Editorial
Forfattere: Miriam Madsen, Søren Hørning Hansen, Maria Louise Larsen Hedegaard, Kim Holflod, Greta Jimenez, Daniel Kardyb, Karina Kiær, Pia Bramming, Lejf Moos
Tidsskrift: tidsskriftforuddannelsesvidens (2022-05-16)

BY

DJES

Danish Journal of Education Studies

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

May 2022

Volume 1

Number 1

DJES

Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab

DPL

/V AARHUS UNIVERSITET

## Editorial DJES Volume 1, No 1

## Publiceret online 15. maj, 2022

DJES udgives af Afdeling for Uddannelsesvidenskab, Danmarks institut for Uddannelse og Pædagogik, DPU, Aarhus Universitet, AU

## Introduktion til DJES

Velkommen  til  dette,  det  allerførste  nummer  af Danmarks nye 'Tidsskrift for Uddannelsesvidenskab', Danish Journal for Education Studies (DJES).

DJES er tænkt som et forum for undersøgelser og diskussioner af  uddannelsesvidenskabelige problemstillinger. Det sigter bredt på uddannelse og  læring i  en  samfundsmæssig  kontekst.  Det indbefatter eksempelvis organisatoriske, ledelsesmæssige,  forvaltningsmæssige,  styringsmæssige, samtidsdiagnostiske og videnspolitiske perspektiver  på  uddannelse,  pædagogik,  undervisning  og  kompetenceudvikling. Blikket  kan  være samfundsmæssigt, individuelt eller rettet mod spændingsfelter derimellem.

Vi  vil  være  et  inviterende  og  kritisk  rum  for diskussioner og videns- og meningsudvekslinger mellem  forskellige  grupper.  Derfor  bringer  vi originale  forskningsartikler,  som  præsenterer  og diskuterer ny empirisk og teoretisk forskning og bidrager med nye vinkler, udfolder og analyserer eksisterende problemstillinger og bidrager til teori- og/eller metodeudvikling inden for uddannelsesvidenskab. Og derfor bringer vi også 'Forsker  in  spe'-artikler,  som  kan  være  bearbejdede specialer,  samt  andre  artikler  til  sektionen  'Indblik &amp; Indspark', der indeholder boganmeldelser, analyser, praksisrefleksioner, diskussioner, essays etc. Det kan således også være holdningsbaserede  tekster  med  afsæt  i  relevante,  samtidige og  aktuelle  uddannelsesvidenskabelige  tematikker.  Fælles  for  Indblik  &amp;  Indspark-artiklerne  er, at  de  udelukkende  gennemgår  redaktionel  behandling,  mens  forskningsartiklerne  gennemgår double-blindede peer-review.

DJES har hjemme på Afdeling for Uddannelsesvidenskab,  DPU,  Aarhus  Universitet,  men  bringer bidrag fra andre afdelinger, institutter, institutioner og lande. Vi publicerer artikler på såvel dansk som engelsk - og ser frem til både nationale  og internationale perspektiver på og indsigter om uddannelsesvidenskabs mange retninger, perspektiver og muligheder.

Vore intentioner er ganske store og brede, så et enkelt nummer vil ikke kunne give fyldestgørende diskussioner af det hele, men man kan se nogle interessante bud til diskussionerne: Forfatterne har skrevet dem, fordi de har noget på hjerte  og  har  gjort  sig  gennemtænkte  refleksioner. Redaktionen  har  valgt  at  bringe  dem,  fordi  vi finder, at de er interessante og rammer både relevante og aktuelle problemstillinger og tematikker for uddannelse og uddannelsesvidenskab. De er også valgt fordi de er skrevet forskelligt, som traditionelt  fagfællebedømte  artikler  eller  som redaktionelt bedømte 'Indblik &amp; Indspark' artikler.  Denne  type  artikler  er  mere  kortfattede  og diskuterende,  noget  mindre  teori-  og  metodepræsenterende  -  men  bidrager  med  relevante perspektiver på aktuelle problemstillinger.

I  dette  nummer bringer vi 4 fagfællebedømte artikler  og  5  Indblik  og  Indspark-artikler,  som undersøger  og  diskuterer  forskellige  temaer  indenfor uddannelsesvidenskab. Det siger sig selv, at  så  få  tekster  ikke  kan  give  et  stort,  sammenhængende  og  samlet  billede  af  uddannelsesvidenskab som forskningsfelt. De giver forskellige valg af praktiske og teoretiske temaer og de giver ganske forskellige bud på hvordan uddannelsesvidenskabelige  tekster  kan  skrives  på  gennemtænkte og gode måder, som formidles til en bredt sammensat  læserskare  indenfor  uddannelser  og praksis.

## Introduktion til DJES Volume 1, Nummer 1.

## Fagfællebedømte artikler

Jens  Erik  Kristensens artikel  '  Uddannelsesvidenskab - mellem pædagogik og uddannelsesforskning?  -  om  uddannelsesforskningens  indtog  og pædagogikkens tilbagetog' kan siges at være et opråb til uddannelsesvidenskab som forskningsdisciplin eller forskningsområde - et opråb om at modvirke  tendenser  til  endimensionalisering  og standardisering  af  forsknings-  og  uddannelsespolitikken. Artiklen tager afsæt i et komparativt perspektiv ved at undersøge, hvordan og hvorfor koncepterne  'uddannelsesforskning'  og  'uddannelsesvidenskab' i de seneste årtier er dukket op i Danmark, Norge og Sverige. Kristensen udfolder dernæst hvordan koncepterne 'uddannelsesforskning' og 'uddannelsesvidenskab' er opstået og har udviklet sig. Kristensen undrer sig grundlæggende over,  hvilket  ærinde  forskningen  i  og videnskaben om (hvis der er en) uddannelsesvidenskab  består  i  og  har  og  konkluderer,  at  en uddannelsesvidenskab må undersøge 'uddannelse'  som  begreb,  fænomen  og  proces  og  hvilke typer af sociale,  kulturelle,  subjektive  aktiviteter og relationer, det handler om. Det er således en hovedpointe  i  artiklen,  at  uddannelsesvidenskabelig  forskning  ikke  giver  mening  uden  en  løbende forholden til pædagogiske forhold, begreber og relationer. På den måde bevæger Kristensen det uddannelsesvidenskabelige fra (alene) at være  et  politisk,  praksisnært  og  anvendelsesorienteret koncept, til også at forholde sig til spørgsmål om formål, mening, værdier, menneskesyn med videre i uddannelse.

Miriam  Madsen: Hvad  er  problemet?  Artiklen bidrager  med  en  mulighedsfokuseret  udforskning  af  problemrepræsentationer  i  policy-analyser set ud fra et undervisningsperspektiv. Studerende  opfatter  ofte  Carol  Bacchis  metodologi 'What's  the  problem  represented  to  be?'  som anvendelig og egnet til at fokusere på de rationaler,  der  danner  baggrund  for  konstruktioner  af uddannelsespolicy såsom reformer og strategier, men har svært ved at forløse tilgangens potentialer.  Ud fra egen virksomhed som forsker og underviser  samt  erfaringer  med  studerendes  anvendelse  af  tilgangen  analyserer  og  diskuterer Miriam Madsen tendenser i studerendes brug af metoden, der er mindre analytisk eksperimenterende og mere illustrerer  forfølgelse  af  prædefinerede og sikre  svar,  som  eksamenssituationens invitation til bestemte lærings- og bedømmelsesparadigmer  opfordrer  til.  Bacchis  grundlæggende pointe er, at vi i samtiden styres via problematiseringer,  der  er  med  til  at  definere,  hvordan befolkningsgrupper  opfattes  og  behandles,  samt hvordan de inviteres til at tænke om sig selv. Ved at fokusere på problempræsentationerne går Bacchi  bagom  policy-analyserne  ved  at  undersøge grundlæggende  præmisser  og  diskurser,  f.eks. om  hvad  der  i  en  given  situation  opfattes  som sandhed. I artiklen opfordrer Miriam Madsen til at arbejde kritisk og eksperimenterende med alle undersøgelsens elementer - og diskuterer mulighedsrum  for  udvikling  af  policy-analyse  som politologisk  disciplin  i  dialogisk  samspil  med nutidige og fremtidige paradigmer.

Christine Grønbæk Jagenreuter skriver artiklen Læreruddannelsen er ude af stand til at give lærerstuderende de nødvendige kompetencer i at undervise  et-  og  flersproglige  elever  på  lige  vilkår med etniske danske elever.  Artiklen argumenterer ved hjælp af Pierre Bourdieus begrebsapparat for,  at  undervisningen  af  flersproglige  elever  er blevet forringet de sidste mange år, i takt med en nedprioritering af faget dansk som andet sprog i læreruddannelsen. Ifølge forfatteren kan dette ses som et resultat af politiske kampe, der kulminerede med læreruddannelsesreformen fra 2013, og som forfatteren betegner for en politisk symbolsk handling. Her blev faget dansk som andet sprog nedlagt og erstattet med den ringere variant undervisning  af  tosprogede  elever  (UTS),  med  en række utilsigtede konsekvenser til følge, og som i sidste  ende  kan  resultere  i  en  reproduktion  af sociale magtstrukturer.

I  artiklen Hjemmeplejens  digitale  virkelighedskløft undersøger Sandra Buhl, hvordan medarbejdere  i  hjemmeplejen  må  balancere  mellem  to samspillende virkeligligheder, der kan opstå konflikt  imellem:  Den  fysiske  virkelighed  med borgerne og den digitale virkelighed med borgerjournalen, Cura. Baseret på dels fem individuelle interviews  med  fem  forskellige  hjælpere,  dels Buhls  egen  erfaring  som  vikar  i  hjemmeplejen som hun formidler gennem den autoetnografiske metode,  undersøger  Buhl  forskellige  problema-

## Indblik- og Indspark artikler

Thomas Skinnerup Phillipsen :  Trives  trivsel  I  målstyringen  af  universiteterne?  En  analyse  af  studentertrivsel  i  de  strategiske  rammekontrakter undersøger,  hvordan  tre  universiteter  -  Aarhus Universitet,  Danmarks  Tekniske  Universitet  og Copenhagen  Business  School  -  i  den  senere  tid har indgået rammekontrakter med Uddannelsesog Forskningsministeriet, hvor en ny dimension er  studentertrivsel  som  strategisk  mål.  I  denne artikel  analyserer  og  diskuterer  Thomas  Skinnerup Phillipsen fra CBS det styrkede trivselsfokus i de tre strategiske rammekontrakter med afsæt i deres konceptuelle kvalitet - og fremhæver heri deres ligheder og forskelle i beskrivelser og forståelser. Her  diskuteres  det, at  kontrakternes begrebslige  flertydighed  forbundet  med  'trivsel' udfordrer forbedringspotentialerne og -ønskerne, idet  manglende  kollektiv  forståelse  og  rammesætning skaber uklarheder i vurderinger af kausale  sammenhænge  mellem  resultatkæden  i  de enkelte  kontrakter  -  og  at  begrebets  plasticitet  i kontrakterne  foranlediger  en  illusion  om  trivsel samt  om  kontrol  med  det.  Phillipsens  artikel  er kritisk, tankevækkende og reflekterende - og der stilles rettidigt spørgsmål ved rammekontrakternes  generelle  styringsmæssige  formål  og  betydninger  samt  hvorvidt  trivsel  som  strategisk  mål overhovedet er meningsfuldt at inddrage i dem.

tikker  omkring  samspillet  mellem  de  to  virkeligheder,  der  analyseres  med  Jean  Baudrillards begreber  om  den  'dybereliggende  virkelighed' og den 'hyperreale virkelighed'. Her får vi også et  konkret  indblik  i  medarbejdernes  balanceakt mellem  de  to  virkeligheder,  og  vi  møder  bl.a. hverdagsudtryk  som  'at  swipe  borgerne  af'. Artiklen  konkluderer,  at  den  diskrepans,  der opstår,  når  Cura  viser  ét  og  den  fysiske  virkelighed  viser  noget  andet  er  en  kerneudfordring for  hjælperne, og reflekterer afslutningsvis over, hvordan denne udfordring kan imødegås.

Andrea Hagn-Meincke :  I  Didaktiske  Indfaldsvinkler  på  Læsekulturen  i  det  Gymnasiale  Danskfag tilbyder  Andrea  Hvid  Hagn-Meincke  en  aktuel og  kritisk  diskussion  af  unge  menneskers  læsekultur i en gymnasiekontekst. Artiklen er baseret på undersøgelser og erfaringer fra et litteraturdidaktisk  specialeprojekt  om  læsekulturel  mangfoldighed  i  gymnasiets  danskfaglige  klasserum. Hun fremhæver, at gymnasieelever har generelt faldende  interesse  for  litteraturlæsning  og  hermed  forbundne  udfordringer  med  at  forstå  og læse tekster selvstændigt. Danskfaget er som en konsekvens heraf i stigende grad blevet den institutionelle  ramme  for  litteraturlæsning,  hvor  der praktiseres  forskellige  didaktiske  strategier  for faglig  litteraturlæsning.  En  problematik  er  i  forlængelse  heraf  relationen  mellem  læsning  og skrivning  -  og  at  skrivefærdigheder,  sprogbrug og  tværgående  faglige  evner  i  væsentlig  grad udvikles af litteraturlæsning. Hagn-Meincke plæderer for et fortsat behov for at inddrage og reflektere over litteraturlæsning i det moderne og digitaliserede samfund, vi alle er dele af - og som et nødvendigt fokus i didaktiske praksisser i det gymnasiale danskfag, hvor litteraturlæsning  potentialiserer kvalifikationer og erfaringer, der rækker ud over faget selv.

Anders Jacobsen 'Os og Dem: Kategoriseringer på et  multikulturelt  gymnasium'  er  et  indspark  fra en praktiker, der med afsæt i sin masterafhandling skriver om en problematik på et multikulturelt gymnasium, han selv er vice-rektor på: hvordan  eleverne  kategoriserer  hinanden,  og  hvilke positioneringer  dette  muliggør.  Undersøgelsens interesse udspringer af den observation, at elever er tilbøjelige til at søge sammen i grupper baseret på etnisk minoritetsog majoritetsbaggrund. Forfatteren beskriver, hvordan hans undersøgelse  viser,  at  der  er  meget  mere  på  spil  mellem eleverne end blot spørgsmålet om etnicitet. Dette giver  anledning  til  refleksioner  over  gymnasiets ledelse - bl.a. omkring fest- og alkoholkultur, om vigtigheden  af  relationen  elever  og  lærere  imellem, om privilegieblindhed og om vigtigheden i at  få  elevers  stemmer  og  perspektiver  frem i  lyset.

Line  Rosenvinge :  Kom  Herind?  Nu  må  det  være nok med al den snak om inklusion, er den meget sigende  titel  på  den  frustration,  der  kan  opstå som  følge  af  svære  dilemmaer  og  krydspres  en pædagog  må  navigere  i.  I  denne  artikel  får  vi indblik i helt konkrete hverdagssituationer fra et institutionsliv, hvor en pædagog må forholde sig til børnenes forskelligartede behov, der ikke nødvendigvis tillader at alle børns behov tilgodeses. Mens der på den ene side skal arbejdes med spisekultur  og  madmod,  er  det  på  den  anden side  svært  overhovedet  at  have  et  'hyggeligt' måltid.  Mens de mindste børn har brug for middagslur, skal de ældre børn på legeplads - men hvordan  fordeles  de  i  forvejen  for  få  voksne? Denne  forfatter  tager  standpunktet,  at  gruppen må komme først. Artiklen er interessant, idet den gennem  konkrete  beskrivelser  af  svære  hverdagssituationer  samt  denne  pædagogs  fortolkninger og refleksioner viser, hvordan de strukturelle  rammer  og  politiske  beslutninger  omkring daginstitutionen  udsteder  et  mulighedsrum  for pædagogisk praksis og små børns hverdagsliv.

Andrea  Bøcker,  Anne-Lise  Jepsen,  Helena  Christiansen  og  Johanna  Båges 'Indspil  &amp;  Indspark'-tekst: 'Ansvar  for  egen  uddannelsesparathed'  er  et centralt uddannelsesvidenskabeligt bidrag til uddannelsesparathedspraksis  og  -politik.  Artiklen  tilbyder  en  samtidsdiagnostisk  karakteristik af,  hvordan man vurderer unge menneskers parathed  til  uddannelse  ved  grundskolens  afslutning. Artiklen er baseret på fem bekendtgørelser om uddannelsesparathedsvurderingen. Bøcker et al.  viser  udviklingen,  hvordan  ansvaret  for  uddannelsesparathedsvurderingen er blevet forskudt  fra  overvejende  at  være  skolevejlederens og forældremyndighedsindehaveres, til i dag i al væsentlighed  at  ligge  på  8.  og  9.  klasseelevens skuldre. Bøcker et al diskuterer nogle af de negative  konsekvenser for de unge denne bevægelse har  og  konkluderer,  at  ansvaret  bør  ligge  hos institutionen og de voksne, således, at det ansvar de unge skal have i processen bliver overkommeligt  og  uden  urimelige krav om avanceret introspektion i vurderingen af egen uddannelsesparathed.

Redaktionen