Norm og afvigelse
Forfattere: Jytte Lindhardtsen
Tidsskrift: kok (1979-08-19)

## Jyt te Lindlzardtsen

## Norm og afvigelse

Jeg  har  opfattet  det  som  min  opgave at sige noget  om  temalæsning  med  udgangspunkt i de krav,  der stilles i HF-bekendtgØrelsen til historisk temalæsning. Jeg vil bruge et konkret eksempel på et  sådant tema  til  at illustrere nogle af  de principielle problemer, som jeg  kommer ind på uiidervejs, fremlægge min egen opfattelse af, hvorledes de kan lgses -og i Øvrigt lægge emnet ud til diskussion.

FØrst en kort opridsning af  HF-bekendtgorelsens krav: Temaet skal  være  historisk  og  behandle  forskellige perioder  fra  middelalder til vore dage. Temaet og teksterne skal vælges således, at de siger  noget  centralt  om  væsentlige perioders  livssyn og  udtryksformer. Der skal indgå et hovedvzrk i temaet, og det skal strække

sig over ca. 25 timer.

Det  er jo  en  stor bid -og så på 25 timer, og det forekommer ret  håbl~st at indfri  alle de krav, bekendtgorelsen stilier til et sådant  forlob.  For  at gØre  sagen lidt mere overkommelig har jeg  i den klasse, hvor jeg  lige er startet på temalæsning, fØrst og fremmest udvidet tidsrammen til ca. 40 timer. Det ændrer selvfØlgelig kun  ved  en enkelt side a f   problemet, men giver lidt stØrre muligheder for at fordybe sig i de enkelte tekster. Derimod har jeg  taget kravet om repræsentation a f   væsentlige historiske perioder ret bogstaveligt, da  det jo  er  en  af  de få muligheder, HF-elever har for at dykke ned  i  ældre litteratur  (deres periodevalg falder jo  sjældent for år 1900).

RzkkefØlgen i det, jeg  nu vil  sige, bliver i store trzk fØlgende:

- 1 ) noget  om selve temavalget og de tanker, jeg  har gjort mig i
- den forbindelse,
- 2)  noget om periodeinddelingen,
- 3)  noget  om  udvzelgelsesprincipper for teksterne,
- 4)  noget  om  de  problemer,  der  er  forbundet  med  at  tilvejebringe  en  historisk  baggrundsviden  hos  eleverne. Hvor meget stof skal man fylde på? hvor finder man overhovedet velegnet materiale?  og ikke mindst: hvad  skal det egentlig bru-
- ges til  i forbindelse  med  de fiktive tekster?

Som punkt  5 vil jeg  endelig fors~ge at opstille en slags målscetning  for historisk  temalcesning  i  gymnasiet  og på  HF. -SidelØbende  med  de mere  principielle  betragtninger  vil  jeg  eksemplificere emnet  ud  fra konkrete forslag til nogle temaforlgb under det overordnede emne:  NORM OG  AFVIGELSE.

## TEMAET

Dette tema er valgt af  den  1HF-klasse, jeg  har i Øjeblikket, efter at jeg  havde opstillet en rzekke forslag, der alle havde det tilfzlles, at de var brede. Der foregik således en ret kraftig laerstyring fra min  side,  der iszr gik  ud  på  at lede eleverne uden  om de meget snzvre  eller  abstrakte temaer,  som  gØr  det  alt  for  vanskeligt  at finde  egnede  tekster,  der  også kan  sige  noget  om  de forskellige perioder.  Jeg synes nemt,  at man  kan komme i den situation, at man skal lede med lys og lygte efter en tekst, der lige netop handler  om  det  pågzldende  emne  og er fra  den  og  den  periode.  Til sidst  finder man måske  en lidt  ,syg&lt;&lt;  tekst,  hvor  man lige netop kan hale  temaet i land, men  i~vrigt er teksten  ikke karakteristisk for nogen  eller  noget. -Det andet  krav, jeg  vil  stille til  et tema, er at det ikke er alt for abstrakt (wdØdene, ,overtro&lt; m.m.)  og det tredje er det helt selvf~lgelige krav, at det umiddelbart skal kunne engagere eleverne.

Alle  tre  krav  mener  jeg  at  temaet  NORM-AFVIGELSE  tilgodeser: det er bredt og lader sig samtidig konkretisere i en rzekke undertemaer,  det  er let  at  finde  velegnede  tekster,  og  det  er  et

emne, der umiddelbart  interesserer mange  elever.

Som temaet er udformet i de vedlagte bilag, lader det sig stort

set inddele i 4 underemner:

- a)  FORBRYDELSE  (herunder: Nilus  og  Hillelil,  Ebbe  Skammel~@, Jammersminde, Holberg-epistlen, Ole Koller~ds levnedsbeskrivelse,  skillingsvisen om det gruelige mord, af  Kirkeskuden, af Proletarer,  Lavt  land,  Verden venter,  Gurli-visen, FrakkeJensen, Morderens orlov).
- b) ANDRE SOCIALE AFVIGERE,  her  defineret  som fattige, syge, handicappede, gamle eller folk der på  en eller anden måde afviger fra  et  givent  milj~s adfærd.  (herunder: De  fattiges  udi Odense Hospital .  . . , af En  jØde,  KrØblingen, Irene  Holm, NådensbrØd, »Kraften gdr amok«, af Gyldholm, Isaksen, To  mennesker  mØdes, DØvens dØr, Bella.)
- c) KUNSTNERE OG INTELLEKTUELLE (herunder: Kingoteksten igen, Erasmus Montanus, af Den  unge Werthers lidelser, af Levned  og meninger, Kunstneren mellem oprØrerne, Klokken, Den  grimme  relling, af Livets  tre, af Danskere,  Irene  Holm, Spionen.)
- d)  KVINDER, der bryder med  det  givne samfund og det  givne miljØs  opfattelse af  kvinderollen  (herunder: Ridderens  runeslag, Sildig  opvågnen, Irene Holm, Forrådt, Den  farlige alder, Fri  os f  r u   krerligheden.)

Temaet er bygget således op, at de 4 underemner er repræsenteret  i  (næsten) alle  perioder,  og  de  steder,  hvor  et  undertema mangler,  vil  man  oftest  ret  nemt  kunne  fylde  ud.  Nu  ved  jeg godt, at temaet ser meget stort og uoverkommeligt ud, men ideen var  altså heller  ikke,  at en enkelt klasse skulle kgre alle tekster og undertemaer igennem, men derimod at opstille en række for1Øb   under  det  fælles  overordnede  tema:  NORM-AFVIGELSE, såIedes at den enkelte klasse selv kunne vælge 2 evt. 3 af  de underordnede emner ud. At vælge et enkelt undertema ud ville jeg derimod  synes  var  for  snævert,  hvis  man  Ønsker  at  behandle »væsentlige sider af  de pågældende perioders livssyn«.

## PERIODEINDDELINGEN

Hvad  periodeinddelingen  angår,  giver bekendtggrelsen  jo ret frie  tØjler,  der  står f.eks.  ikke,  om  der  med  væsentlige perioder menes  de  traditionelle  Andsog  litteraturhistoriske  inddelinger, eller  om  der  skal  lægges  et  materialhistorisk  princip  til  grund for  inddelingen.  Jeg  har  valgt  det  sidste.  Det  er  der  i  sig  selv ikke  noget  opsigtsvækkende  i -men  der  opstår  en  del  problemer,  nar  man  skal  finde  ud  af, hvordan man  vil  formidle sammenhængen mellem de fiktive tekster og den historiske virkelighed for eleverne -og hvilken  rolle man vil  tildele henholdsvis historien  og  fiktionen. Disse  problemer  vil  jeg  vende  tilbage  til om lidt -men fØrst  lige en kort gennemgang af  den periodeinddeling,  jeg  har  foretaget.  Der  er 5 hovedperioder: middelalder, enevrelde,  industrialisering,  mellemkrigstid,  velferdsstat. (Det  er muligt, at disse betegnelser  ikke kan  stå for videnskabelig historisk  betragtning,  men  de  har  den  fordel,  at  de  er  umiddelbart begribelige  for enhver.)  Enevældeafsnittet  er  opdelt  i  4  mindre tidsforl~b: tidlig enevrelde, oplyst enevrelde, borgerlig etableringstid, enevreldens sidste år og  parlamentarismens  indfØrelse. Industrialiseringsafsnittet  omfatter:  et  afsnit  om storbysudviklingen, et om udviklingen på  landet og et om kvindebevegelsen, idet alle tre  fænomener  jo  hænger  nØje  sammen  med industrialiseringen. De 5 hovedperioder  er valgt ud  fra  en  forestilling  om,  hvornår der  er  sket  væsentlige  forskydninger i  de politiske  magtforhold, men det betyder  naturligvis ikke,  at jeg  slet ikke vil  inddrage  de Andshistonske og  litterære  strØmninger, men  de  ses  som  underlagt  de samfundsmæssige. Det betyder  dog nok,  at jeg  vil  reducere  brugen  af specieile  litterære  penodebetegnelser og  andre ismer,  som  man  tidligere  har  lagt  stor  vægt  på  (f.eks.  skelnen mellem hØjromantik, poetisk  realisme, romantisme  m.m.)

## TEKSTVALGET

Nu  kommer vi  til udvælgelsesprincipperne m.h.t. tekstvalg, hvor jeg  er  gAet  ud  fra  fglgende:  Teksterne  skal være  så  tydelige, at eleverne  umiddelbart kan se, at disse tekster  faktisk handler  om det  tema,  de har valgt.  Det  bØr  altsA  ikke være saledes,  at  man skal hale temaet ud af  en meget kompleks tekst, som man derved kommer til  at  beskære ungidvendigt hårdt. Det  andet  krav,  man stille til  teksterne, er,  som allerede nævnt,  at  de skal belyse karakteristiske  træk  ved  den  pågældende  periodes  bevidsthedsdannelse,  som  den  kommer  til  udtryk  i  fiktive tekster,  og  for det 3. bØr  teksterne give mulighed for oplevelse og indlevelse hos m A eleverne.

Som fjerde  og  sidste punkt  forekommer det  mig  at  være  en stor fordel, hvis teksterne af  og til giver muligheder for sammenligninger  på  tværs  af penoderne  og  viser  forskellige  penoders måder at behandle det  samme problem på.  Og her  vil jeg  godt komme med  et  konkret  eksempel  fra  matenalet.  Det  drejer  sig om Ebbe SkammelsØn og Morderens orlov af  Knud Holst: Begge tekster  handler  om  mord,  begge  tekster  viser  det  pågældende samfunds behandling af  forbrydere, i  det  ene tilfælde -fredlØshed, i det andet -institutionsanbringelse.  Straffen i Ebbe Skammelson virker umiddelbart som den mest  bmtale:  den totale udstØdning og isolation mens vi, som titlen siger, i Morderens orlov befinder  os  i  et  humant  samfund, der  tillader  »de indsatte«  at besØge  deres  pårØrende -her  i  anledning af  forældrenes guldbryllup.  Den moderne novelle viser  imidlertid, at den krirninaliserede er totalt isoleret i forhold til  resten  af  guldbryllupsselskabet.  Ligesom  i  folkevisen  forsØger  en  sØster  og  forældrene  at mægle, mens de fjernere slægtninge, især sØsterens mand, vender alle  deres  aggressioner mod  »morderen« og med  slet  skjult o p hidselse venter på, at han skal afslØre sig som det udyr, de mener han  er.  Der  er  mange  kontraster  og  paralleller  mellem  de  to tekster, der siger noget  om det samfund, de er opstået i, og om forfatterens opfattelse af forbryderens situation. I folkevisen opfattes Ebbes skæbne som tragisk og uafvendelig p.gr.a.  de fatale normbmd, han har begået, i Knud Holst' novelle er det de psykiske  mekanismer  bag  guldbryllupsgæsternes  aggressioner,  der interesserer forfatteren. Morderen selv er, meget ironisk, skildret som et yderst fredsommeligt menneske, og det lades oven i kobet hen i det uvisse, om han har begået forbrydelsen eller ej, medens svogerens had og aggressioner er skildret som perverst og fascistisk  i  sine konsekvenser.  I novellen  fremstår der altsA  en  kontrast  mellem  et  tilsyneladende humant  og  tolerant  velfærdssam- fund, hvor  man har råd til  at behandle  forbrydere menneskeligt, og sa den skjulte  intolerance og de latente  aggressioner, der ud1Øses  over  for  afvigeren.  Sammenligningen med  folkevisen kan, som det  ses,  give  anledning til  megen  diskussion  i  klassen  om- kring  forbrydelse, straf  m.m.

Men herved er vi også nået til et problem, som jeg  anser for at være et af  de vanskeligste i forbindelse med historisk temalæsning og  historisk  litteraturlæsning  i  det hele  taget.  Man  l ~ b e r let  den risiko at reducere teksten  til en historisk  kilde, der skal illustrere den politiske og sociale virkelighed i den pågældende periode og glemmer  at fastholde,  at  der  er  tale  om  en fiktiv  tekst  med  en individuel  fortolkning af  tilværelsen, som ganske vist er historisk betinget,  men  som  ikke  restlØs  kan  forklares  ud  fra  den  hist* riske virkelighed. Jeg vil her gerne citere fra en artikel, som star i  HISTORIEN I DANSK.  Det er artiklen  om Johs. V. Jensens Maskinerne af Knud  Michaelsen, og  citatet  lyder  som  fØlger: »Hvad er det for et objekt, vi har for os, nar vi  foretager  en historisk læsning? Er det teksten,  der er objektet? Er det historien? Eller  er det noget  helt  tredje?  I det  fØrste tilfælde  reduceres  historien groft sagt til noteapparat, i det andet reduceres  teksten til kilde.  Ingen  af  disse  1Øsninger forekommer  mig  særlig  tilfredsstillende.  I  stedet  vil  jeg  derfor  definere  objektet  som  tekstens særlige måde at være historisk på&lt;&lt;. (s. 125). Altså det, jeg  hæfter mig ved  og tilslutter  mig, er udtrykket: tekstens sarlige  måde at vare historisk  på, der jo  forener  det historiske  og  det  individu-

elle.

I samme bog s. 200 i  artiklen Historiens uensartethed af Peter Madsen siges næsten det samme. »Litteraturlæsning åbner for en mangfoldighed af muligheder for indsigt i hele dette samspil mellem de givne betingelser og de personlige bestræbelsers udgangspunkt  i og sammenstØd med  disse betingelser. Vel at mærke under forudsætning af  en betragtning af  de litterære værker  som en personlig  bearbejdning  af og  et  personligt  udtryk  for  sådanne erfaringer. a:

For  at give  et konkret  eksempel  på  den  dobbelthed,  som  jeg alt&amp; anser for karakteristisk for fiktive tekster vil jeg  kort antyde en måde  at gennemg5 Sildig Opvågnen  af  Blicher  på.  Det  kan naturligvis kun blive meget kort og forenklet. Som angivet i temaoversigten anvender jeg  synsvinklen »kvindelig utroskab som psykologisk interessant  emne« ved  gennemgangen  af  novellen. Den viden,  som  er  n~dvendig for  at  forstå  teksten  i  dens  historiske kontekst, er især en  viden  om den borgerlige families opbygning og funktion i det  19. årh. Man må her bibringe  eleverne en forståelse af  den borgerlige families patriarkalske kemefamiliestruktur, af  dens funktion  som stedet, hvor familiekapitalens bevarelse blev  sikret  gennem  bØmefØdsler og b~rneopdragelse.  Opdragelsens sigte var  at  opdrage  sonneme til  at  overtage  faderens rolle som  patriarkalsk  familieoverhoved og  dotrene  til  at  blive  gode hustruer, hvis hovedopgave det igen var at f ~ d e og opdrage bØm i  de samme monstre.  Desuden  skulle de foresta den standsmæssige husforelse og selskabelighed. I overensstemmelse med  tidens liberalistiske  idealer var  ægteskabet ideelt  set  et  personligt  valg, et  kærlighedsvalg. I praksis  var dette frie valg dog kun  mandens og ogsa  for ham begrænset  af,  at  det  skulle  foretages  inden  for den borgerlige klasse.

Kravet  om kvindens absolutte troskab  er i denne tid  og i den borgerlige klasse af  allerstorste betydning (problemets  omfang og karakter  kan  senere belyses  ud  fra  sædelighedsfejden  og  f.eks. tekster af  Amalie Skram), og dette krav til kvindens troskab kan materielt  set  forklares  som  mandens  Ønske  om  garanti  for,  at familiekapitalen  gik videre til ægtefgdte bom. Det  ligger som sadan i forlængelse af  det liberalistiske samfunds forste dogme: den

private  ejendomsret.

Dette kunne være en (indrammet) meget firkantet og forenklet fremstilling  af  den  historiske  kontekst  til  Blichers  novelle.  Som en  overgang  til  den  egentlige  tekstanalyse  kunne  man  kort  behandle begrebet  det interessante.  Det interessante  er jo  ikke blot et  modefænomen,  hvormed  man  prØver  at  indfange  et  stadigt voksende læse- og teaterpublikum, men det er bl.a. ogsa en made, hvorpa  man  indkapsler  forskellige  tendenser  til  oprØr  mod  det bestaende -i psykologiske portrætskildringer  af  »dæmoniske karakterere.  Saledes sker der i Sildig opvågnen en dæmonisering af den  erotiske  drift  hos den  kvindelige hovedperson,  Elise,  der jo med  sin  grænseoverskridende  tilbgjelighed  for  den  hemmelige elskov rummer en åbenlys fare for den patriarkalske familiestruktur  og  det borgerlige samfund.

Men hermed er jo  langt  fra  alt  sagt om Blichers  novelle,  det egentlige er knap nok berØrt endnu. Hermed mener jeg,  at novellen fØrst og fremmest udtrykker et forsØg på at skabe en sammenhængende individuel tilværelsestolkning ud fra de historisk  givne betingelser,  som  forfatteren  har  fælles  med  sin  samtid  og  sin klasse. Novellens kerne er efter min  mening en  opfattelse af  den erotiske drift som en uimodstiielig, men destruktiv kraft,  der river den  enkelte  ud  af  fællesskabet  med  andre  end  den  elskede,  og som i  sin  yderste  konsekvens  fØrer  dØd  og undergang  med  sig. Såiedes  ferer  Elises  handlinger  til  elskerens  hjernebetændelse, hans kones fortvivlelse og ægtemandens selvmord med sig. Denne opfattelse af  den  erotiske lidenskab,  som  kan  læses ud  a f   novellen,  kan  jo  nemt  underbygges ud  fra  andre af  Blichers noveller, der  ofte er variationer  over  samme  tema  (i Presten i Thorning forsvinder de elskende som i folkevisen om Torbens datter ud af landet til en uvis fremtid), men det, der gØr  denne novelle særlig spændende,  er  konfrontationen  mellem  den  bornerte  og  i  det skjulte fascinerede præstemand,  der jo  fortæller historien -og så den erotiske lidenskab,  der er til stede i form  af  Elises tre breve til  elskeren.  Novellen  viser  her,  hvorledes  de  gængse  normer, underbygget  af  den  officielle kirkes  morallære,  ikke slår til over for det  erotiske,  der  tilsidesætter  alle hensyn  og  river  uskyldige med sig i undergangen.  Men den viser ogsa, at Elises selvrealisation  er uforenelig  med  at leve i  samfund med  andre mennesker. Konflikten er, som Blicher  opfatter den, ulØselig og tragisk.

Idet man pil den her skitserede made sætter den historiske analyse  af  den  borgerlige  familie  og  det  borgerlige  ægteskabs funktion  op over for den  fiktive teksts individuelle fortolkning mener hvis man ellers kan  få dem  med  sa  langt. Hvis  ikke, ja  sa  er spergsmålet, hvad vi  ellers vil med det historiske  og med den historiske

jeg,  at  en  historisk  bevidsthed  kan  skabes hos  eleverne, -læsning af litterære tekster.

## BAGGRUNDSLÆSNINGEN

Det næste, jeg  vil  behandle,  er problemerne omkring den historiske  baggrundslmsning i  forbindelse  med  temalæsning. Det  er jo et stort problem,  hvordan  man skal give eleverne en vis viden af historisk  art, så længe vi ikke har noget rigtig anvendeligt undervisningsmateriale  til  det  brug.  Vi  mangler  efter  min  mening  to slags hjælpemidler, dels en ny slags litteraturhistorie, der inddrog det  politiske,  Økonomiske  og  sociale  i  en  klar  og  overskuelig form, og som forsØgte at etablere en forbindelse mellem de materialhistoriske  forhold og  de forskellige samfundsklassers  bevidsthedsdannelse og de fiktive tekster, og dels historiske kildetekster specielt samlet  med  henblik  på danskundervisningen,  f.eks.  samlinger af lovtekster, historieskrivning fra  forskellige  perioder, erindringer, biografier,  breve,  avisartikler m.m. Disse tekster ville kunne fungere som informative baggrundstekster  til  de litterære tekster.

I temaoversigten  har jeg  ud  af  eksisterende  introduktioner og efterskrifter  til diverse antologier  forsØgt at give nogle forslag til historisk  baggrundslæsning.  Det  drejer  sig  mest  om  oversigtsartikler, men der er også medtaget  eksempler på kildetekster,  saledes f.eks.  uddraget af Kongeloven 1665 (fra Erik SØnderholms bog  om  dansk  barok),  desuden Menneskerettighedserklaringen fra  1791, der  viser  de nye  borgerlig-liberale  ideer,  og  som  er velegnet til at sammenstille med uddraget fra Levned og meninger (bogens sidste afsnit) og uddraget af Den unge Werther. Artiklen fra Raketten  med  Stjerner,  et ugeblad  fra midten  af  det  forrige arhundrede  (Samlerens  antologi  bd. 6)  skal  læses  sammen  med erindringsteksten  af  Ole  KollerØd  selv.  Begge  tekster  behandler den sociale problematik, der ellers glimrer ved sit fravær i de finlitterære tekster fra  tiden. Desuden er KollerØds beretning et godt eksempel pa  en folkelig fortællemåde  og giver indtryk af en proletar  og  forbryders  opfattelse af forbrydelse,  Øvrighed,  skæbne, ulighed,  kærlighed  m.m.  Uddraget  i  Samlerens  antologi  bd. 6 kan  f.eks.  modstilles  H. C. Andersens  eventyr KrØblingen, idet begge  tekster  beskæftiger  sig  med  ulighedens  problem -omend på hver sin made. Jeg vil blot nævne endnu et eksempel p2 anven- deligt  kildemateriale:  tre  kort  fra Knud  Michaelsens bog Digteren og storbyen. Kortene viser Kobenhavns udvikling og forvandling  omkring industrialiseringen,  fra en by,  der  er  domineret  af kongemagten, kirken og militæret og til en moderne storby, klart præget af  kapitalens  overtagelse af  magten.

De fleste  andre  tekster  i  oversigten  er  uddrag  af  Samlerens p.t.-seriens tema- og periodehefter.  De sidste er væsentlig lettere at læse end

antologiindledninger og introduktionsartikler fra de fgrste.

M.h.t. selve arbejdsgangen omkring  temalæsning  har  jeg i denne  omgang  forsØgt  mig  med  fØlgende:  Ved  starten  af  hver ny  periode lader  jeg  klassen  læse en  central  fiktiv tekst,  som vi prØver  at  gennemgå uden  nogen  historisk  baggrundsviden.  Jeg forsØger  så  at  lade  klassen  problematisere  teksten  historisk  og lader dem opstille en række omrader, som vi bØr  skaffe os viden om, inden  vi  går videre. Dette princip  vil jeg  fØlge,  så langt  det nu  fungerer.

## MAL OG HENSIGT

Til sidst vil jeg  kort sige noget om mål og hensigt af  denne art:

med et projekt

At præsentere eleverne for en række perioder, genrer og forfatterskaber med henblik på senere at give dem mulighed for  at praktisere reel medbestemmelse f.eks.  omkring peat  historisk  temalæsning bØr  ligge  ret  tidligt  i

På  kortere sigt: riodevalg.  D.v.s. forlØbet for at denne målsætning kan  realiseres.

På l~ngere sigt: At skabe en kontinuitet  i danskundervisningen af   historisk karakter. Jeg tror, at danskundervisningen a f   eleverne ofte  opleves  som  en  slet  uendelighed  af  tekster.  Hvis  man  som elev har været  væk  et par  timer,  spiller  det  egentlig ikke  nogen rolle,  for klassen er jo  bare i gang med  en ny  tekst, og man har ikke  nogen  fornemmelse  af  at  mangle  et  led  eller  to -modsat f.eks.  i  matematik,  hvor  progressionen  i  undervisningen  er  klar for enhver. Dette elementære behov  for  at kunne  se,  at  tingene skrider frem,  mener  jeg  heller  ikke,  man  bØr  negligere i  dansk, og historisk læsning er i hvert fald en måde det kan tilgodeses på.

Som det  yderste  sigte med historisk  temalæsning vil jeg  sætte, at den skal være et led i elevernes bevidstggrelse af  sig selv som historiske  individer.  Det  betyder  at  dreje  deres  bevidsthed  væk fra den forestilling,  at alt er  natur og tingenes nuværende  orden den naturlige og selvfglgelige og hen  imod en forstaelse af  deres egen situation som menneske- og samfundsskabt. Dette opnås naturligvis ikke gennem  historisk  temalæsning alene,  men  den  kan være et led i denne proces.

De svage sider ved temalæsning, som man ikke helt kan forbiga i  tavshed,  er naturligvis,  at  den  sammenhæng,  der opstilles,  kan siges  at  være  lærerens  postulat,  sammenhængen  er der jo  ikke  i sig selv -til en vis grad i modsætning til f.eks.  forfatterskabs-  og periodelæsning.  Så spgrgsmalet  er måske,  hvis historie er det,  vi finder?

NORIM OG AFVIGELSE

Tekst-  og  synsvinkeloversigt

TEKSTER

SYNSVINKEL

I:  Middelalderen:

Nilus  og  Hiiielil Ebbe  SkammelsØn Ridderens  runeslag

ægteskab og slægt forbrydelse og straf

kvindens ære og kvindens seksualitet

II:  Enevrelde:

a)  tidlig  enevrelde:

Kingo:  De  fattige  udi  Odense

Hospistal

udskillelse-anbringelse

Leonora  Christina:  af

Jamen-

minde

tilpasningens psykologi

b)  oplyst  enevrelde:

Holberg:  Epistola  524 Erasmus Montanus

forbrydelse og straf tilpasning eller galskab

C) Borgerlig  etableringstid:

Goethe: af  Den unge Werthers

lidelser

individ og konvention natur og ejendomsret

Ewald:  af  Levned og  meninger

d)  Eneveldens  sidste dr - parlamentarismens  indf(re1se:

P. M. MØller:  Kunstneren  mellem

oprØrerne

H. C. Andersen:  Klokken

I

Den grimme ælling

Blicher:  Sildig opvagnen

(Præsten i Thorning)

H. C. Andersen:  KrØblingen

kunstneren i samfundet, afviger eller samfundsbevarer?

kvindelig utroskab  som  psykologisk interessant  emne minoritetsproblem  som  psykologisk interessant  emne fysisk  handicap  og  ulighedens  pro- blem  i  eventyrramme

12 Dansk og historie

Goldschmidt: af En jøde (kapt. 3)

forbrydelse og straf

Ole Koller~d: af   Mit Levnets LØb Vise om  det gruelige mord  p i Frederiksberg

forbrydelse  og  straf

III:  Industrialiseringen  i  Danmark:

a)  storbyen:

Johs. JØrgensen:  a f   Livets

tr æ

kunstneren  som  boheme provinsstudenten  i  storbyen den   malp placerede s.  tragikomedie

Johs. V. Jensen:  a f   Danskere

Herman Bang: Irene Holm

- b)  forfutiriirgskampen  og udviklingen  på  landet onlkritig  århundredskiftet:

Pontoppidan:  NadensbrØd

udskillelse-anbringelse forbrydelse:  arv  eller  miljØ? forbrydelse  og social  rigid

af  Kirkeskuden

Christen Bundgard:  af  Proletarer

Andersen NexØ:  af  Pelle Erobreren,

2. del:  .Kraften  gar amok.

socialt  oprØr  som vanvid almuefatalisme  og  social  bevidsthed

Skjoldborg:  af  Gyldholm

- c)  Kvindebevregelsen:

Amalie Skram: af ForrAdt

mandens og kvindens forskellige seksuelle  adfzrd:  natur  eller norm?

Karin  Michaelis:  af  Den  farlige alder

skilsmisse

JV:  Mellen~krigstideii,  dkattoti~isk krisetid:

H. C. Branner:  Isaksen

menneskelighed  og  konk~irrence. samfund

Knud  Sginderby: To mennesker

mgides (kapt. 16)

sociale  milj9er  og livsstil forbrydelse:  arv  eller  rniljgi? udskillelse-anbringelse seksualforbrydelse

JØrgen  Nielsen:  Lavt  land

Knut Becker:  af  Verden  venter

Visen om Gurli

V:

Velfrerdsstaten:

Peter Seeberg:  Spionen

identitetsl@shed:  norm  eller

afvigelse?

186

Cecil  BØdker:  DØvens dØr

Rifbjerg:  Frække Jensen

Panduro: af  Bella

Knud  Holst:  Morderens orlov

Suzanne BrØgger:  af  Fri

os fra

kærligheden

## BAGGRUNDSLÆSNING

Middelalder: uddrag  af  Jyske Lov  om  ægteskab,  hor,  arveret. Antologi  af nordisk  litteratur  bd.  1:  Det patriarkalske  landsbyfællesskab.

Enevrelde: Erik  SØnderholm:  Dansk  barok,  efterskrift: Samfundsmæssig baggrund. Digteren og samfundet -med uddrag  af  Kongeloven  1665.

Borgerlig etubleringstid:  Rousseau:  af  Tale om oprindelsen til uligheden. Chr.  Borberg  og Salmonsen:  Kultur  og  kritik  i  1700-tallet (p.t.  serien).

Af  Den  franske  forfatning  1791:  Menneskerettighedsericlæringen.

Enevcrlderls  sidste  tid -parlamentarismeris  indfØrelse:  Antologi  af  nordisk litteratur  bd. 6: Indledningen  s. 13-16 om  den  Økonomiske  og  politiske

udvikling  1825-65 + s. 21-26 om  borgerskabet og  dannelsen.

Ib HØgsbro:  Naturalisme (p.t. serien):  Introduktionen  s.  66-67 om  Romantikkens  forhold  til  den  sociale  og politiske  virkelighed. Fra  Raketten  med  stjerner:  Ole  KollerØds  henrettelse.

storbys udviklingen:  Antologi  af  nordisk

Industrialiseringen  i  Danmark -litteratur  bd. 7  s.  9-16: Industri  og  samfund.  Kulturkamp.

Anders  Bollerup:  1890'erne:  introduktion s.  44-48 om  kunstneren  som IGnarbejder,  kunst  og  politik,  den  moderne  storby.

Knud  Michelsen:  Digter  og  storby:  3  KØbenhavnskort, der viser  byens  ud-

vikling  fra  1750-1879.

Indlæg i  *Szedelighedsfejden.:  Pauline Aggersborg:  af  Det sædelige lighedskrav  (Georg  Brandes:  1870-90 -et  udvalg,  Dansklærerforeningen,)

Georg  Brandes:  Arne  Garborg  (JØrgen SØrensen: Fronter  1870-90).

Forfntrtingsknnrperz -udviklirzgeri pi landet on~kring  Brhundredskiftet: Antologi  af  nordisk  litteratur  bd. 8, indledningen  s.  11-15 af  Hovedtræk  af de  0konomiske.  sociale  og  politiske  forhold i  perioden 1890-1918 + s. 44-47:  Bondeforfattere

eller Holmgård:  Henrik Pontoppidan s. 173-1  79:  Gårdmænd, husmænd  og landarbejdere,  Den  politiske  bevidsthed  i landbefolkningen  og Pontoppidan.

afvigerproblemet  som myte den seksuelle afviger borgerskabet og normbryderen samfundet og de institutionsanbragte I  forbindelse med  uddraget  af .Proletareru kan  læses:  ~HØjesteretsdom  af 3  1. juli  1883 (fra  .Her  kommer fra Dybet - a ) .

Kvindebevlegelsen: Antologi af  nordisk litteratur bd.  8 s. 48-52:  K~nsroller. Gyrithe Lemche:  FrigØrelse (kronik  i Politiken  1907 om kvindernes  valg-

ret).

Mellemkrigstiderr: @konomisk  krisetid:  Jens  Kr.  Andersen:  Tekster fra  30'erne,  indledning:  30'ernes  virkelighed  (Økonomisk,  socialt,  politisk),  30'ernes  debat  (s.  11-23)

evt.  tekster  om  opdragelse:  Johann  Kirsten:  Nationalsocialistiske  skoletanker -Ellen  Andresen:  Socialismen  og  Den  frie  Skole  (begge  fra  Tekster

fra  30'erne red.  Jens  Kr.  Andersen,  Forum.)

Veljardssatnfund:  Leksikontekster  om Freud og eksistentialisme.

Uddrag  af  indledningen  til  Antologi  af  nordisk  litteratur  bd. 10 om  .Velfærdsstaten~,  .Modernisme i  prosaenc.

Lene og Thomas Bredsdorff:  Dansk prosa  1955-70.  Portræt af  tiden.

J.  Lange  Jacobsen:  Taberne  og  fremtiden  (fra  Hanne  Thorsen  og  SØren Thorsen:  De udstgte -de anbragte, Gyldendal  1978).

sam11)

Til  belysning  a f kunstnerens  (og  kunstens)  placering  i  det  mmodee fund  kan  uddsag  fra  Kunstfonddebatten (Antologi  af nordisk litt. bruges.

-de anbragte  findes  artiklen:  Hvorfor  har  vi Kai  Aalbæk  Nielsen,  der  belyser  samfundets  behandling  af

I  antologien:  De  udst@dte fængsler?  af kriminelle  og andre  afvigere fra  feudaltiden  til  nutiden.