Ph.d.-resumé: Leg er deltagelse, øvelse er tilegnelse
Forfattere: Søren Hansen
Tidsskrift: tidsskriftforuddannelsesvidens (2025-10-16)

## DANISH JOURNAL OF EDUCATION STUDIES

## LEG ER DELTAGELSE, ØVELSE ER TILEGNELSE

Lakoff og Johnson anvendt på leg og øvelse

Søren Hørning Hansen Adjunkt, UCL Erhvervsakademi og Professionshøjskole

PH.D. RESUMÉ September 2025

PUBLICERET ONLINE

VULIUL1

LVL

DANISH JOURNAL OF

EDUCATION STUDIES

d, Kim Holflod, Karina Kiær,

(cc)

BY

DJES

ch &amp; Simon Langkjær

## Kolofon

## Redaktion

Miriam Madsen (chefredaktør), Maria Louise Larsen Hedegaard, Kim Holflod, Karina Kiær, Bea Møller Schmidt, Julie Reng Andersen, Katrine Mygind Bach &amp; Simon Langkjær

## Nummer

Årgang 3, nr. 1/2025, publiceret forløbende

## Artikeltype

Ph.d. Resumé

## Adresse

Afdeling for Uddannelsesvidenskab

DPU, Aarhus Universitet

https://tidsskrift.dk/tidsskriftforuddannelsesvidens/index

Tuborgvej 1642400 København NV: djes@edu.au.dk ISSN: N/A

## Visuel Identitet

Puk Dam Sørensen

This work is licensed under a Creative Commons Attribution 4.0 International License skues som netode for, DANISH JOURNAL OF

EDUCATION STUDIES

øvelse, og

DJES

Med min

1 forholdet

rskellige.

3

## LEG ER DELTAGELSE, ØVELSE ER TILEGNELSE

LAKOFF OG JOHNSON ANVENDT PÅ LEG OG ØVELSE

## SØREN HØRNING HANSEN

ADJUNKT, UCL ERHVERVSAKADEMI OG PROFESSIONSHØJSKOLE

## Abstract

Min  ph.d.-afhandling  søger  at  udvikle  mere  metodologisk  og  teoretisk  sofistikeret  teori  om  forholdet  mellem  leg  og  øvelse.  Mit metodologiske og teoretiske afsæt er kognitionsforskerne George Lakoff og Mark Johnsons metaforteori. Af denne udleder jeg idéen, at hverdagssproglige metaforer for leg og øvelse kan fungere som pejlemærker for teoretisering af leg og øvelse, fordi metaforerne kan give os  indsigt  i  hvilke  kropslige  erfaringer,  som  kendetegner  leg  og  øvelse.  Et  af  de  vigtigste  forskningsresultater  i  min  afhandling  er,  at hverdagssproglige metaforer for leg og øvelse ikke kun yder en vigtig og ubevidst indflydelse på, hvordan lægfolk tænker leg og øvelse, men også på, hvordan legeteoretikere og øvelsesteoretikere tænker leg og øvelse.

Keywords : Leg, øvelse, Lakoff &amp; Johnson, metaforer, embodied cognition

## Forskningsproblem

I  november  2024  forsvarede  jeg  på  DPU  min  afhandling Metaforer  for  leg  og  øvelse  -  En  metafor-teoretisk undersøgelse af forholdet mellem leg og øvelse . Afhandlingen handler om forholdet mellem de to aktivitetsbegreber, vi på dansk kalder 'leg' og 'øvelse'. Leg og øvelse er fænomener, der er relevante for pædagogik og uddannelse, fordi de må formodes at spille en vigtig rolle i færdighedstilegnelse. Nogle ekspertiseforskere  har  også  formuleret  ideer  om,  hvordan  ekspertise  mest  effektivt  opnås  i  en kombination af leg og øvelse (Côté et al., 2007; Furley, 2021). Hvordan vi forstår forholdet mellem leg og øvelse er således et afgørende og vigtigt spørgsmål for at forstå tilegnelse af færdigheder såvel som udvikling af ekspertise.

Hermed er vi fremme ved det forskningsproblem, som danner udgangspunkt for min afhandling: nemlig, at eksisterende teorier om forholdet mellem leg og øvelse - det drejer sig om teorier formuleret indenfor ekspertiseforskning, pædagogisk filosofi og andre discipliner - lider under at være både metodologiske og  teoretiske  mangelfulde.  Den  teoretiske  mangelfuldhed  handler  om,  at  teorierne  overvejende  kun adresserer, hvordan leg og øvelse kan anskues som forskellige, men ikke hvordan de kan anskues som beslægtede.  Den  metodologiske  mangelfuldhed  handler  om,  at  teorierne  ikke  anviser  en  metode  for, hvordan  de  er  kommet  frem  til  deres  teoretiske  perspektiver  på  forholdet  mellem  leg  og  øvelse,  og dermed  heller  ikke,  hvordan  teorierne  kan  testes,  det  vil  sige  verificeres  eller  falsificeres.  Med  min afhandling  forsøger  jeg  at  udvikle  en  mere  metodologisk  og  teoretisk  sofistikeret  teori  om  forholdet mellem leg og øvelse, altså hvordan disse aktivitetsbegreber kan anskues som beslægtede og forskellige.

sig

aldr

DANISH JOURNAL OF

Min

## Metodologisk og teoretisk afsæt Lak

Min afhandling henter sit metodologiske og teoretiske grundlag i kognitionsforskerne George Lakoff og Mark Johnsons metaforteori. Selvom Lakoff og Johnson aldrig har undersøgt metaforer for hverken leg eller øvelse mener jeg i deres metaforteori at have fundet en teoretisk kohærent metode, der var frugtbar for mit anliggende. En udfordring ved at gengive Lakoff og Johnsons metaforteori er, at de fra 1980 til 1999 har skrevet hele fem værker om teorien, to sammen (Lakoff &amp; Johnson, 1980; 1999) og tre hver for sig (Lakoff, 1987; Lakoff &amp; Turner, 1989; Johnson, 1987), der til sammen tæller ca. 2.000 sider, og som aldrig helt præsenterer deres metaforteori på samme måde. fors de s mo( mec

(se i

Min egen læsning af disse værker er, at teorien ikke kan betragtes isoleret, men bør ses som en del af Lakoff og Johnsons større teoretiske ambition om at udfordre en rigid adskillelse mellem det  begrebslige (det som har med tænkning og viden at gøre) og det kropslige (det som har med perception og bevægelse at gøre) - en adskillelse, som de mener har filosofiske rødder i især Descartes og Kant, og som de mener forsat (negativt) præger videnskaber som lingvistik, psykologi og kognitionsvidenskab. På den måde kan de siges at repræsentere en tidlig form for det, vi i dag kender som embodied cognition . Deres påstand er, at moderne kognitionsvidenskab og andre videnskaber  i  nyere  tid  har  gjort  det  stadig  mere  klart,  at  det begrebslige og det kropslige ikke er klart adskilt, idet der findes flere vigtige kognitive fænomener, som medierer mellem disse. Her fokuserer de på tre fænomener: metonymer (se især: Lakoff, 1987), skemaer (se især: Johnson, 1987) og metaforer. Af disse fokuserer de mest på metaforer, så meget at de kan siges at formulere en teori om metaforer.

Lakoff og Johnsons metaforteori hævder, at det begrebslige og det kropslige ikke er klart adskilt, fordi metaforer danner bro mellem disse. Hvor metaforer traditionelt er blevet forstået som blot en egenskab ved poetisk sprog, ophøjer Lakoff og Johnson metaforer til en langt større vigtighed, fordi de forstår metaforer som en grundlæggende egenskab ved menneskelig tænkning. Metaforer definerer de som det at  bruge konkrete begreber (begreber som ligger tæt på en fysisk og direkte sanselig virkelighed) til at forstå abstrakte begreber. Ved at fokusere på engelsk hverdagssprog forsøger de at vise, at vi her finder et hav af metaforer, vi normalt slet ikke er bevidste om. En af mange metaforer, de her identificerer, er blandt  andet  metaforen  HAPPY  IS  UP,  hvor  vi  bruger  det  konkrete  begreb  'op'  til  at  forstå  det abstrakte begreb 'lykke'. Denne metafor kender vi også fra dansk, idet vi for eksempel taler om glæde som  'højt  humør'  og  'optur',  og  det  modsatte  som  'at  være  nede',  'nedtur'  osv..  Når  Lakoff  og Johnson kan siges at påstå, at metaforer danner bro mellem det begrebslige og det kropslige, skyldes det, at metaforer for Lakoff og Johnson ikke forbliver på et begrebsligt niveau, men derimod har oprindelse i kropslige erfaringer, nærmere bestemt i det, de kalder 'erfaringsmæssig korrespondens'. I tilfældet med metaforen  HAPPY  IS  UP  foreslår  de  for  eksempel,  at  denne  metafor  grunder  i  den  erfaringsmæssig korrespondens,  at  lykke  ofte  er  kendetegnet  ved  en  oprejst  kropsholdning,  mens  tristhed  ofte  er kendetegnet ved en nedsunket kropsholdning.

Nu hvor Lakoff og Johnsons metaforteori peger på metaforer som noget, der har oprindelse i kropslige erfaringer,  rejser  teorien  et  spændende  perspektiv  for  min  afhandlings  ambition  om  at  teoretisere forholdet mellem leg og øvelse. Da leg og øvelse er meget almindelige begreber i hverdagssproget, rejser mellem ind DANISH JOURNAL OF

ra, og som

tå begrebet

at være en

5

teorien det perspektiv, at hverdagssproglige metaforer for leg og øvelse kan bruges som pejlemærker for teoretisering af leg og øvelse, idet metaforerne kan give indsigt i, hvilke kropslige erfaringer leg og øvelse er  forbundet  med.  Dette  peger  frem  mod  min  afhandlings  metode.  Med  henblik  på  at  udvikle  nogle pejlemærker for at teoretisere forholdet mellem leg og øvelse søger jeg med udgangspunkt i dansk og engelsk hverdagssprog, såvel som lege- og øvelsesteori, at optrævle både metafor-ligheder og metaforforskelle mellem leg og øvelse. Metafor-lighederne bruger jeg som et afsæt for at undersøge, hvordan leg og  øvelse  er  beslægtede,  metafor-forskelle  bruger  jeg  som  et  afsæt  for  at  undersøge,  hvordan  leg  og øvelse er forskelligt.

## Forskningsresultater

I det følgende vil jeg fremhæve nogle af de eksempler på metafor-ligheder og metafor-forskelle mellem leg og øvelse, min afhandling optrævler.

## Metafor-lighed: LEG OG ØVELSE ER EN SKINVIRKELIGHED

I dansk og engelsk hverdagssprog finder vi en fælles metafor for leg og øvelse.

## LEG OG ØVELSE ER EN SKINVIRKELIGHED

- Hvordan metaforen ytrer sig i hverdagssproget: Vi er tilbøjelige til at putte ordene 'bare' eller 'kun' foran leg og øvelse, på en måde der kommunikerer, at leg og øvelse ikke er det samme som 'den rigtige virkelighed', og derfor ikke skal tages lige så alvorligt som denne. Ser man for eksempel nogle børn  slås,  kan  man  blive  beroliget  med  ordene  'Det  er  bare  en  leg'.  Ser  man  en  masse udrykningskøretøjer komme kørende, kan man blive beroliget med ordene 'Det er bare en øvelse'
- Metaforens  mulige  erfaringsmæssige  grundlag:  Vi  erfarer  ikke  leg  og  øvelse  som  'den  rigtige virkelighed', men snarere som en simuleret, mimet eller forestillet virkelighed

## Metafor-forskel: LEG ER DELTAGELSE, ØVELSE ER TILEGNELSE

En vigtig metafor-forskel på leg og øvelse er, at vi både på dansk og engelsk forstår leg som forbundet med deltagelse, mens vi snarere forbinder øvelse med tilegnelse. Denne metafor-forskel involverer ikke kun  metaforer,  men  også  hvad  Lakoff  og  Johnson  kalder  «skemaer»,  forstået  som  nogle  meget elementære erfaringsmæssige strukturer, der er mere elementære end metaforer, og som giver form til disse (se især: Johnson, 1987). Tilegnelses-metaforen trækker på det skema, de kalder the container schema , som afbilleder en fysisk beholder, og som danner udgangspunkt for den spatiale distinktion mellem ind og  ud.  Deltagelses-metaforen  trækker  derimod  på  det  skema,  de  kalder the  part-whole  schema ,  og  som afbilleder en fysisk relation mellem en del og dennes større helhed.

## LEG ER AT DELTAGE I NOGET

- Bestemmelse af metaforen: involverer the  part-whole  schema og  er  metaforisk  ved  at  forstå  begrebet 'leg' gennem et konkret og fysisk begreb, nemlig 'deltagelse', bogstaveligt forstået som at være en del i en større helhed

DANISH JOURNAL OF

- Hvordan metaforen ytrer sig i hverdagssprog: Dem, som leger, beskrives ofte som 'deltagere', for eksempel med sætninger som 'alle deltagerne i legen'. Danske udtryk, der afspejler metaforen: 'lege med', 'være med i legen', 'være med i spillet', 'være/spille med på holdet', 'være med på spøgen' og 'må jeg være med (i legen)?'. Engelske udtryk som afspejler metaforen: play along, play a part, play a role, join the game, take part in a game
- Hvordan metaforen ytrer sig i legeforskning: Det danske forskningsprojekt om leg i skolen Må jeg være med? har eksplicit fokus på inklusion og et ønske om at give børn deltagelsesmuligheder i leg
- Metaforens  mulige  erfaringsmæssige  grundlag:  Leg  er  blandt  andet  kendetegnet  ved  socialitet  og selskabelighed og ved at koordinere med andre mennesker på basis af normer og regler. Derfor kan leg let opleves som om, at man tilslutter sig og agerer som en del af en større helhed

## ØVELSE ER KROPSLIGT AT TILEGNE SIG NOGET

- Bestemmelse  af  metaforen:  involverer the  container  schema og  er  metaforisk  ved  at  forstå  begrebet 'øvelse' gennem et konkret og fysisk begreb, nemlig kropslig tilegnelse, bogstaveligt forstået som at optage noget fra sit miljø i sin krop, sådan som vi fx gør, når vi indtager mad eller indånder ilt
- Hvordan metaforen ytrer sig i hverdagssprog: Vi er tilbøjelige til at bruge 'ind'-ord til at beskrive øvelse,  såsom  'indøve',  'indlære',  'indstudere',  'indarbejde',  'internalisere',  inkorporere'  og 'indoktrinere'. Dette kan afspejle en forståelse af øvelse som noget, der involverer en bevægelse ind i  kroppen. På tværs af mange sprog finder vi desuden den forestilling, at det, man har tilegnet sig gennem  øvelse,  er  lokaliseret  et  sted  inde  i  kroppen.  På  dansk  er  vi  tilbøjelige  til  at  se  det  som rygraden, jævnfør udtryk som 'at få noget ind på rygraden'. På andre sprog, det være sig oldgræsk, arabisk og hebraisk, ses hjertet som et sted for tilegnet øvelse og hukommelse; noget, som også har givet ophav til det engelsk-franske udtryk for udenadslære, nemlig learning by heart/par cœur
- Hvordan metaforen ytrer sig i øvelsesteori: Øvelse beskrives på tværs af forskellig teori ofte med 'ind'-ord.  I  kognitivistisk  teori  beskrives  øvelse  som  ' internalisering af  mentale  repræsentationer' (Ericsson  &amp;  Pool,  2017),  i  kropsfænomenologisk  teori  som  ' inkorporering af  kropshukommelse' (Fuchs, 2018). Musikeren Peter Bastian (1991) beskrev øvelse som 'teknisk og mental indlæring '
- Metaforens mulige erfaringsmæssige grundlag: Vi erfarer færdigheder og (langtids)hukommelse som noget, der har hjemme og basis inde i vores krop, hvorfor øvelse - forstået som den proces, hvor vi tilegner os færdigheder - let kan opfattes som at optage noget i sin krop (ligesom vi optager ilt og føde i vores krop)

Som den ovenstående metafor-forskel indikerer, er hverdagssproglige metaforer for leg og øvelse langt fra kun begrænset til hverdagssproget og en hverdagsforståelse af leg og øvelse, men metaforerne sætter også sit præg på lege- og øvelsesforskning. Et af de vigtigste forskningsresultater i min afhandling er, at metaforer for leg og øvelse ikke kun yder en vigtig og ubevidst indflydelse på, hvordan lægfolk tænker leg og  øvelse,  men  også  på,  hvordan  legeteoretikere  og  øvelsesteoretikere  tænker  disse.  Eller  formuleret metaforisk: Metaforerne fungerer ikke kun som en usynlig hånd i  en  hverdagsforståelse af leg og øvelse, men også i lege- og øvelsesteoretisk forskning.

it everyday

DANISH JOURNAL OF

ice on how

hink about

7

## Referencer

Bastian, P. (1991) [1987]. Ind i musikken. Gyldendal.

Côté, J., Baker, J., &amp; Abernethy, B. (2007). Practice and Play in the Development of Sport Expertise. I:

G. Tenenbaum, G &amp; Eklund, R. C (Eds.), Handbook of Sport Psychology (3 ed., pp. 184-202). United States of America: John Wiley &amp; Sons, Inc. rd

Ericsson, K. A. &amp; Pool, R. (2017). Peak - Secrets from the new science of expertise . Boston &amp; New York: Mariner book and Houghton Mifflin Harcourt.

Fuchs, T. (2018). Ecology of the Brain - The Phenomenology and Biology of the Embodied Mind. Oxford University Press.

Furley, P. (2021). The Nature and Culture of Physical Activity Play: Towards a Biocultural Model of Play, Practice, and Teaching in Sports. Evolutionary Behavioral Sciences. Advance online publication. http://dx.doi.org/10.1037/ebs0000254

Lakoff, G. &amp; Johnson, M. (1980). Metaphors We Live By . The University of Chicago Press.

Lakoff, G. (1987). Women, Fire, and Dangerous Things. What Categories Reveal about the Mind . The University of Chicago Press.

Lakoff, G. &amp; Turner, M. (1989). More than Cool Reason. A Field Guide to Poetic Metaphor. The University of Chicago Press.

Lakoff, G. &amp; Johnson, M. (1999). Philosophy in the Flesh. The Embodied Mind and its Challenges to Western Thought. Basic Books.

Johnson, M. (1987). The Body in the Mind. The Bodily Basis of Meaning, Imagination, and Reason. The University of Chicago Press.

## Abstract

My PhD thesis seeks to develop better theory (in the sense of more methodologically and theoretically sophisticated theory) on the relationship between play and practice. My methodological and theoretical departure is the cognitive scientist George Lakoff and Mark Johnson's theory on metaphor. From this theory  I  derive  the  idea  that  everyday  metaphors  of  play  and  practice  can  guide  theorization  of  the relationship between play and practice, since such metaphors can provide insight into the kind of bodily experiences  that  accompany  play  and  practice.  One  of  my  most  important  findings  is  that  everyday language metaphors of play and practice not only pose an important and unconscious influence on how lay people think about play and practice, but also on how play theorist and practice theorist think about play and practice.