­ekspliciteres­og­diskuteres­i­juridiske­og­ politiske­ begreber,­men­kun­kan­synliggøres­i­Kafkas­avancerede­litterære­form.­ Udlændingeservices­bureaukratiske­procedurer­ville­ikke­være­'kafkaske'­i­denne­ betydning­af­ordet,­men­det­ville­til­gengæld­den­danske­befolknings­repertoire­af­ forestillinger­om­rigets­truede­grænser.

## Noter

- 1 Villy­Sørensen­er­her­inspireret­af­Walter­Sokels­'drømmeprincip',­som­Sokel­forklarer­i­en­programagtig­formulering:­'Alle­Aussagen­der­Kafkaschen­Erzählkunst­sind­verhüllender­Ausdruch­ eines­alle­beherschenden­Innerlichen'­(Sokel­1983,­9).
- 2 Se­hertil­fx­(Birmingham­2006).
- 3 Se­hertil­(Appadurai­1996;­Butler­2009;­Rancière­2000;­Taylor­2004).
- 4 Kafka­gentager­og­udfolder­episoden­i­sit­brev­til­faderen,­og­denne­gang­kaldes­Löwy­ligefrem­ et­'Ungeziefer',­altså­samme­ord­som­Gregor­i­'Forvandlingen'­(Kafka­1992,­154).
- 5 I­ forlængelse­af­Günther­Anders­har­først­og­fremmest­Theodor­W.­Adorno­og­Stanley­Corngold­interesseret­sig­for­Kafkas­legemliggørelse­af­metaforen,­og­begge­tager­ligesom­Anders­ udgangspunkt­i­Gregor­Samsas­billekrop.­Under­stærk­inspiration­fra­Kafka­(og­fra­Benjamins­ Kafka-studier)­opstiller­Adorno­i­ Kierkegaard. Konstruktion af det æstetiske ­fra­1933­en­teori­om­ Kierkegaards­'bogstavelige­metaforer'­(Adorno­1996,­33).­I­1955­tilbagefører­han­dette­begreb­ fra­Kierkegaard­til­Kafka:­''De­rejsende­er­som­biller',­hedder­den­talemåde­som­Kafka­må­have­ grebet­fat­i,­og­spiddet­som­et­insekt.­Biller,­ikke­som­biller'­(Adorno­1973,­266).­I­artiklen­' The Metamorphosis :­Metamorphosis­of­the­Metaphor'­(revideret­udgave­1988)­lægger­Stanley­Corngold­sig­i­forlængelse­af­Adorno,­men­tilbyder­en­mere­teoretisk­reflekteret­beskrivelse­af­den­ bogstaveliggjorte­metafor­(Corngold­1988).
- 6 Agambens­(og­Carl­Schmitts)­snævre­fokus­på­forholdet­mellem­suverænen­og­loven­har­i­de­ seneste­år­været­udsat­for­heftig­(og­efter­mine­begreber­berettiget)­kritik­af­en­række­politiske­ filosoffer,­se­fx­(Honig­2009;­Lazar­2009;­Menke­2004).

## Litteratur

Adorno,­T.­(1973).­ Prismen: Ohne Leitbild .­Frankfurt­am­Main:­Suhrkamp.

Adorno,­T.­(1996).­ Konstruktion af det æstetiske ­(J.­Dehs,­Trans.).­København:­Gyldendal.

Agamben,­G.­(1998).­ Homo sacer: Sovereign Power and Bare Life .­Stanford,­Calif.:­Stanford­University­ Press.

Agamben,­G.­(1999).­ Potentialities: Collected Essays in Philosophy .­Stanford:­Stanford­University­Press.

Agamben,­G.­(2000).­ Means without End: Notes on Politics .­Minneapolis:­University­of­Minnesota­Press.

Agamben,­G.­(2011).­ Nudities .­Stanford:­Stanford­University­Press.

Anders,­G.­(1951).­ Kafka pro und contra. Die Prozess-Unterlagen .­München:­C.H.­Beck.

Appadurai,­A.­(1996).­ Modernity at Large: Cultural Dimensions of Globalization :­University­of­Minnesota­Press.

Arendt,­H.­(1949).­'The­Rights­of­Man':­What­Are­They?­ Modern Review, 3:1 .

Arendt,­H.­(1974).­ Rahel Varnhagen: the Life of a Jewish Woman .­New­York:­Harcourt­Brace­Jovanovich.

Arendt,­H.­(1978).­ The Jew as Pariah: Jewish Identity and Politics in the Modern Age .­New­York:­Grove­ Press.

Arendt,­H.­(1979).­ The Origins of Totalitarianism ­(New­ed.).­San­Diego,­Calif.:­Harcourt­Brace­Jovanovich.

Arendt,­H.­(2005).­ Menneskets vilkår ­(C.­Dahl,­Trans.).­København:­Gyldendal.

Arendt,­H.­(2007).­ The Jewish Writings .­New­York:­Schocken­Books.

Arendt,­H.­(2010).­Franz­Kafka:­en­revurdering.­I­anledning­af­20-årsdagen­for­hans­død.­In­M.­Tho-

rup­(Ed.),­ Eksistens og religion. Tænkning mellem tradition og modernitet .­Århus:­Klim.

Aristoteles­(1997).­ Statslære ­(W.­N.­o.­P.­Fuglsang,­Trans.­2.­udgave­ed.).­København:­Gyldendal.

Aristoteles­(2000).­ Etikken ­(S.­Porsborg,­Trans.).­Frederiksberg:­Det­lille­Forlag.

Birmingham,­P.­(2006).­ Hannah Arendt &amp; Human Rights: the Predicament of Common Responsibility .­

Bloomington,­Ind.:­Indiana­University­Press.

Burke,­E.­(1987).­ Reflections on the Revolution in France .­Cambridge:­Hackett­

Butler,­J.­(2009).­ Frames of War: When is life Grievable? ­London:­Verso.

Connolly,­W.­E.­(1995).­ The Ethos of Pluralization .­Minneapolis;­London:­University­of­Minnesota­Press.

Corngold,­S.­(1988).­ Franz Kafka: the Necessity of Form .­Ithaca:­Cornell­University­Press.

Fraser,­N.­(2008a).­Abnormal­Justice.­ Critical Inquiry, 34 (3),­393-422.

Fraser,­N.­(2008b).­ Scales of Justice: Reimagining Political Space in a Globalizing World .­Cambridge:­ Polity.

Honig,­B.­(2009).­ Emergency Politics: Paradox, Law, Democracy .­Princeton:­Princeton­University­Press.

Kafka,­F.­(1990).­ Tagebücher .­Frankfurt­am­Main:­S.­Fischer.

Kafka,­F.­(1992).­ Nachgelassene Schriften und Fragmente II .­Frankfurt­am­Main:­S.­Fischer.

Kafka,­F.­(2008).­ Fortællinger ­(V.­S.­Isak­Winkel­Holm,­Per­Øhrgaard,­Trans.).­København:­Gyldendal.

Lazar,­N.­C.­(2009).­ States of Emergency in Liberal Democracies. ­Cambridge:­Cambridge­University­Press.

Lukács,­G.­(1962).­ Werke .­Neuwied­am­Rhein:­Luchterhand.

Menke,­C.­(2004).­ Spiegelungen der Gleichheit: politische Philosophie nach Adorno und Derrida (Erw.­

Taschenbuchausg.,­1.­Aufl.­ed.).­Frankfurt­am­Main:­Suhrkamp.

Menke,­C.­(2007).­The­'Aporias­of­Human­Rights'­and­the­'One­Human­Right':­Regarding­the­Co-

herence­of­Hannah­Arendt's­argument.­ Social Research, 74 ,­739-762.

Rancière,­J.­(2000).­ Le partage du sensible: esthétique et politique .­Paris:­Fabrique.

Sokel,­W.­H.­(1983).­ Franz Kafka - Tragik und Ironie. Zur Struktur seiner Kunst .­Frankfurt­am­Main:­ Fischer.

Sørensen,­V.­(1980).­ Kafkas digtning ­(2.­udgave,­1.­uglebogsoplag­ed.).­København:­Gyldendal.

Taylor,­C.­(1985).­ Philosophy and the Human Sciences .­Cambridge:­Cambridge­University­Press.

Taylor,­C.­(1989).­ Sources of the Self: the Making of the Modern Identity .­Cambridge,­Mass.:­Harvard­ University­Press.

Taylor,­C.­(2004).­ Modern Social Imaginaries .­Durham,­N.C.:­Duke­University­Press.

Walzer,­M.­(1983).­ Spheres of Justice: a Defense of Pluralism and Equality .­New­York:­Basic­Books.

Weber,­M.­(1949).­ Max Weber on the Methodology of the Social Sciences .­New­York:­Free­Press.