Trives trivsel i målstyringen af universiteterne?
Forfattere: Thomas Skinnerup Philipsen
Tidsskrift: tidsskriftforuddannelsesvidens (2022-05-16)

BY

..:.

DJES

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

May 2022

Volume 1

Number 1

DJES

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

/~ AARHUS UNIVERSITET

## Indblik &amp; Indspark

## Trives trivsel i målstyringen af universiteterne?

En analyse af studentertrivsel i de strategiske rammekontrakter

Thomas Skinnerup Philipsen

Ph.d.-studerende ved Institut for Regnskab, Copenhagen Business School

Publiceret online 15. maj, 2022

Dette værk er licenseret under en

Creative Commons Kreditering 4.0 International-licens

DJES udgives af Afdeling for Uddannelsesvidenskab, Danmarks institut for Uddannelse og Pædagogik, DPU, Aarhus Universitet, AU

D

## Trives trivsel i målstyringen af universiteterne? En analyse af studentertrivsel i de strategiske rammekontrakter

Thomas Skinnerup Philipsen 1

Stikord: Trivsel, strategiske rammekontrakter, præstationsmålinger

## Introduktion

Universiteterne og UFM har indgået de første strategiske rammekontrakter (for CBS, AU og DTU), og som noget nyt er studentertrivsel et af de strategiske mål, som universiteterne skal måles og vurderes på. Det styrkede fokus på trivsel har politisk bevågenhed for regeringen, og inklusionen af trivsel i de strategiske rammekontrakter vidner om den politiske vilje til at gøre noget ved emnet. Dog er det relevant at stille spørgsmålstegn ved, om det giver mening at inkorporere trivsel i et officielt resultatmålesystem, og om de konkrete måder universiteterne har gjort det på er effektfulde. Indsparket stiller skarpt på studentertrivsel som et mål i de strategiske rammekontrakter ved at undersøge deres konceptuelle kvalitet. Indsparket gennemgår litteraturen om præstationsmålinger for den offentlige sektor og universiteterne og den skitserer en analytisk ramme for at forstå samt diskutere den konceptuelle kvalitet i resultatkontrakter. Med udgangspunkt i en analyse af tre universiteters kontrakter diskuteres den potentielle effekt af trivsel i rammekontrakterne og betydningen for uddannelsesstyringen.

## Præstationsmålinger i den offentlige sektor og på universiteter

Præstationsmålinger i den offentlige sektor er en del  af  det  internationale  skift  imod  New  Public Management, hvor offentlige institutioner styres efter  deres  outputs  (Hood,  1991).  Ifølge  Kure, Nørreklit &amp; Røge (2020) fungerer præstationsmålinger bedst i den private sektor, hvor der er veldefinerede processer, og hvor resultater kan måles i monetære enheder. Kure et al. (2020) fremhæver udfordringerne ved at overføre den private model for  resultatkontrakter  til  den  offentlige  sektor, som er kendetegnet ved uklare mål, svært kvantificerbare resultatstandarder og høj kompleksitet i overensstemmelse mellem den operationelle aktivitet og organisationens formål (Speklé, Verbeeten, &amp; Widener, 2022). Denne store mængde af udfordringer i brugen af præstationsmålinger og resultatkontrakter betyder, at emnet er blevet kaldt den 'ultimative udfordring' inden for offentlig styring (Arnaboldi, Lapsley, &amp; Steccolini, 2015). På trods af de praktiske og konceptuelle  udfordringer  ved  præstationsmålinger og resultatkontrakter er de stadig en central del af den offentlige styring.

1 Kontakt : Thomas Skinnerup Philipsen, tsph.acc@cbs.dk, Ph.d.-studerende ved Institut for Regnskab, Copenhagen Business School

Præstationsmålinger og resultatkontrakter dominerer også inde for universitetssektoren, hvor outputstyring er blevet en central del af statssystemers forsøg på at sikre effektivitet i driften af universiteterne. Resultatkontrakter skaber en ny form for  kontrol  og  styring  af  institutionerne  ved  at skabe  en  ny  form  for  accountability,  hvor  man sammenligner de opnåede resultater med de aftalte målsætninger og måltal (Parker, 2013). Forskningen peger på, at universiteterne ofte inkluderer resultatmålene i den officielle organisations- og ledelsesstruktur, mens de afkobler dem fra de faktiske aktiviteter blandt medarbejdere (Dobija, Górska, Grossi, &amp; Strzelczyk, 2019). Dette medfører en symbolsk brug af resultatmål, hvor man forfølger  og  opfylder  målene for at fremstå legitim over for omverdenen, men hvor målsætningerne har  ingen  eller  lille  effekt  internt  på  universiteterne (Dobija et al., 2019).

Ifølge Kure et al. (2020) er det vigtigt at analysere selve resultatkontrakterne og deres konceptuelle  styrke  og  ikke  kun  brugen  af  dem.  Hermed undersøges  aktørernes  evne  til  at  skabe  en  meningsfuld, veldefineret og fælles forståelse af virkeligheden i og omkring kontrakten, hvilket betinger en reel opfyldelse af målsætningerne. Man kan ikke forvente, at målsætningen 'bedre undervisning' kan oversættes til interne målsætninger og handlinger på en meningsfuld måde, før der er en  delt  forståelse  blandt  kontraktens  parter  om, hvordan  abstrakte  ideer  omsættes  til  konkrete målsætninger, og hvordan disse opnås. Konceptuel kvalitet har tre dimensioner: 1) konceptet skal tilskrives  en  fælles  abstrakt  mening,  2)  der  skal være enighed blandt aktører om eksempler som referencepunkter, og 3) konceptet skal suppleres af  flere,  kvalitative  eller  kvantitative,  kriterier, som er med til at konkretisere den abstrakte idé (Kure et al., 2020).

For at opnå denne sammenhæng mellem målsætning,  handling  og  opnåelse,  kræves  der  en stærkt  konceptuel  kvalitet  i  kontrakterne.  Hvis den konceptuelle kvalitet er lav, opstår der tvivl om,  hvad  en  målsætning  betyder,  hvilke  måltal der  skal  bruges,  og  hvilke  handlinger  der  skal igangsættes for at opfylde målsætningen. Dermed risikerer aktørerne at skabe en illusion om fænomenet,  eksempelvis  studentertrivsel,  og  en  illusion om hvorvidt og hvordan man styrer og kontroller det.  Sådanne illusioner mindsker effekten af resultatkontrakterne, da det svækker den kausale  sammenhæng  mellem  målsætning  (hvad  vi vil opnå), vurderingsgrundlaget (hvornår ved vi om vi har opnået målsætningen), måleinstrument (hvad vi måler for at konkretiserer måltallet), og aktiviteterne der igangsættes for at opnå målsætningen. Effekten af, at der skabes en illusion om kontrol, er at ledelsen magtposition bliver styrket. Den manglende fælles referenceramme for at vurdere gode og dårlige målsætninger giver ledelsen mulighed for at styrke og udvide deres magtposition ved at pådutte organisationen en række arbitrære aktiviteter og målsætninger, som hverken interne eller eksterne interessenter kan holde dem ansvarlige for.

For at forstå effekten og betydningen af det nye fokus på studentertrivsel i de strategiske rammekontrakter  analyserer  jeg  nu  den  konceptuelle kvalitet og sammenhængen mellem målsætning, måltal,  måleinstrument  og  de  handlinger  der igangsættes.

Tabel 1 viser et overblik over resultatet af analysen,  herunder  hvordan  kontrakterne  definerer studentertrivsel,  deres  strategiske  målsætninger og vurderingsgrundlag, hvordan de måler trivsel samt de konkrete aktiviteter de igangsætter.

Tabel 1. Trivsel i de strategiske rammekontrakter

| Universitet                    | CBS                                                                                                                                                                                           | DTU                                                                                                                                            | AU                                                                                                                                                                                            |
|--------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Definition på studentertrivsel | Trivsel defineres ikke ekspli- cit. Instrumentel og indivi- duel forståelse af trivsel. Mis- trivsel er den studerendes manglende evne til at leve op til sociale og faglige forvent- ninger. | Trivsel defineres ikke eksplicit, mentrivsel ses sometresultat af at studerende møder et fagligt miljø af høj kvalitet og et godt studiemiljø. | Trivsel defineres ikke eksplicit, men anskues som et resultat af gode sociale og faglige fælles- skaber. Trivsel sker efter over- gangen fra gymnasiet gennem integration ind i fællesskaber. |
| Strategisk målsætning          | 'CBS styrker de studerendes faglige udvikling og trivsel'.                                                                                                                                    | 'DTU's uddannelser skal være af højeste faglige kvalitet og rammerne for læring og trivsel skal opleves som optimale'                          | 'Styrke studie - og undervis- ningsmiljøerne med øget faglig og social integration for derved at sikre bedre fastholdelse af og større læringsudbytte for nye studerende'                     |
| Vurderings- grundlag           | 'CBS-studerende oplever fortsat trivsel og kvalitet på deres uddannelse'.                                                                                                                     | 'Fastholde god trivsel blandt DTU-studerende'.                                                                                                 | 'Fortsat høj vurdering fra de studerende af studie - og un- dervisningsmiljø'                                                                                                                 |
| Måleinstrument for trivsel     | Spørgsmål: 'Jeg er sikker på, at jeg kan klare det, der forventes af mig på min uddannelse'                                                                                                   | Spørgsmål: 'Jeg føler mig generelt godt til- pas på min uddannelse'.                                                                           | Spørgsmål: 'Der er et godt socialt miljø' og 'Der er et godt faglige miljø'                                                                                                                   |
| Aktiviteter der igangsættes    | Udarbejdelsen af internt struktur for trivselsudfor- dringer Udbyde redskaber til Selvrefleksion, som yoga og meditation                                                                      | Udpegelsen af centralt Trivselsteam Forbedre studiestartsforløb Opstille studiemiljøshandlings- plan                                           | Udvikle pre- og onboarding indsatser Didaktiske kurser for førsteårs- undervisere Forbedre studiestartsforløb Udvikle fysisk miljø                                                            |

## Studentertrivsel i de strategiske rammekontrakter

## Definition af trivsel

I  CBS's  kontrakt  defineres  trivsel  ikke  eksplicit, men  der  er  en  instrumentel  og  individualiseret forståelse  af  trivsel,  og  høj  trivsel  anses  som  en måde til at skabe motivation og sikre 'et stort læringsudbytte og en stærk faglig udvikling' (CBS, 2022,  s.  10).  CBS's  kontrakt  definerer  mistrivsel, som den studerendes manglende håndtering af et 'stort  og  individualiseret  forventningspres  fra mange sider (familie, venner, studiet, sociale medier, ect).' (CBS, 2022, s. 10). Trivsel forstås som de studerendes evne til at håndtere disse forventninger gennem 'redskaber, strukturer og fællesskaber som kan fungere som modvægt til det oplevede pres og være med til at styrke og udvikle de studerendes faglige motivation og sociale trivsel på studiet' (CBS, 2022, s. 10).

DTU's kontrakt  giver  heller  ikke  en  eksplicit definition af trivsel, men beskriver det som et resultat af stærke faglige miljøer og et godt studiemiljø. DTU fremhæver, at 'et stærkt fagligt engagement, et sundt studiemiljø og adgang til unik infrastruktur  skal  samtidig  danne  grundlaget  for god trivsel' (DTU, 2022, s. 8). Kontrakten lægger stor vægt på, at høj faglig kvalitet sikrer god trivsel, ved at fremhæve forskningsinfrastruktur såsom adgang til laboratorier og bestemt udstyr som grundlaget for  god  trivsel.  For  DTU  er  det vigtige at der skabes 'et stærkt fagligt og socialt tilhørsforhold' til universitet, og der skal derfor være en stærk relation mellem den enkelte studerende og de faglige og sociale miljøer gennem hele uddannelsesforløbet.

AU definerer ikke, hvad trivsel er, men understreger, at trivsel er et resultat af at have gode sociale og faglige miljøer. AU beskriver, hvordan de vil 'fremme den faglige og sociale integration' for den studerende ind i universitetets 'faglige og sociale fællesskaber' (AU, 2022, s. 8). Trivsel er en aktiv inddragelse og deltagelse i en række fællesskaber.  AU fokuserer på, hvornår integrationen, og  dermed  trivslen,  sker.  Det  er  i  'overgangen mellem  gymnasieskolen  og  universitetet'  (ibid), at den sociale og faglige integration skal ske, og der en implicit antagelse om, at integration er en éngangsproces, som, hvis den lykkes, skaber god trivsel.

Der er forskel i definitionen af trivsel som abstrakt idé. Hvor CBS fokuserer på den enkelte studerende og det pres, de oplever, flytter DTU og AU-fokus over til det faglige og sociale miljø. Men her er der også forskelle mellem de to universiteter.  DTU  positionerer  det  faglige  miljø,  såsom forskningsinfrastruktur, som det mest centrale, og studiemiljøet som noget man bør have en tilknytning til. AU snakker derimod om en decideret integration ind i sociale og faglige miljøer, og specificerer,  at  dette  sker  på  et  bestemt  tidspunkt  for den studerende, nemlig i overgangen fra gymnasiet. En anden forskel er, at CBS ser trivsel som et middel til at opnå god læring, hvor AU og DTU i stedet definerer trivsel som resultatet af gode faglige- og sociale miljøer.

Den manglende fælles definition blandt aktørerne om, hvad studentertrivsel er, betyder, at universiteterne  fortolker  og  definerer  den  abstrakte idé  på  forskelligartede  måder.  Det  medfører,  at kontrakterne arbejder med studentertrivsel ud fra vidt forskellige præmisser og forståelsesrammer. Den  manglende  fælles  forståelse  af  trivsel  på tværs  af  institutionerne  og  UFM  er  med  til  at svække den konceptuelle kvalitet.

## De strategiske målsætninger og måltal

CBS's mål er, at universitetet 'styrker de studerendes faglige udvikling og trivsel' (CBS, 2022, s. 10).  På  CBS  er  den  individuelle  studerende  den enhed,  som  der  arbejdes  ud  fra  for  at  forbedre trivslen. Det er den individuelle studerendes faglige udvikling og trivsel der fremhæves som det strategiske  mål,  og  ved  at  forbedre  den  enkelte studerendes trivsel  skaber  man  bedre  læring  og kvalitet i undervisningen. Grundlaget for at vurdere målopfyldelsen for CBS er studenterbaseret, og er, at ' CBS's studerende oplever fortsat trivsel og  kvalitet  på  deres  uddannelse'  (CBS,  2022,  s. 11).  Der  er  en  klar  intern  sammenhæng  mellem CBS's definition af studentertrivsel, deres målsætning for den, og hvordan de vurderer at have opnået målsætningen.

DTU's målsætning er, at 'DTU's uddannelser skal være af højeste faglige kvalitet og rammerne for læring og trivsel skal opleves som optimale' (DTU,  2022,  s.  8).  Uddannelserne  og  rammerne omkring trivslen er de enheder universitetet arbejder  med,  hvilket  afspejler  DTU's  store  fokus  på det faglige indhold i deres uddannelser, samt at studiemiljøet  er  en  ramme,  som  studerende  kan være  inden  for  gennem  deres  tilhørsforhold  til det. Målopfyldelsen for DTU er, at 'Fastholde god trivsel blandt DTU-studerende' (DTU, 2022, s. 9). Beskrivelsen  af  målopfyldelsen  flytter  fokus  fra uddannelserne over til de enkelte studerende og antyder, at god trivsel allerede er opnået i en grad, som  skal  opretholdes.  Dermed  er  der  sammenhæng mellem DTU's definition og målsætning for studentertrivsel, men i deres vurderingsgrundlag sker der et skift fra det faglige miljø og uddannelserne over til de studerende som enhed.

AU  nævner  ikke  trivsel  i  deres  målsætning, som er, at universitetet  skal  'Styrke  studie  -  og undervisningsmiljøerne med øget faglig og social integration for derved at sikre bedre fastholdelse af og større læringsudbytte for nye studerende'. (AU, 2022, s. 8). Der er dog en høj grad af overensstemmelse mellem universitets forståelse af trivsel og den strategiske målsætning, da studie- og undervisningsmiljøerne udgør de enheder, der skal forbedres, og da integrationen ind i miljøerne er midlet til at opnå forbedringen. Det er bemærkelsesværdigt, at trivsel ikke nævnes i målsætningen, og man kan spørge, hvorfor universitetet så bør arbejde med det. Det understreger dog, at AU ser trivsel som et resultat af at forbedre studie- og undervisningsmiljøerne. Vurderingsgrundlaget er en 'Fortsat høj vurdering fra de studerende af studie- og undervisningsmiljø' (AU, 2022, s. 9). Opfyldelseskriteriet  viser  en  intern  sammenhæng mellem definitionen  af  trivsel,  målsætningen  og opfyldelseskriteriet,  ved  at  fremhæve  de  sociale og  faglige  miljøer.  Det  er  dog  bemærkelsesværdigt, at ordet trivsel forsvinder fra både målsætningen og opfyldelseskriteriet, og dette viser svagheden  ved  den  manglende  fælles  forståelse  af hvad trivsel er.

Universiteterne arbejder forskelligt i forhold til at  sætte  strategiske  målsætninger  som  afspejler deres forskellige definitioner (eller mangel derpå) af  trivsel.  De  strategiske  målsætninger og opfyldelseskriterier  for  universiteterne  viser,  at  der  i nogen  eller  høj  grad  er  en  intern  sammenhæng mellem definition og forståelse af trivsel, og hvordan universiteterne og UFM vurderer graden af opnåelse. Dog er der stor forskel på hvilke enheder  universiteterne  arbejder  gennem  for  at  forbedre  trivsel;  de  studerende,  uddannelserne  og rammerne for studiemiljøet, eller direkte gennem det sociale og faglige miljø. Dette indikerer, at der mangler eksemplariske referencepunkter for, hvad trivsel er, hvilket medfører stor diversitet i forsøget  på  at  konkretisere  den  abstrakte  idé  til mere konkrete målsætninger og vurderingsgrundlag  på  tværs  af  universiteterne.  Samtidig fremhæver  diversiteten  i  de  strategiske  målsætninger manglen på en kollektiv forståelse af trivsel på tværs af universiteterne, som betyder, at AU helt undgår at bruge ordet 'trivsel' i deres målsætning.

## Måleinstrumenter i kontrakterne

Overordnet set benytter alle tre universiteter det samme  overordnede  måleinstrument  i  form  af 'Danmarks Studieundersøgelse', som er en national undersøgelse, som leverer data til Uddannelseszoom  samt  UFM's  læringsbarometer.  Selvom alle  tre  universiteter  bruger  data  fra samme undersøgelse, vælger de dog vidt forskellige spørgsmål fra undersøgelsen.

CBS benytter spørgsmålet 'Jeg er sikker på, at jeg kan klare det, der forventes af mig på min uddannelse', som måler de studerendes egen vurderingen af, hvor gode de er til at håndterer forventninger  på  uddannelsen.  Der  er  en  direkte  sammenhæng  mellem  CBS's  definition,  målsætning og  vurdering  og  det  valgte  måleinstrument,  da alle har den studerende som enhed og fokuserer på håndteringen af forventninger til uddannelse. Den interne sammenhæng mellem den abstrakte idé, eksemplificeringen i målsætningerne og den kvantitative måling af trivsel peger på en højere konceptuel kvalitet i CBS 's kontrakt.

DTU  bruger  det  mere  overordnede  spørgsmål 'Jeg føler mig generelt godt tilpas på min uddannelse', hvilket i lille grad afspejler deres fokus på den faglige kvalitet og studiemiljøet, som fremhæves i definitionen og den strategiske målsætning. De  supplerende  kriterier,  her  den  kvantitative vurdering af spørgsmålet om veltilpashed blandt studerende,  konkretiserer  trivsel  som  begreb  i DTU's  kontrakt,  men  der  sker  et  skred  væk  fra universitets definition af trivsel som abstrakt idé, hvilket medfører en lav konceptuel kvalitet.

AU fokuserer, i forlængelse af deres målopfyldelseskriterie, på at måle på de studerendes svar på spørgsmålene om 'Der er et godt socialt miljø' og 'Der er et godt faglige miljø'. De konkrete måleinstrumenter  har  en  stærk  sammenhæng  med AU's  definition  af  trivsel,  og  understøtter  den valgte definition af trivsel.

Der opstår dog et centralt problem, når man ser på  tværs  af  kontrakterne:  De  specifikke  måleinstrumenter, i form af de konkrete spørgsmål, belyser vidt forskellige aspekter af trivsel og måler på ingen måde det samme. Dette vidner om lav konceptuel  kvalitet  på  tværs  af  kontrakterne.  AU's spørgsmål er fra den del af 'Danmarks Studieundersøgelse', som omhandler det overordnede faglige og sociale miljø, mens CBS og DTU benytter spørgsmål fra afsnittet om trivsel. Der er ikke nogen  forklaring  på,  hvorfor  man  ikke  vælger  at måle på det samme på tværs af institutioner, eller hvorfor man ikke bruger alternative spørgsmål fra undersøgelsen såsom 'Har du oplevet at føle dig ensom på studiet',  'Jeg  kan  komme  i  tvivl  om, hvorvidt jeg hører hjemme på min uddannelse', eller 'Det sociale miljø øger min motivation for at studerede'. En anden mulighed er at beregne et gennemsnit af alle 15 spørgsmål omkring trivsel for dermed at få et mere holistisk billede af fænomenet. På trods af en stærk intern sammenhæng i flere af kontrakterne viser de forskelligartede måleinstrumenter tydeligt, at trivsel på sektorniveau er så diffust defineret, at det er svært at forestille sig,  at  kontrakterne  faktisk  arbejder  med  det samme fænomen.

## Aktiviteter der igangsættes

CBS vil, med udgangspunkt i deres studenterfokuseret  definition,  tilbyde  de  studerende  kurser og redskaber til at håndtere stress, som meditation og yoga. Samtidig vil de opbygge en intern struktur til at 'forebygge og arbejde med trivselsudfordringer' (CBS, 2022, s. 10) og igangsætte en række projekter, der skal forbedre de studerende faglige motivation og sociale trivsel. DTU fokuserer på at styrke de studerendes tilhørsforhold gennem studiestarten, og vil integrere studiemiljø ind i de lovbundne uddannelsesevalueringer, samt oprette et centralt  trivselsteam.  AU  vil  udvikle  det  fysiske undervisnings-  og  studiemiljø,  og  fokuserer  eksplicit på overgang fra gymnasiet til universitetet ved at forbedre studiestarten, opkvalificere førsteårsundervisere og skabe en god on-boarding af de studerende.

Kontrakterne  specificerer  i  varierende  grad hvilke aktiviteter universiteterne igangsætter for at opnå målsætningerne, og aktiviteterne varierer i  karakter  og  format.  DTU og AU vil begge forbedre  studiestartsforløbene.  Selvom  de  arbejder med forskellige definitioner, målsætninger og opfyldelseskriterier for trivsel mener begge universiteter, at den samme aktivitet kan give bedre trivsel. Hvis der er forskel i resten af resultatkæden, hvorfor medfører den samme aktivitet så forbedringer af begge universiteters målsætninger? Der bliver heller ikke svaret på, hvorfor en bedre studiestart bidrager ligeligt til den generelle følelse af veltilpashed på en uddannelse (DTU's mål) og til det sociale miljø overordnet set (AU's mål). Samtidig er det uklart, hvorfor CBS ikke arbejder med at  forbedre  studiestarten,  eller  hvorfor  AU  og DTU  ikke  tilbyder  deres  studerende  kurser  til stresshåndtering. Der er usikkerhed om, hvordan aktiviteterne sikrer en opnåelse af de strategiske målsætninger, og uklarheden svækker forståelsen af  den  kausale  sammenhæng  mellem  aktivitet, måleinstrumentet, målsætning og opfyldelseskriterie, hvilket vidner om lav konceptuel kvalitet.

## Konklusion

Gennemgangen af de strategiske rammekontrakters viser, at afsnittene om studentertrivsel har en lav  konceptuel  kvalitet.  Dette  skaber  tvivl  om, hvorvidt resultatkontrakterne bidrager til at forbedre trivslen, da en manglende fælles definition og forståelse af fænomenet resulterer i stor divergens i universiteternes målsætninger, vurderingsgrundlag,  måleinstrumenter  og  aktiviteter  der igangsættes.  Den  manglende  enighed  om,  hvad studentertrivsel er og hvordan det forbedres, betyder, at der ikke er en kollektiv ramme for at vurdere den kausale sammenhæng mellem resultatkæden i de enkelte rammekontrakter. Den manglende ramme besværliggør aktørers mulighed for at  vurdere  kvaliteten  i  universiteternes  målsætninger, om bedømmelsesgrundlaget er præcist, og hvorvidt datagrundlaget og de brugte måleinstrumenter reelt måler trivslen. Samtidig skaber den lave konceptuelle kvalitet en illusion om trivsel og en illusion om kontrol med trivsel. Denne illusion styrker ledelsens magtposition, da fraværet af en fælles forståelsesramme mindsker muligheden for at holde dem ansvarlige for deres handlinger. Det er derfor relevant at stille spørgsmålstegn ved om inddragelsen af trivsel i kontrakterne er meningsfuld, men også om kontrakterne som helhed tjener et styringsmæssigt formål, hvis de er plaget af lav konceptuel kvalitet.

## Referencer

- Aarhus Universitet (2022). Strategisk rammekontrakt 2022-2025
- Arnaboldi, M., Lapsley, I., &amp; Steccolini, I. (2015). Performance Management in the Public Sector: The Ultimate Challenge. Financial Accountability and Management , 31 (1), 1-22. https://doi.org/10.1111/faam.12049
- Copenhagen Business School (2022). Strategiske rammekontrakt 2022-2025
- Danmarks Tekniske Univeristet (2022) Strategiske rammekontrakt 2022-2025
- Dobija, D., Górska, A. M., Grossi, G., &amp; Strzelczyk, W. (2019). Rational and symbolic uses of performance measurement: Experiences from Polish universities. Accounting, Auditing and Accountability Journal , 32 (3), 750-781. https://doi.org/10.1108/AAAJ-082017-3106
- Hood, C. (1991). A Public Management for all Seasons? Public Administration , 69 (1), 3-19. Retrieved from http://dx.doi.org/10.1111/j.1467-9299.1991.tb00779.x
- Kure, N., Nørreklit, H., &amp; Røge, K. M. (2020). Objective and results-based management of universities : Constructing reality or illusions ? Financial Accountability &amp; Management , (March), 1-27. https://doi.org/10.1111/faam.12251
- Parker, L. D. (2013). Strategising : The Financial Imperative. Financial Accountability &amp; Management , 29 (February), 1-25. https://doi.org/10.1111/faam.12000
- Speklé, R. F., Verbeeten, F. H. M., &amp; Widener, S. K. (2022). Nondyadic control systems and effort direction effectiveness: Evidence from the public sector. Management Accounting Research , 54 (September 2021). https://doi.org/10.1016/j.mar.2021.100769