Dansk national identitet afspejledet i medierne ved OL-fodboldturneringerne 1908-1960
Forfattere: Per Jørgensen
Tidsskrift: forumforidraet (2007-07-01)

## Danskhed og sport - Danmark i OL- fodboldturneringen 1908-1960

Af Per Jørgensen

## Indledning

Der  er  ifølge  den  engelske  sociolog  Michael Billig en permanenthed i den nationale identitetsfølelse, der hænger sammen med, at borgerne i en nationalstat betragter den verden,  de  lever  i  som  værende  centrum.  Billig  har  lanceret  begrebet  »banal nationalisme« som udtryk for den lille dagligdagens (ubevidste) nationalisme, der står i modsætning til, men spiller sammen med og forstærker en mere politisk udtrykt nationalisme, som han kalder »hot nationalisme«. Koncepter som »os/dem« og »vores/deres« minder os dagligt om, hvem vi er, og hvad vi er. I denne verden af banal nationalisme spiller massemedierne,  og den måde de kommunikerer følelser af national identitet på, en stor rolle. 1

Denne artikel beskæftiger sig med »danskhed« i bred forstand, som den blev udtrykt på sportssiderne i Dagbladet Politiken (herefter Politiken ),  når  Danmark  i perioden 1908-1960 deltog i den olympiske  fodboldturnering. 2 »Danskhed«  skal her  forstås  som  et  samlebegreb  for,  hvad man  kan  kalde  nationalbevidsthed,  nationalfølelse, national identitet eller, i Billigs forstand, nationalisme. 3 Grundlæggende (og  definerende)  kan  siges,  at  danskhed bygger på en forestilling om, at det danske folk har en særlig egenart, gudgiven eller som resultat af historien. Forskellige tider har haft forskellig opfattelse af det typiske danske. Efter 1849 var »demokratisk sindelag« for eksempel et postuleret centralt træk  ved  danskheden,  og  i  første  del  af 1900-tallet tog beskrivelsen af den danske folkekarakter ofte udgangspunkt i race, historie og natur. I vore dage forklares danskheden  ofte  som  en  konsekvens  af lang  demokratisk  tradition,  andelsbevægelse,  foreningsliv,  højskolebevægelse  og bondekultur. Det samlede resultat kan, som det senere vil fremgå, opfattes både positivt og negativt. 4

For  Danmark,  som  for  mange  andre europæiske  lande,  står  nøgleværdier  som demokrati,  markedsøkonomi,  frihed,  lighed og solidaritet centralt i den fælles selvforståelse  af  samfundets  funktion.  Danmark er et sekulært samfund, hvor religion indtil  for  nylig  kun  har  haft  ringe  indflydelse på politik. Hvor brændstoffet til diskussion om danskhed, nationalfølelse etc. for ca. 15 år siden måske især var i relation til EU, har det i stigende grad drejet sig om etnicitet, om de herboende og tilkomne immigranter og flygtninge. Er »de« egentlig danske nok? I sportens verden blev den følelse for eksempel udtrykt i efteråret 2005, da  Danmark spillede  landskamp  i  Parken mod Tyrkiet. Her udtrykte medierne forundring over, at 2. og 3. generation af dansktyrkere  var  fans  af  Tyrkiet  og  ikke  Danmark. Hvordan danskhed udvikler og ytrer sig har alt i alt stor interesse for tiden. Det nationale  er  således  blevet  til  et  folkebe- greb, hvor behovet vokser for at få klar besked om, hvad der er typisk for den nationale egenart. 5

Den stigende nationale interesse har, også herhjemme, ført til en stadig voksende mængde litteratur om emnet. Netop sport, og herunder ikke mindst fodbold som aktivitet og de olympiske lege som institution, er ofte blevet tillagt en særlig vigtig rolle i skabelsen  af  national  identitet.  Imidlertid har  dansk  sport  generelt,  det  gælder  også områderne fodbold og OL, kun i begrænset omfang  været  inddraget  i  empiribaserede undersøgelser af danskhed udtrykt via medierne. Grunden kan være, at resultatet af den  slags  undersøgelser  kan  have  svært ved  at  stå  mål  med  anstrengelserne.  Det hævder i hvert fald Alan Tomlinson, som ser et problem i, at national identitet skabt gennem sport og medier er: » produkter af social konstruktion som består af komplekse former for identitetsdannelse og forestillinger« ,  og  derfor  er  vanskelig  at  undersøge. 6 Så ambitiøs er denne artikel imidlertid ikke. Den prøver ikke at vise, hvordan sport  og  medier skaber danskhed,  men hvorledes  denne bruges og  kulturelt udtrykkes og dermed er med til at opretholde og cementere vores selvbillede.

Diskursen på sportssiderne i Politiken i samtlige de kampe i perioden 1908-1960, Danmark deltog i, er blevet undersøgt og analyseret. Den social-liberale avis var den største herhjemme i det meste af perioden, og  dens  interesse  for  sport  var  manifest. Undersøgelse  af  hvorledes  nationalisme udtrykker sig i et land kræver international sammenligning,  hvis  man  vil  forsøge  sig med generalisering. Derfor er den svenske avis Dagens Nyheter blevet inddraget i forbindelse med analyse af udvalgte fodboldkampe fra Sveriges deltagelse i OL 1912, 1948 og 1952. 7

Perioden er bl.a.  valgt,  fordi  såvel  me- diebillede som idrætsbillede var forholdsvist entydigt. Aviserne dominerede mediebilledet,  foreningen  var  den  dominerende organisationsform  i  idrætslivet,  og  amatørismen var det dominerende etiske princip  for  idrætsudøvelse.  Fra  1908  til  1928 var avisen eneste medie i Danmark i forbindelse  med  OL.  Radioreportagen  fik først  reel  betydning  i  Danmark  ved  OL i Berlin (1936) og fjernsynet ved OL i Rom (1960). Dog var dækningen på ingen måde intens  i  1960,  og  kun  en  lille  del  af  danskerne havde fjernsyn.

Artiklen har altså til formål at undersøge begrebet »danskhed« i Politiken inden for følgende områder i perioden 1908-1960:

- Hvorledes udtrykkes danskhed i artikler fra fodbold ved OL med dansk deltagelse,  og  er  avisens  forestilling  om  danskhed i overensstemmelse med den gængse?
- Udtrykkes danskheden tematisk og indholdsmæssigt ens perioden igennem? Er den specielt dansk, eller er dens indhold for  eksempel  fællesnordisk  eller  -europæisk tankegods?

## Teoretisk udgangspunkt

En  antagelse  er,  at  nationer  er  kulturelle konstruktioner, og at national identitet løbende bliver produceret og iscenesat. Et er imidlertid,  hvorledes  danskhed  ytrer  sig  i avisen,  noget  andet  hvorledes  man  kan forestille  sig,  at  den  skabes  eller  vedligeholdes hos læserne. Her kan hentes inspiration hos kulturanalysen, ikke mindst i dens »svenske variant«. 8 I forlængelse heraf antager denne artikel, at danskhed udformes både individuelt og socialt. Individuelt via følelser,  tanker,  symboler,  ting,  begivenheder, oplevelser etc. og socialt via familie, socialisation, baggrund og historie. Det

Figur 1: Sammenhæng mellem sport og dannelse af national identitet som udtrykt i litteraturen (Jarvie og Walker).

## Argumentationstyper:

- Sport har indbygget i sig en vis konservatisme, der er med til at fremme nationalisme, patriotisme og racisme.
- Sport har i sig nogle egenskaber, der kan hjælpe med til at skabe enhed og integration for eksempel ved opbygning af nationer.
- Sport hjælper med til at forstærke nationalfølelse og kulturel nationalisme.
- Sport tilbyder en sikkerhedsventil for følelsesmæssig energi hos frustrerede mennesker og nationer.
- Sport har til tider bidraget til nationalistisk politik og folkelig nationalistisk kamp.
- Sport har, hvad enten det har været via nostalgi, mytologi, opfundne eller udvalgte traditioner, bidraget til stræben efter lokal, regional, kulturel eller global identitet.

samlede  resultat  er  en  national  identitet, som gør sikker på, hvilket land/nation man føler  sig  knyttet  til. 9 Også  Benedict  Andersons teori om forestillede fællesskaber kan inddrages til forståelse af, hvordan følelse  af  national  identitet  og  national  opbakning  ved  sportslige  begivenheder  er knyttet sammen. Kun få sociale processer eller begivenheder kan som vigtige sportsbegivenheder tilbyde en følelse af fællesskab med mennesker, man aldrig har mødt, men  som  man  instinktivt  ved  føler  det samme som én selv. 10

Som nævnt er der ikke lavet mange konkrete undersøgelser af sports betydning for dannelse  af  national  identitet  og  følelse. Det  er  imidlertid  almindelig  antaget,  at sammenhængen eksisterer. Grant Jarvie og Graham Walker har prøvet at kondensere den argumentation, der sædvanligvis bliver brugt  til  at  forklare  -  den  postulerede  sammenhæng (fig 1). 11

Sammenhængen mellem sport og danskhed, og hvorledes den ytrer sig, er således langtfra entydig. Hvorledes måler man for eksempel ægte national følelse? Yderligere er det et generelt problem at finde historisk evidens for dannelse af populær holdning.

Hvorledes  isolerer  og  evaluerer  man  for eksempel  effekten  af  sportens  nationale udtryk? Hvis »nationalfølelse« er det, man undersøger? Er det på et officielt (politisk) plan? Er det følelserne hos en sportsorganisation eller en sportsleder? Er det selve »folket«? Eller er det sportsjournalisten? I dette tilfælde er det naturligvis de forskellige journalister, der udtrykker de nationale følelser. Det er dog denne artikels antagelse,  at  journalisterne  derved  samtidig  udtrykker,  hvad  man  kan  kalde  en  »danskhedsdiskurs«,  der  formentlig  er  generelt accepteret i samfundet eller i det mindste blandt avisens læsere. Det er ligeledes antagelsen, at danskheden ofte udtrykkes på et ubevidst plan. Sportsartiklernes rent objektive  værdi  er  formentlig  afhængig  af graden af udtrykt danskhed. Forstået således, at jo mere »national« en artikel er, des mindre »professionel« er  den,  bedømt  ud fra  vanlige  journalistiske  kriterier.  Denne »lovmæssighed« er der tilsyneladende dækning for i materialet til denne artikel. Imidlertid  er  det  ikke  den  journalistiske standard, der er af interesse her, men den udtrykte »danskhedsdiskurs«.

| Figur 2: National identitet i sport og samfund                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                         |                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                        |
|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Sport: - Nationalismen er tydelig - Chauvinismen er tydelig f.eks.: • Nationalkarakter • Nationale symboler ° Flag ° Nationalmelodi, etc. - Nationalfølelse er relateret til personer/ situationer - Følelser er tydelige • Via ritualer • Fysisk udtrykt via kroppen - »Pompøs« retorik - Nationalfølelse udtrykkes (ofte) uafhængigt af: • Klasse • Køn • Generation • Region - Historie, traditioner og idealer er lette at se og finde - Nationalisme bliver både konstrueret nationalt og globalt | Samfund: - Nationalismen er skjult/uklar - Chauvinismen er relativ/skjult f.eks.: • Nationalkarakter eller • Nationale symboler er ofte noget, man ikke taler om - Kan være svær at få øje på og være del af - Følelser er skjulte • Ritualer er i baggrunden • Intellektuelle - »Ædruelig« retorik - Nationalfølelse er (ofte) afhængig af: • Klasse • Køn • Generation • Region - Historie, traditioner og idealer er (mere) vanskelige at se og finde - Det er normalt ikke tilfældet med andre samfundsaktiviteter |

## Metode

Der er blevet anvendt diskursanalyse, hvis første trin har været udvælgelsen af centrale citater fra de i alt 172 små og store artikler gennem årene. Citaterne er blevet læst og kondenseret i søgen efter valid diskurs og dernæst systematiseret i tre overordnede temaer. Sport udgør, hvad der kan kaldes et »overtydeligt« område ikke mindst for nationale følelser. I sport kan man sige og gøre ting for eksempel i relation til at udtrykke sin »danskhed«, som man ikke siger og gør i samfundet. Følgende oversigt (fig. 2) er delvist inspireret af den svenske etnolog Billy Ehn og et bud på, hvorledes national identitet udtrykker sig i henholdsvis sporten og samfundet. 12 Denne artikels undersøgelse  tager  udgangspunkt  i  oversigtens kategorier.

Selv  om  flere  af  kategorierne  måske kan diskuteres, og selv om man generelt skal være forsigtig med at bruge en »model« baseret på nutidig kulturanalyse i historisk sammenhæng, skønnes kategorierne brugbare til at forstå og placere idrættens  rolle  i  medierne.  De  undersøgelser, der hidtil er foretaget af mediers rolle og betydning  for  bekræftelse  eller  dannelse af national identitet, har oftest haft et begrænset tidsperspektiv. Denne artikel søger derimod at undersøge danskhed i et historisk  perspektiv  på  mere  end  50  år, nemlig perioden 1908-1960, og yderligere  at  relatere  resultaterne  til  vore  dage. Også  i  dette  tilfælde  kræves  der  dog særlig opmærksomhed på den vanskelighed, der ligger i sammenligning over tid af kulturelle begreber.

De  fodboldkampe,  der  undersøges,  er alle  i  OL-regi.  Fordelen  derved  er  først og  fremmest,  at  kampene  og  dermed avisreportagerne på den måde kan ses i et gentaget, internationalt, forholdsvist sammenligneligt og velkendt koncept. Samtlige periodens 19 spillede kampe er blevet  analyseret,  først  og  fremmest  for at sikre en optimal mængde empiri, men også for at sikre den kulturelle bredde, de 13 forskellige modspillerlande er udtryk for.

| Figur 3: Danmarks deltagelse i de olympiske fodboldturneringer 1908-1960   | Figur 3: Danmarks deltagelse i de olympiske fodboldturneringer 1908-1960   | Figur 3: Danmarks deltagelse i de olympiske fodboldturneringer 1908-1960   | Figur 3: Danmarks deltagelse i de olympiske fodboldturneringer 1908-1960   | Figur 3: Danmarks deltagelse i de olympiske fodboldturneringer 1908-1960   |
|----------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------|
| OL1908, London                                                             | OL1908, London                                                             | OL1908, London                                                             | OL1908, London                                                             | OL1908, London                                                             |
| 1) 19.10.:                                                                 | 9-0                                                                        | Frankrig B                                                                 | London                                                                     | Kvartfinale                                                                |
| 2) 22.10.:                                                                 | 17-1                                                                       | FrankrigA                                                                  | London                                                                     | Semifinale                                                                 |
| 3) 24.10.:                                                                 | 0-2                                                                        | England                                                                    | London                                                                     | Finale (nr. 2)                                                             |
| OL1912, Stockholm                                                          | OL1912, Stockholm                                                          | OL1912, Stockholm                                                          | OL1912, Stockholm                                                          | OL1912, Stockholm                                                          |
| 4) 30.6.:                                                                  | 7-0                                                                        | Norge                                                                      | Stockholm                                                                  | Kvartfinale                                                                |
| 5) 2.7.:                                                                   | 4-1                                                                        | Holland                                                                    | Stockholm                                                                  | Semifinale                                                                 |
| 6) 4.7.:                                                                   | 2-4                                                                        | England                                                                    | Stockholm                                                                  | Finale (nr. 2)                                                             |
| OL1920, Brussel                                                            | OL1920, Brussel                                                            | OL1920, Brussel                                                            | OL1920, Brussel                                                            | OL1920, Brussel                                                            |
| 7) 28.8.:                                                                  | 0-1                                                                        | Spanien                                                                    | Brussel                                                                    |                                                                            |
| OL1948, London                                                             | OL1948, London                                                             | OL1948, London                                                             | OL1948, London                                                             | OL1948, London                                                             |
| 8) 31.7.:                                                                  | 3-1                                                                        | Ægypten                                                                    | London                                                                     |                                                                            |
| 9) 5.8.:                                                                   | 5-3                                                                        | Italien                                                                    | London                                                                     | Kvartfinale                                                                |
| 10) 10.8.:                                                                 | 2-4                                                                        | Sverige                                                                    | London                                                                     | Semifinale                                                                 |
| 11) 13.8.:                                                                 | 5-3                                                                        | England                                                                    | London                                                                     | Bronze (nr. 3)                                                             |
| OL1952, Helsinki                                                           | OL1952, Helsinki                                                           | OL1952, Helsinki                                                           | OL1952, Helsinki                                                           | OL1952, Helsinki                                                           |
| 12) 15.7.:                                                                 | 2-1                                                                        | Grækenland                                                                 | Tampere                                                                    |                                                                            |
| 13) 21.7.:                                                                 | 2-0                                                                        | Polen                                                                      | Turku                                                                      |                                                                            |
| 14) 25.7.:                                                                 | 3-5                                                                        | Jugoslavien                                                                | Helsinki                                                                   | Kvartfinale                                                                |
| OL1960, Rom                                                                | OL1960, Rom                                                                | OL1960, Rom                                                                | OL1960, Rom                                                                | OL1960, Rom                                                                |
| 15) 26.8.:                                                                 | 3-2                                                                        | Argentina                                                                  | Rom                                                                        |                                                                            |
| 16) 29.8.:                                                                 | 2-1                                                                        | Polen                                                                      | Livorno                                                                    |                                                                            |
| 17) 1.9.:                                                                  | 3-1                                                                        | Tunesien                                                                   | L'Aquila                                                                   |                                                                            |
| 18) 6.9.:                                                                  | 2-0                                                                        | Ungarn                                                                     | Rom                                                                        | Semifinale                                                                 |
| 19) 10.9.:                                                                 | 1-3                                                                        | Jugoslavien                                                                | Rom                                                                        | Finale (nr. 2)                                                             |

## Undersøgelsen

I perioden 1908-1960 spillede Danmark 19 fodboldkampe ved seks OL (fig. 3), og det affødte de nævnte 172 artikler i Politiken .

I 1908 var der kun 11 artikler, hvoraf et flertal  nærmest  var  af  notitsstørrelse.  I 1960 var der 89 artikler, hvoraf mange var særdeles omfattende. Groft taget var mængden af artikler i 1948 større end den samlede  dækning  af  OL i  1908,  1912  og 1920.  Og  den  samlede  dækning  af  OL i

1960 fyldte mere end alle tidligere OL til sammen. Resultaterne fra diskursanalysen er som nævnt blevet samlet i tre temaer:

## Første tema:

## »Danmark følger spillets regler«

Der kan i de mange års artikler i Politiken ikke  findes  eksempler  på,  at  de  danske hold  ikke  altid  spillede  fair  og  overholdt reglerne helt og fuldt. Det gjorde »de andre«  derimod  ikke.  Den  postulerede  danske sans for fair play er i slående kontrast til  andre  lande,  som  ifølge Politiken ofte enten  direkte  bevidst  overtrådte  reglerne eller i det mindste bevægede sig på kanten af dem. Eksemplerne er mange: Sverige og England i 1908, England i 1912, Ægypten, Sverige, Østrig, Frankrig og Jugoslavien i 1948, Grækenland, USSR, Bulgarien, Ungarn,  Tyskland,  Brasilien  og  Rumænien  i 1952  samt  Ungarn  og  Italien  i  1960.  De spillede alle enten hårdt og brutalt eller var unfair på anden vis. Er der ikke et eneste eksempel  i  avisen  gennem  alle  årene  på tvivlsom dansk adfærd, blev  ord  som »uhørt«, »skandale«, »afskyeligt« etc. derimod regelmæssigt anvendt for at karakterisere »de andre« og deres spil. » Ægypterne  gjorde  alle  Danskerne  til  Invalider« , hedder det således i en overskrift fra OL i London i 1948. I den mere kuriøse del af denne boldgade hævdede Politiken i 1960, at spillerne fra Ungarn bevidst prøvede at skade de danske spillere ved hjælp af søm i støvlerne. 13 At den danske fair holdning til spillet  i  længden  måske  ligefrem  kunne være en hæmsko, fik i 1960 Politiken til at citere en spiller for at sige, at hvis ikke vi lærte også at bruge unoder, ville vi i længden  være  alt  for  handicappet. 14 Det  har næppe forholdt sig, som antydet af Politiken , at de danske spillere altid, hvad »etik« angik,  var  af  en  anden  og  bedre  moralsk støbning  end  andre.  En  stikprøvekontrol hos Dagens Nyheter nuancerer da også Politiken s  skønmaleri.  I  1912  påpegede Dagens Nyheter således før danskernes finalekamp mod englænderne at: » Danskarna äro  kända  att  kunna  spela  ytterligt  hårdt om det behöfs« . Avisen satte derfor sin lid til,  at  den  myndige  dommer  kunne  holde kontrol.  Og  i  1948  fremhævede Dagens Nyheter om semifinalen, som Sverige havde vundet over Danmark, at den var præget af  hårdt  spil  fra  begge  sider.  I Politikens version af de to kampes forløb var det entydigt  henholdsvis  englænderne  og  svenskerne,  der  stod  for  unoderne. 15 Ovenstående  må  absolut  ikke  misforstås  i  retning af, at Politiken hævdede, at danskerne altid spillede godt. Det var langtfra tilfældet. Der var næsten altid spillere, der, selv når holdet vandt, blev udsat for kritik. De enkelte spillere var således ikke altid strålende til at spille fodbold, men det danske hold, de spillede på, var altid fair!

Amatørspørgsmålet fortjener særlig opmærksomhed,  når  talen  falder  på  etik  og adfærd.  I  Danmark  var  vi  amatører  med stort »A«, og i modsætning til i vore dage, hvor  »amatør«  nærmest  er  et  skældsord, har  begrebet  engang  været  en  hædersbetegnelse. I Danmark var vi stolte af at være amatører, og »de andres« sande amatørånd var ofte til diskussion. I 1912 kunne man således ifølge Politiken sætte spørgsmålstegn  ved  såvel  englændernes  amatørånd som  deres  amatørstatus.  I  1948  var  der ifølge  den  danske  avis  problemer  med Englands, Italiens og Frankrigs amatørbegreb,  og  Sverige  og  Jugoslavien  blev  betegnet som helstøbte professionelle. I 1960 blev alle hold fra Østeuropa betragtet som professionelle, og det samme var tilfældet for Italiens vedkommende. 16

Den store interesse for amatørspørgsmålet i Politiken hænger sammen med, at net- op dette spørgsmål har sin helt særlige placering  og  betydning  i  dansk  idrætshistorie. 17 Vi var amatører indtil de sene 1970'ere  og  således  blandt  de  sidste  af slagsen. Amatørspørgsmålet  spillede  allerede før 1900 en vigtig rolle i dansk idræt, og i de første årtier af det 20. århundrede blev amatørreglerne ikke alene brugt til at udskille  de  »økonomiske«  syndebukke, men også de »etiske«. Reglerne blev brugt til socialisering også uden for idrætsbanen, og de var dermed ikke kun en måde at organisere  og  udøve  idræt  på,  men  også  et princip  for  ordentlig,  korrekt  og  hæderlig adfærd. Selv om idrættens ledelse i løbet af 1920'erne  måtte  opgive  den  strikse  kontrol,  opgav  man  langtfra  kampen  for  den sande amatørisme. Til og med OL i 1948 spillede  de  danske  spillere  således  uden nummer på ryggen i modsætning til modstanderne.  Ledelsens  argument  var,  at  de danske  spillere  var  amatører  og  ikke  cirkusheste. Politiken , der ellers var tilhænger af  amatørismen,  mente  dog,  at  det  efterhånden var at drive amatørismen for vidt. Hverken  publikum  eller  den  udenlandske presse kunne jo finde ud af, hvem der var hvem. 18

## Andet tema: »Engang var vi stjerner«

Frem  til  ca.  1920  havde  Danmark  ikke mindst ifølge medierne et af de bedste fodboldlandshold  på  kontinentet.  I  OL-finalerne i 1908 og 1912 tabte vi til England, fodboldspillets  moderland.  Vi  tabte  imidlertid  kun  takket  være  en  kombination  af uheld (især i 1908) og inkompetente dommere samt (for) hårdt engelsk spil. I 1920 var  det  danske  nederlag  til  Spanien  derimod et chok, idet vi også denne gang havde  anset  os  blandt  favoritterne  til  guldet. Den eneste trøst, Politiken kunne finde i al elendigheden,  var,  at  en  anden  favorit  og konkurrent  England  ligeledes  tabte  deres første kamp og således også blev slået ud. 19

Det førte til  brat  opvågnen  og  efterfølgende selvransagelse, der gjorde det klart, at vi ikke længere var i fodboldteten, og de følgende  år  bekræftede,  at  nederlaget  i 1920 langtfra var en enlig svale. Ved OL i 1948,  1952  og  1960  betragtede  vi  derfor ikke  længere  os  selv  som  favoritter.  Det var efterhånden snarere blevet regelen end undtagelsen,  at  vi  tabte  i  nationalsporten. Selv om de danske medier således langtfra havde haft Danmark som forhåndsfavorit, fik  vi  alligevel  bronze  i  1948  og  sølv  i 1960.  Og  i  1952  blev  det  til  en  hæderlig kvartfinaleplads,  inden  holdet  blev  slået ud; igen, naturligvis, takket være en særligt ringe dommerpræstation. Heldigvis kunne man  yderligere  udnævne  modstanderne, Jugoslavien, der dog siden tabte finalen til Ungarn, til at være verdens bedste fodboldhold,  hvilket  gjorde  det  danske  nederlag yderligere  ærefuldt. 20 De  manglende  forhåndsforventninger gav sig ved alle tre OL samme udtryk. Efter de første 2-3 kampe var det bemærkelsesværdigt, at der dukkede udtryk op i stil med: » Under alle omstændigheder nåede vi længere end ventet« (1948),  » Danskerne  har  hidtil  klaret  sig over  forventning« (1952)  og  » Ingen  kan bebrejde os hvis det kun bliver sølv« (1960). 21

Det  fremgår  helt  klart  af  sammenhængen, at de danske medier nu betragtede de danske  hold  som  'underdogs',  amatører  i en professionel verden. Da holdet til trods herfor  -  og  mod  alle  odds  -  alligevel  fik succes i 1948 og 1960, var dette således ikke forventeligt. Vi var jo ikke blandt forhåndsfavoritterne. Forklaringen på den uventede succes kunne med andre ord ikke kun findes i egen dygtighed. Den blev nu også  set  som  konsekvens  af  en  række særlige  danske  kvaliteter,  der  på  fornem vis var blevet blandet med fodboldspillet. Både i 1948 og 1960 var der tale om dyder, der kan rubriceres i kategorier som: »holdånd«,  »fællesskab  om  opgaven«,  »kampgejst«  eller  »nationalkarakter«.  Det  blev for eksempel udtrykt således i 1960: » Medens ungarerne vil have det forfærdeligste mas med at holde styr på deres temperament, når noget mislykkes for dem, vil danskerne  være  kolde  som  det  danske  klima« . 22 Politiken brugte  ofte  klima  og  sociokulturelle stereotyper som en forklaring på,  hvorledes  forskellige  lande  spillede fodbold. Danmark spillede ofte med køligt overblik, enkelt og kontrolleret med hård, men fair kamp. Sydligere lande, derimod, tenderede  til  at  bruge  'short  passing' og kompliceret spil samtidig med, at spillerne ofte tabte hovedet og brugte unfair tricks. 23 Den slags hold skulle man være forsigtige med  at  overdrage  initiativet  til,  men  fik man først »fat i dem«, kunne de vælge at give helt op. Den type af generaliseringer var legio perioden igennem. Oftest var de fra  journalistens  egen  pen,  lejlighedsvis var de lagt i munden på andre. Det gælder for eksempel begrundelsen for, at syv spillere fra den polske trup ved OL i 1952 kom fra et kulminedistrikt:

Indtil ca. 1920 var vi i Danmark enige om, at vi var blandt de allerbedste fodboldnationer i Europa.  Holdet  fra  1908  fik  sølv  i  London.  Den  unge  mand  med  de  opsmøgede  ærmer, Sophus Nielsen, satte med sine 10 mål mod Frankrig scoringsrekord i en fodboldlandskamp.

»De er af hårdere stof end de andre og rent psykologisk har arbejdet i minerne ogsaa en vis indflydelse paa dem. Det er ligesom de har større træningslyst, større spilleglæde end de andre spillere efter at have arbejdet nede under jorden hele dagen eller natten«. 24

Også det, at vi var amatører kunne bruges som argument for, at det var godt nok, selv om vi ikke  vandt.  I  1948  skrev Politiken således,  at  ved  OL,  der  jo  var  forbeholdt amatører, mødes de professionelle spillere fra Sverige og Jugoslavien i finalen, » medens  Amatørerne,  England  og  Danmark kæmper om Bronzen« . 25

## Tredje tema: »Man er imponeret af Danmark«

Der er et område, som især har haft Politikens bevågenhed gennem den mere end 50 år lange periode i relation til OL, Danmark og  fodbold.  Det  er  en  helt  overvældende interesse  for,  hvad  »de  andre«  mener  om landsholdets spil, om dansk fodbold og om Danmark,  og  dermed  hvad  de  mener  om »os«. Interessen var meget stabil gennem årene med 1920, hvor Danmark blev slået ud efter én kamp og en pauver indsats, som undtagelse.  Hver  gang  Danmark  havde vundet eller blot tabt med ære, var det tilsyneladende meget vigtigt for Politiken at viderebringe  udlandets  evaluering  til  læserne. Udenlandske aviser og eksperter, ja selv manden på gaden, blev regelmæssigt citeret, hvis de havde noget som helst positivt at sige om det danske hold og det danske spil. Eksemplerne  er  utallige  med særlig  opmærksomhed fra Politikens side på de store udenlandske avisers mening. I 1908  udtrykte  den  samlede  »Pressetribune«  sin  » uforbeholdne  Beundring  for  det danske spil« . Samme år udtalte den engelske  anfører  tilsyneladende,  at  det  danske hold » var det stærkeste, Englænderne nogen sinde havde besejret« . Ifølge Politiken i 1912 var alle 10.000 tilskuere enige om, at  det  danske  spil  mod  hollænderne  var » det  smukkeste,  der  endnu  var  blevet  set paa Stadion« og Wolfhagens mål i samme kamp var  ifølge  den  svenske  presse  » det smukkeste Maal, der nogen sinde er gjort i Sverige« . I 1920 var der i sagens natur ikke så meget at rose, men i 1948 var den flittigt citerede udenlandske presse igen begejstret for det danske spil, og en tilfældig major, som avisen havde støvet op, udtalte, at han aldrig  havde  set  så  flot  en  fodboldkamp som  den  mellem  Italien  og  Danmark.  I 1952 skabte en »jætteindsats« fornyet respekt om dansk fodbold ifølge formanden for den svenske udtagelseskomité, der også blev citeret for at rose den danske » herlige,  inspirerende,  opfindsomme  og  noble spillefacon«. Og i 1960 blev førende italienske  aviser  citeret  for,  at  Danmark  mod Ungarn havde vist turneringens bedste fodbold. 26 Eksemplerne er mange, få er bragt her, men konklusionen er helt entydig: Det har  tilsyneladende  været  særdeles  vigtigt for Politiken i reportagerne fra diverse fodboldkampe ved OL at bringe læserne kundskab om hver gang, udlandet har haft noget positivt  at  sige  om  dansk  fodbold,  dansk spil eller Danmark.

## Sverige, OL og fodbold

Sverige deltog i fodbold ved en række OL i perioden 1908-1960. Ved OL i 1908 tabte holdet i sin første kamp, og først med bronzemedaljen ved OL i 1924 fik Sverige en topplacering. Til denne artikel er referaterne i Dagens Nyheter fra ni kampe fra 1912, 1948 og 1952 blevet analyseret (fig. 4).

Analysen af Dagens Nyheter er  i  princippet gennemført på samme måde som i Politiken (se metodeafsnittet). Dog er ikke alle OL med svensk fodbolddeltagelse med i  undersøgelsen, og ikke samtlige avisens artikler  fra  de  aktuelle  OL er  blevet  udvalgt. I alt er 37 artikler blevet analyseret fordelt  med  10  (1912),  15  (1948)  og  12 (1952). Det svarer rundt regnet til ca. 1/3 af den samlede mængde af fodboldartikler, Dagens Nyheter har skrevet fra de tre OL.

| Figur 4: Sveriges deltagelse i de olympiske fodboldturneringer i 1912, 1948 og 1952                                         | Figur 4: Sveriges deltagelse i de olympiske fodboldturneringer i 1912, 1948 og 1952                                         | Figur 4: Sveriges deltagelse i de olympiske fodboldturneringer i 1912, 1948 og 1952                                         | Figur 4: Sveriges deltagelse i de olympiske fodboldturneringer i 1912, 1948 og 1952                                         | Figur 4: Sveriges deltagelse i de olympiske fodboldturneringer i 1912, 1948 og 1952                                         |
|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| OL1912, Stockholm 29.6.: 3-4 Holland Stockholm I den efterfølgende »trøstrække« for udslagne hold tabte Sverige til Italien | OL1912, Stockholm 29.6.: 3-4 Holland Stockholm I den efterfølgende »trøstrække« for udslagne hold tabte Sverige til Italien | OL1912, Stockholm 29.6.: 3-4 Holland Stockholm I den efterfølgende »trøstrække« for udslagne hold tabte Sverige til Italien | OL1912, Stockholm 29.6.: 3-4 Holland Stockholm I den efterfølgende »trøstrække« for udslagne hold tabte Sverige til Italien | OL1912, Stockholm 29.6.: 3-4 Holland Stockholm I den efterfølgende »trøstrække« for udslagne hold tabte Sverige til Italien |
| OL1948, London                                                                                                              | OL1948, London                                                                                                              | OL1948, London                                                                                                              | OL1948, London                                                                                                              | OL1948, London                                                                                                              |
| 2.8..:                                                                                                                      | 3-0                                                                                                                         | Østrig                                                                                                                      | London                                                                                                                      |                                                                                                                             |
| 5.8.:                                                                                                                       | 12-0                                                                                                                        | Korea                                                                                                                       | London                                                                                                                      | Kvartfinale                                                                                                                 |
| 10.8.:                                                                                                                      | 4-2                                                                                                                         | Danmark                                                                                                                     | London                                                                                                                      | Semifinale                                                                                                                  |
| 13.8.:                                                                                                                      | 3-1                                                                                                                         | Jugoslavien                                                                                                                 | London                                                                                                                      | Finale (Guld)                                                                                                               |
| OL1952, Helsinki                                                                                                            | OL1952, Helsinki                                                                                                            | OL1952, Helsinki                                                                                                            | OL1952, Helsinki                                                                                                            | OL1952, Helsinki                                                                                                            |
| Sverige var oversidder i første runde                                                                                       | Sverige var oversidder i første runde                                                                                       | Sverige var oversidder i første runde                                                                                       | Sverige var oversidder i første runde                                                                                       | Sverige var oversidder i første runde                                                                                       |
| 22.7.:                                                                                                                      | 4-1                                                                                                                         | Norge                                                                                                                       | Tampere                                                                                                                     |                                                                                                                             |
| 23.7.:                                                                                                                      | 3-1                                                                                                                         | Østrig                                                                                                                      | Helsinki                                                                                                                    | Kvartfinale                                                                                                                 |
| 28.7.:                                                                                                                      | 0-6                                                                                                                         | Ungarn                                                                                                                      | Helsinki                                                                                                                    | Semifinale                                                                                                                  |
| 4.8.:                                                                                                                       | 2-0                                                                                                                         | Tyskland                                                                                                                    | Helsinki                                                                                                                    | Bronze (nr. 3)                                                                                                              |

De svenske artikler er især blevet brugt til  at  perspektivere  de  tre  temaer,  der  har udkrystalliseret  sig  fra Politikens reportager. Formålet har således ikke været at finde  frem  til,  hvad  der  måtte  være  specielt svensk, men at undersøge i hvor stort omfang Politikens analyser har signaleret noget  specielt  dansk.  Hvad  der  generelt  optræder som svensk i medierne i forbindelse med sportslig succes, har andre dog givet et bud på. De svenske sportslige egenskaber  er  således  blevet  set  som  evne  til  at samarbejde,  være  gode  holdspillere  samt have disciplin  og  holdånd.  Svenskerne  er derfor, hævdes det, bedst, når de er undervurderede,  og  knapt  så  gode,  når  de  skal styre kampen. 27 Det er umiddelbart kvaliteter, der både er ret generelle, og som også bliver  tillagt  danske  sejrrige  fodboldhold af de danske medier. Måske er sandheden i virkeligheden at finde i den danske multikunstner  Poul  Henningsens  ord  fra  1935: » Den høj hvorfra man har udsigt over et lands særpræg er kosmopolitisk«. 28 Dvs. at de karakteristika, vi som danskere tror, at vi kan tillægge os selv, også kan tillægges andre folkeslag. Hvis man imidlertid ser på den (kortfattede) analyse, der er foretaget af Dagens Nyheter sammenlignet med de tre  temaer  fra Politiken ,  tegner  der  sig imidlertid et »både - og«. På den ene side er det let at finde punkter, der er samstemmende  mellem  Danmark  og  Sverige.  På den  anden  side  er  der  trods  alt  forskelle.

Det  giver  sig  ikke  mindst  udtryk  i  det første tema: »Danmark følger spillets regler«. Her fik vi i diverse reportager altid at vide  af Politiken ,  at  de  danske  hold  var dydsmønstre.  Det  var  i  markant  modsætning  til  »de  andre«,  der  ofte  snød  og  bedrog.  I Dagens Nyheter er  der  også  flere eksempler på, at andre landes hold betragtedes  som  underlødige,  og  at  de  svenske hold  havde  særlige  moralske  kvaliteter. Modsætningsvis Politiken har den svenske avis  imidlertid  også  eksempler  på  »indrømmelse« af, at også svenske hold kunne spille hårdt, grænsende til det brutale og unfair. 29 Eksemplerne  er  dog  få,  og  man skal  måske  ikke  lægge  for  meget  i  dem. Også Dagens  Nyheter mente  trods  alt,  at det er »de andre«, der spiller mest unfair. Politikens store interesse for, om omverdenen mon nu også er lige så gode amatører som vi,  er  nærmest  fraværende  i Dagens Nyheter . Der tegner sig alt i alt et mere nuanceret  billede  af  svenske  fodboldlandsholds  »etik«  med  hensyn  til  »fair  play«  i Dagens Nyheter , end det er tilfældet i Politikens signalement  af  dansk  fodbold.  Og amatørspørgsmålet ses langtfra at have været  så  totalt  definerende  for,  hvad  der  var korrekt idrætsudøvelse, som tilfældet var i Politiken .

Hvad  det  andet  tema  »Engang  var  vi stjerner« angår, er det sværere at foretage en  sammenligning.  Dertil  er  de  to  landes fodboldhistorie  for  forskellig  i  perioden. Danmark  begyndte  århundredet  med  at være  blandt  kontinentets  bedste  fodboldhold,  men  blev  ringere  og  ringere.  For svenskerne  var  forløbet  modsat.  De  begyndte  som  prügelknaben  med  en  række spektakulære nederlag, men fik i løbet af århundredet status som en slags stormagt. Danmark  var  i  perioden  frem  til  1920  i egen  bevidsthed  altid  blandt  favoritterne, og når vi ikke nåede helt til tops, skyldtes det  dårlige  dommere og brutale modstandere. I Sverige klarede man sig ikke godt i 1912 - om end dog bedre end i 1908 (London). Det var ærgerligt, men forventeligt, og skylden blev ikke lagt på dommerne og modstanderne, men bl.a. på udtagelseskomiteen, der ikke havde givet holdet ordentlige betingelser. 30 Da Danmark klarede sig godt i 1948 og 1960 og tilfredsstillende i

1952,  var  det  glædeligt  og  overraskende. Da Sverige fik bronze i 1952, var det »bestået« i Dagens Nyheter , men bestemt heller  ikke  mere.  Holdet  blev  ustandseligt sammenlignet med fortiden (guldholdet fra 1948) og faldt igennem. 31

En forsigtig sammenligning synes at vise, at Sverige (i Dagens Nyheter ) tenderer at se indad mod egne (manglende) kvaliteter,  når  det  ikke  går  som  forventet.  Danmark (i Politiken )  tenderer at lægge skylden på andre. Der er ingen reel forskel i de stereotyper, som de to aviser i øvrigt bruger, når det går tilfredsstillende.  Både svensk og dansk succes skyldes ifølge begge  aviser  især  kollektive  egenskaber  som teamwork, hård fight og køligt overblik.

I det tredje tema, »Man er imponeret af Danmark«, kan »Danmark« ikke uden videre byttes ud med »Sverige«. Bortset fra OL i London i 1948, kan man ikke sige, at Dagens Nyheter har været specielt interesseret  i,  hvad  omverdenen  har  ment  om svensk fodbold. Man  kan selvfølgelig hævde, at der ikke var så meget at spørge om i 1912, og i 1952 var avisen som nævnt småutilfreds med de svenske præstationer til trods for bronzemedaljen. Alt i alt virker det dog, som om interessen i Politiken for, hvad  omverdenen  mener  om  dansk  fodbold og Danmark, er både større og mere konstant,  end  den  tilsvarende  svenske  interesse er det i Dagens Nyheter .

## Diskussion

»Vi er ikke skabte til Højhed og blæst, ved jorden at blive, det tjener os bedst«

Disse  linier  fra  1820  af  nationalskjalden, N.F.S.  Grundtvig  er  kendt  af  alle  i  Danmark, og de ses ofte som udtryk for noget meget dansk. En anden digter, der også ofte citeres, når diskussionen falder på

danskhed, er Aksel Sandemose. Hans »Jantelov« fra 1933 fremhæves ofte. 32 De kendteste paragraffer i »loven« er formentlig den første: »Du skal ikke tro, du er noget«  samt  den  tiende  og  sidste:  »Du  skal ikke tro, du kan lære os noget«. Danskerne har et had-kærlighedsforhold til Janteloven, der på den ene side er noget, vi identificerer  os  med  og  opfatter  som  meget dansk, men som på den anden side jo ikke just med sin blanding af forstilt ydmyghed og demonstrativ selvtillid er et positivt signalement af »os«.

I en mere moderne iagttagelse af danskhed  er  det,  ifølge  sociologen  Peter  Gundelach, en typisk dansk attitude ikke at have høje forventninger til noget som helst. I tidens  løb  har  denne  holdning  været  med til  at  placere  danskerne i top i forskellige »tilfredshedsundersøgelser«  mht.  livskvalitet, netop fordi ambitionsniveauet ikke er højt. Politisk set ønsker danskerne at skabe konsensus  om  så  mange  emner  som  muligt. Dette ønske om konsensus er ofte blevet set som et bevis for en særlig dansk forhandlingsmoral, der tilsiger, at den rigtige løsning som regel kan findes via forhandling og gennem diskussion. At lægge vægt på  konsensus  kan  også  ses  som  en  afvisning af autoritet, og Danmark har en af de mest  antiautoritære  befolkninger  i  Europa. 33 Andre forskere har påpeget, at Danmark er skrumpet noget i tidens løb, idet vi har  mistet  territorium  til  begge  vore  naboer, Sverige og Tyskland i diverse krige. Således  har  Danmark  bevæget  sig  fra  at være et land med en vis regional magt til et land uden magt, hvilket har haft betydning for vor selvopfattelse. Selv om moderniteten på den ene side også stiller sine krav til os, har traditionen på den anden side spillet en stor rolle, bl.a. i en demonstrativ stolthed over det, der nu engang er tilbage. Fornemmelsen af, at svunden storhed til trods besidder  vi  som  danskere  en  særlig  moralsk kvalitet, kan følges tilbage i historien, ikke kun hos Grundtvig, og er ikke ukendt i vore dage.

Opsamlende  kan  man  med  vore  dages forskning om emnet sige, at store dele af det 20. århundredes debat om danskhed indeholder et positivt (Grundtvig?) perspektiv og et negativt (Sandemose?) perspektiv. Begge  eksisterer  samtidigt.  Det  positive perspektiv tager udgangspunkt i, at danskhed hviler på begreber som »demokratisk sindelag«,  »jævnhed«,  »tolerance«,  »ligefremhed« og »antiautoritetstro«, mens det negative perspektiv lægger vægt på »selvtilstrækkelighed«, »ufunderet bedreværd«, »smålighed« og dyrkelse af Janteloven. 34

I  det  følgende  vil  diskursen  om  danskhed i samfundet og på Politikens sportssider  blive  sammenlignet,  og  herunder  vil Dagens  Nyheter blive  inddraget.  Indledningsvis må det fastslås, at tekststykkerne fra Politiken (og Dagens Nyheter ) naturligvis i deres oprindelse kan være tendentiøst formulerede fra journalistens side. Måske har  de  citerede  personer  endog  slet  ikke talt med journalisten; det er der mange eksempler  på  i  dansk  sportsjournalistiks  historie.  Det  er  imidlertid  af  mindre  betydning  i  denne  sammenhæng.  Journalisten har  gengivet  eller  måske  konstrueret  formuleringer, som han formentlig på et ubevidst  plan  mener,  er  i  overensstemmelse med den generelle opfattelse, med »virkeligheden«.

Ifølge Politiken spillede  Danmark  som nævnt altid kun fodbold efter reglerne og under iagttagelse af fair-play og sand amatørisme. »De andre« havde ofte ikke tilsvarende høj standard. Den følelse af at opføre sig korrekt, mens de andre snyder, kan rubriceres under den tidligere nævnte »negative«  danskhed  som  et  »ufunderet  bedreværd« eller  måske  ligefrem  »smålighed«.

OL i London i 1948 gav en overraskende bronzemedalje. Gunnar Nu-Hansen, der om nogen var »Mr. Idræt-og-danskhed«, interviewer her John Hansen og Carl Aage Præst. Danmark havde vundet over Ægypten, der tilsyneladende - bemærk Hansens plaster i panden og Præsts bind om hånden - levede fuldt op til Politikens påstande gennem mere end 50 år om, at danske landshold aldrig gik over stregen, mens modstanderne meget ofte gjorde det.

Den kan genfindes i dele  af  debatten  om vort tilhørsforhold til EU.

Fornemmelsen  af,  at  udviklingen  ikke er, hvad den burde være, eller som den har været  tidligere,  kunne  ligeledes  tolkes  ud af Politiken og er med lidt god vilje også synlig  i  vore  dage.  Vi  har  sjældent,  også selv om vi generelt set er tilfredse med vore  livsbetingelser,  høje  forventninger  om fremtiden. Det er et træk ved den danske »karakter«,  som  man  (se  for  eksempel Gundelach) meget ofte støder på i beskrivelser af danskhed. 35 Endelig må det siges, at medierne og vi også i vore dage viser en overvældende interesse i udlandets syn på »os«, især når interessen er positiv. Det er der  daglige  eksempler  på.  Vi  opsøger  og afspejler os stadig i omverdenens interesse, som vi tager til os med glæde. Omvendt forstyrres  vi,  når  »de  andre«  ser  et  andet billede, end vi gør.

I sammenligningen mellem Politiken og Dagens Nyheter har det vist sig, at der er visse forskelle i signalementet af »danskhed«  respektive  »svenskhed«.  Samlet  set synes det at kunne påvises, at selv om der er  mange  lighedspunkter  mellem  »danskhed« og »svenskhed« som beskrevet i aviserne,  er  der  også  forskelle.  De  anvendte stereotyper er således ikke kun fælles nordisk  eller  europæisk  tankegods,  men  har også nationalt særpræg.

Denne undersøgelse tager udgangspunkt i nationalsporten fodbold. Det kunne selvfølgelig tænkes, at resultatet ville være blevet  anderledes,  hvis  »svenskheden«  og »danskheden« var blevet undersøgt ud fra for eksempel VM i ishockey eller badminton, hvor de to lande er i hver sin verdenselite.  Et  kvalificeret  gæt  er  imidlertid,  at begge lande og deres aviser ville have haft forventning  om  at  få  den  nationale  selvværdsfølelse  styrket,  og  at  der  ikke  ville være blevet taget let på fiasko. En forventet dansk succes i badminton ville således være  blevet  tillagt  andre  årsager  end  en overraskende  succes  i  fodbold.  Der  ville derfor  formentlig  være  blevet  trukket  på andre men stadigvæk genkendelige, positive  stereotyper.  Det  samme  resultat  ville man formentlig  også  komme  til,  hvis  det snævert havde været Danmark og Sverige i indbyrdes fodboldopgør, der var blevet undersøgt. For eksempel i form af de såkaldte »arvefjendeopgør«, der ca. 1920-1980 havde  en  fremtrædende  plads  i  de  to  landes medie- og idrætsbillede. Arsenalet  af  stereotyper ville være blevet betragteligt udvidet qua den fælles historie og storebrorlillebror forholdet, men de ville formentlig stadig blive taget fra den »officielle« kasse med karakteristika. Den eneste fælles kamp i denne artikel, London 1948, antyder dette.

## Konklusion

Det ser ud til, at mange af de karakteristika, der formodes at være en beskrivelse af danskhed for tiden, også kan findes i perioden 1908-1960 og endda kan trække spor endnu længere tilbage. Med den forsigtighed, der ligger i materialets art og omfang og  vanskeligheden  ved  at  foretage  historisk komparation af begreber, ser det således  ud  til,  at  centrale  karakteristika,  der indgår  i  et  begreb  som  »danskhed«,  er langtidsholdbare  og  træder  tydeligt  frem på sportssiderne.

En sammenligning mellem »danskhedsdiskursen«  på Politikens sportssider  og  i »samfundet«  synes  at  vise,  at  der  er  god overensstemmelse, hvad det såkaldte »positive perspektiv« angår. Politiken tillægger »os« en række positive egenskaber. Det gør avisen dels direkte og dels ved at beskrive »de andre« på en måde, så vore positive  kvaliteter  indirekte  understreges. Det er i det hele taget de positive aspekter på danskhed, Politiken er interesseret i, aldrig det »negative perspektiv«.

En (mindre) sammenligning mellem Politiken og Dagens Nyheter synes at vise, at selv om der er en række ligheder mellem de to  avisers  version  af  henholdsvis  »danskhed« og »svenskhed«, er der også forskelle. Politiken benytter  sig  således  ikke  kun  af stereotyper, der har udgangspunkt i fællesnordisk eller -europæisk tankegods.

Politiken er alt i alt med til at bekræfte og udbygge det (positive) billede, vi har af os selv som danskere, og Politikens reportager er brugbare til at analysere og forstå, hvorledes vi konstituerer »vores« nationale (positive)  identitet  i  mødet  med  »dem«. Politikens reportager  fra  OL med  dansk deltagelse omhandler i sagens natur internationale begivenheder, men de sættes altid i nationalt perspektiv og kontekst.

## Noter

1. Billig M (1995). I denne artikel er også trukket på John  Andrew  Cranfields  tolkning  af  Billig.  Se: Cranfield, JA. (2000), pp. 90-95.
2. Danmark deltog også i de olympiske fodboldturneringer ved OL i 1906 (Athen), 1972 (München) og 1992 (Barcelona). Fodboldturneringen i 1906, som Danmark i øvrigt vandt, er fravalgt fordi turneringen  ikke  blev  gennemført  med  et  officielt dansk hold, der ydermere kun spillede mod regionale  hold  i  turneringen.  Hverken  turnering  eller hold anerkendes således af DIF, DBU eller IOC og satte sig ikke overvældende spor i de danske medier.  Turneringerne  i  1972  og  1992  er  ikke medtaget, idet artiklen lægger vægt på den periode, hvor avisen var det helt centrale medie til formidling af sport.
3. Det  må  pointeres,  at  når  begrebet  nationalisme bruges i denne artikel, er det i Billigs forståelse af begrebet. Dvs. at nationalisme er allestedsværende og ofte uudtalt, men altid kan udløses i kølvandet på mere eller mindre tilfældige begivenheder. En traditionel definering af begrebet »nationalisme« indeholder ofte mindst tre vinkler. Den første har  et  individuelt  perspektiv,  idet  den  tager  udgangspunkt  i  den  hengivenhed,  den  enkelte  kan have  til  sin  nation.  Den  anden  vinkel  er  på  nations- eller statsniveau og læner sig op af en doktrin, der går ud på at nationale interesser, sikkerhed  etc.  er  vigtigere  end  internationale  hensyn. Den  sidste  vinkel  handler  om  ønsket  om  eller kampen for national uafhængighed. I denne artikel er det kun den første vinkel, der har interesse.
4. Den  Store  Danske  Encyklopædi  bd.  4  (København, 1996), s. 618-619.
5. Argumentet er lånt af Ehn B, Frykman J &amp; Löfgren O. (1993), pp. 267-268. Selv om argumentet således er svensk og har 15 år på bagen, har udviklingen vist, at det stadig har stor gyldighed.
6. Tomlinson A (et al.) (1999), p. 182.
7. »Dagens Nyheter« har været aktiv i samme periode og minder som avis betragtet i nogen grad om »Politiken  ».  Det  gælder  såvel  politisk  orientering, indflydelse i mediebilledet som interesse for sport.
8. Ehn, Frykman og Löfgren har individuelt og i forskellige  kombinationer  af  samarbejde  bl.a.  vist, hvorledes  national  identitet  er  baseret  på  hverdagsrutine,  kropsbevægelse,  sportssiderne  i  aviserne,  i  forholdet  til  naturen  etc.  I  bogen Försvenskningen av Sverige (1993) arbejder de sam-
9. men om at påvise, hvorledes »det nationale« gentagne gange ændrer form og indhold i relation til forskellige  tidsperioder  og  sociale  miljøer.  Også Blain N. (et al.) (1993) har imidlertid været til inspiration.
9. Ehn B, Frykman J &amp; Löfgren O. (1993), pp. 9-16. 10. Anderson B. (1991).
11. Grant  J  &amp;  Graham  W.  (red.)  (1994),  p.  7.  Her oversat efter Cranfield (2000), p. 95.
12. Ehn B. (1993), pp. 204-233.
13. Dagbladet  Politiken:  21.  okt.  1908;  1.,  5.  jul. 1912; 27. jul., 29. jul., 2., 5., 11., 12. aug. 1948; 16., 17., 22., 25. jul. 1952; 6., 8., 10., sep. 1960.
14. Politiken, 5. sep.1960.
15. Dagens  Nyheter,  4.  jul.  1912,  Politiken  5.  jul. 1912, Dagens Nyheter, 11.aug. 1948 og Politiken, 11.aug. 1948.
16. Politiken, 5. jul. 1912; 12.aug. 1948 og 22. aug. 1960.
17. Jørgensen P. (1997) pp. 163-184.
18. Politiken, 14. aug. 1948.
19. Politiken,  26.  okt.  1908;  6.  jul.  1912;  30.  aug. 1920.
20. Politiken 26. jul. 1952.
21. Politiken,  11.  aug.  1948,  25.  jul.  1952,  9.  sept. 1960.
22. Politiken, 6. sept. 1960.
23. Politiken, 23., 26. okt. 1908; 30. jun. 1912; 1. august 1948; 15. jul., 22. jul. 1952; 2., 6. sept. 1960
24. Politiken, 19. jul. 1952.
25. Politiken, 12. aug. 1948.
26. Politiken, 20., 25. okt. 1908; 3., 4. jul. 1912; 11. aug. 1948; 26. jul. 1952; 10. sep. 1960.
27. Ehn B. (1989), p. 62.
28. Fokus på Folkeoplysning (2005), p.12.
29. Dagens Nyheter, 11., 14. aug. 1948; 24. jul.1952.
30. Dagens Nyheter, 22., 29. jun. 1912.
31. Dagens Nyheter, 29.7., 3. aug. 1952.
32. Sandemose A. (1933).
33. Gundelach P. (1992). Gundelach får sine antagelser bekræftet ti år efter (Gundelach P. 2002)). Også Warring A. (2003) kan i store træk bekræfte antagelserne.
34. Den  Store  Danske  Encyklopædi,  (1996)  op.cit., s. 619.
35. I de internationale »tilfredshedsundersøgelser« er Danmark som nævnt altid placeret helt i top. I en undersøgelse af hvorfor danskerne altid er placeret  foran  for  eksempel  svenskerne  og  finnerne fremhæves bl.a., at danskerne generelt har mere

realistiske forventninger til fremtiden end broderfolkene og derfor bliver sparet for mange skuffelser. Christensen K (m. fl.) (2006), pp. 1289-1291.

## Litteratur

- Anderson B. Imagined Communities - Reflections on the  Origin  and  Spread  of  Nationalism (London, 1991).
- Billig M. Banal Nationalism (London, 1995).
- Blain  N.  (et  al.) Sport  and  National  Identity  in  the European Media (London, 1993).
- Christensen,  K.  (m.fl.): Why are Danes the world ' s happiest nation? I: British Medical Journal (BMJ) 333-2006, pp.1289-1291.
- Cranfield JA. Nationens ansigt. Sport og Nationalisme . Idrætshistorisk Årbog 2000 (16), pp. 87-102.
- Den Store  Danske  Encyklopædi  bd.  4  (København, 1996), pp. 618-619.
- Ehn B, Frykman J &amp; Löfgren O. Försvenskningen av Sverige (Stockholm, 1993).
- Ehn  B.  »National  feelings  in  Sport«.  I:  Ethnologia Europaea bd. XIX (1989).
- Grant J &amp; Graham W. (red.), Scottish Sport in the Making of the Nation - Ninety Minute Patriots? (Leicester, 1994).
- Gundelach P. Danskerens Særpræg. Dansk Udenrigspolitisk Årbog 1992, pp.133-140.
- Gundelach P. Det er dansk (København, 2002).

Denne artikel er således på det punkt i overensstemmelse med Gundelach (1992).

- Himmelstrup J. Forfatningen serveret på et sølvfad . I: Fokus på Folkeoplysning 3-2005, pp.12-13.
- Jørgensen P. Ro, Renlighed, Regelmæssighed (Odense, 1997).
- Sandemose A. En flygtning krydser sit spor (København, 1933).
- Tomlinson A. (et al.). Understanding sport - An Introduction  to  the  Sociological  and  Cultural  Analysis of Sport (London, 1999).
- Warring A. Historiens magt: grundlovsfejringer 1849-1999 (Århus, 2003)

## Arkivmateriale:

Dagbladet Politiken , 1908: (20.10.-29.10)

Dagbladet Politiken , 1912: (25.6.-6.7.)

Dagbladet Politiken , 1920: (23.8.-30.8.)

Dagbladet Politiken , 1948: (16.7-15.8.)

Dagbladet Politiken , 1952: (10.7.-26.7.)

Dagbladet Politiken , 1960: (20.8.-13.9.)

Dagens Nyheter , 1912: (21.6.-8.7.)

Dagens Nyheter , 1948: (28.7.-15.8.)

Dagens Nyheter , 1952: (15.7.-3.8.)