Juletræet i Kokkedal. En sag om religion, nation og politik
Forfattere: Margit Warburg
Tidsskrift: politik (2014-12-11)

## Juletræet i Kokkedal. En sag om religion, nation og politik

Margit Warburg

professor, dr.phil., Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier, Københavns Universitet

I 2012 besluttede det muslimske fl  ertal i bestyrelsen for en almennyttig boligforening at afl  yse det fælles juletræ. Beslutningen vakte en heftig, landsdækkende debat i pressen, og politikere og andre  meningsmagere  var  stærkt  uenige  om, hvorvidt juletræet var af national eller religiøs betydning  i  Danmark.  Uenigheden  kan  forklares ved, at juletræet er et civilreligiøst symbol og derfor rummer referencer til både religion og nation.

I en kort periode op mod jul i 2012 blev den almennyttige boligforening Egedalsvænge i Kokkedal herostratisk berømt. Anledningen var, at det muslimske fl  ertal i boligforeningens bestyrelse besluttede at afl  yse en fast juletradition, nemlig at sætte et juletræ op på ejendommens fællesareal i december måned. Det viste sig hurtigt at blive en  kontroversiel  sag,  som  havde  mere  end  lokalpolitisk interesse. I løbet af ganske få dage eksploderede debatten i alle medier med utallige kommentarer om juletræer som dansk tradition, om integrationen af indvandrere og om forholdet mellem kristendom og islam i Danmark.

Konfl  iktens  udvikling  viste  nogle  interessante  forskelle  mellem  den  lokalpolitiske  tilgang  til  konfl  iktløsning  og  de  uomtvisteligt  mere  ansvarsfrie,  symbolpolitiske  markeringer  i  Folketinget  og  i  de  landsdækkende medier.  Men  konfl  ikten  afdækkede  også  nogle  bemærkelsesværdige forskelle i de off  entlige stemmers fortolkninger af konfl  iktens årsager og forløb - forskelle, som var  centreret  om  juletræets  nationale  og/eller  religiøse betydning i Danmark. I denne artikel vil jeg analysere disse forskelle ud fra blandt andet det religionssociologiske begreb civilreligion .

Jeg  begynder  med  en  kort  introduktion  af  civilreligion  og  gennemgår  derefter  konfl  iktens  forløb.  Mit kildemateriale  er  først  og  fremmest  de  skrevne  medier, som jeg for overskuelighedens skyld henviser til i noterne. Herefter argumenterer jeg for juletræets betydningsfulde position i dansk civilreligion, og jeg afslutter med at introducere en grafi  sk model, som jeg bruger til at analysere de forskellige udtalelser og fortolkninger af sagen i den off  entlige debat for at kunne sætte dem ind i en civilreligiøs forståelsesramme.

## Civilreligion i korthed

Den amerikanske sociolog Robert N. Bellah påpegede i et  berømt  essay,  'Civil  Religion  in  America'  (1967),  at mange  af  de  amerikanske  præsidenters  taler  har  været præget  af  en  religiøs  legitimering  af  den  amerikanske nation  og  den  amerikanske  forfatning.  Med  et  lån  fra fi  losoff  en Jean-Jacques Rousseaus (1712-1778) tanker om en  samfundsreligion,  en religion  civile (Rousseau  1987) hævdede Bellah, at denne karakteristiske form for legitimering var udtryk for, at der faktisk eksisterede en samlende amerikansk civilreligion, som de fl  este amerikanere kunne genkende som udtryk for en amerikansk national selvforståelse.

Bellahs  artikel  aff  ødte  en  livlig  diskussion  og  også betydelig kritik i 1970'erne og 1980'erne. Diskussionen drejede  sig  blandt  andet  om  forskellige  defi  nitioner  på amerikansk civilreligion, og om der egentlig var tale om ét, samlet fænomen, eller om civilreligion dækkede over forskellige, delvist overlappende fremtrædelsesformer, hvor  den  nationale  selvforståelse  og  det  nationale  fællesskab var forbundet med det guddommelige (Coleman 1970; Gehrig 1981). Det er ikke på sin plads her at gen- nemgå denne diskussion, som er opsummeret fl  ere steder, senest af Marcela Cristi og Lorne Dawson (2007) og på dansk af  Margit  Warburg  (2013).  Men  trods  kritikken har selve begrebet civilreligion vundet en blivende plads i religionssociologien.

Civilreligion er ikke et særligt amerikansk fænomen, men genfi  ndes i mange andre lande. Alle danskere kender til - men bekender sig næppe til - myten om Dannebrog, som Gud lod falde ned fra himlen for at hjælpe danskerne i et slag i Estland den 15. juni 1219. Selv om det historiske belæg for den danske konges brug af det røde korsbanner ikke rækker længere tilbage end sidst i 1300-tallet (Adriansen 2003, 127-129), så fejres Valdemarsdag den 15. juni stadig offi cielt bredt rundt om i landet, herunder med en særgudstjeneste i Holmens Kirke, hvor der holdes en tale til fl  agets pris af en højtstående politiker (Warburg 2008). Det er typisk civilreligion, nemlig dyrkelsen af en påstand om, at nationen eller folket nyder en særlig guddommelig beskyttelse. Eller formuleret lidt mere defi  nitorisk, så er civilreligion  en  betegnelse  i  religionssociologien  for  en samlet videnskabelig forståelse af forskellige ritualer, myter, tekster, bygninger, mindesmærker og symboler, som har  det  til  fælles,  at  de  refererer  til  nationen  og  landet som noget, der har en særlig, transcendent bevågenhed (Hammond 1976; Warburg 2013).

Civilreligiøse markeringer i det off  entlige behøver dog ikke altid at være landsdækkende. For eksempel afholder Fredericia by hvert år 6. juli-festen til minde om sejren ved Fredericia, den 6. juli 1849 i den Første Slesvigske krig (Treårskrigen). Natten til 6. juli foretog den indesluttede danske  hærstyrke  i  Fredericia  fæstning  et  overraskende udfald og slog de belejrende slesvig-holstenske styrker på fl  ugt efter blodige kampe. Festen er den store lokale begivenhed i Fredericia, og både sejren og de faldne mindes med en gudstjeneste, med tale af borgmesteren, og med parader, hvor Gud prises for støtten til hæren og den danske sag (Warburg 2006). Så selv om 6. juli-festen er en lokal begivenhed, gælder den guddommelige bevågenhed stadigvæk den danske nation, og ikke Fredericia by.

Civilreligion  har  således  nation  og  religion  som  de to  centrale  dimensioner.  Civilreligion  er  nemlig  udtryk for en national selvforståelse sat ind i en religiøs referenceramme (Warburg 2013). Civilreligion er altså ikke en verdslig erstatning for religion; den har en religiøs natur forstået  på  den  måde,  at  den  refererer  til  det  transcendente, som regel Gud. Men civilreligion er på den anden side heller ikke en religion, som har tilhængere i normal forstand, for der eksisterer for eksempel ingen gruppe af danskere, som af sig selv identifi  cerer sig som tilhængere af dansk civilreligion. Civilreligion er således ikke en emic (intern)  kategori,  den  er  alene  et etic (eksternt)  begreb konstrueret af forskerne (se Pike 1967 om emic og etic ).

Civilreligion i Danmark viser sig som empirisk fænomen i de forskellige situationer og steder, hvor borgerne enkeltvis  eller  samlet  inddrager  religion,  når  de  dyrker nationen og deres tilhørsforhold til nationen. Faktisk er Danmark rig på civilreligion i form af fester, sange, ritualer og symboler, hvor det guddommelige sættes i forbindelse med den danske nation (Warburg et al . 2013).

## Optakten

Sagen om juletræet begyndte med en afstemning på et bestyrelsesmøde  den  31.  oktober  2012  i  Egedalsvænge. Blandt bestyrelsens ni medlemmer stemte en majoritet på fem - alle muslimer - uventet imod at opsætte og bekoste det sædvanlige juletræ på fællesområdet. 1 Afdelingsbestyrelsens formand, Karin Leegaard Hansen, var blandt dem, der stemte for juletræet, og hun fortalte senere i et interview, at hun var chokeret over fl  ertallets beslutning, og havde talt imod den, fordi hun var overbevist om, at de fl  este beboere ønskede det traditionelle juletræ. 2 Det hører også med i billedet, at tidligere i oktober 2012 havde samme  bestyrelse  arrangeret  og  bekostet  en  stor  fælles eid -fest. Eid -festen er den muslimske fest, som markerer afslutningen af fastemåneden ramadan , og den kan fejres både i familiens skød og med store fællesarrangementer. Eid -festen i Egedalsvænge havde kostet ca. 60.000 kr.; til sammenligning var budgettet for juletræet ca. 7.000 kr. inklusive gløgg og æbleskiver til juletræsfesten. 3

Onsdag den 7. november bragte Frederiksborg  Amts Avis nyheden  om  den  kontroversielle  beslutning  i  en grundig reportage med kommentarer fra lokale beboere, en lokalpolitiker, som selv boede i Egedalsvænge, og to forskere. 4 På det tidspunkt havde en af beboerne taget initiativ til en indsamling for at dække omkostningerne ved juletræet, så afgørelsen var åbenbart allerede kendt blandt beboerne, da Frederiksborg Amts Avis tog fat i sagen. 5

Reportagen i Frederiksborg Amts Avis gav startskuddet til en landsdækkende mediedebat, som fortsatte november ud. Allerede ved udgangen af samme uge, dvs. søndag den 11. november havde Infomedia 165 referencer på  sagen  i  danske  dagblade  og  lokale  ugeaviser.  Dagen før  kunne Ekstra  Bladet meddele,  at  de  havde  haft  en rekordstor aktivitet på deres hjemmeside med 5.127 blogkommentarer og 180 læserbreve med kommentarer til beslutningen om ikke at opsætte et juletræ i Egedalsvænge. 6

De efterfølgende lokalpolitiske reaktioner kom den 8. november. Venstre i Fredensborg var de første til at fordømme  afdelingsbestyrelsens  beslutning  og  opfordrede til,  at  man  omgjorde  den.  Samtidig  tilbød  Venstre  at sponsorere et juletræ til boligforeningen. 7  Om eftermiddagen  udsendte  Fredensborgs  socialdemokratiske  borgmester,  Th omas  Lykke  Pedersen,  en  pressemeddelelse, hvor han gav udtryk for, at bestyrelsen efter hans mening havde  truff  et  en  forkert  beslutning,  og  han  opfordrede dem til at genoverveje den. 8

Men landspolitikerne  nåede  at  overhale  lokalpolitikerne  indenom.  Allerede  om  eftermiddagen  den  7.  november  i  Folketingets  spørgetime  bad  Martin  Henriksen fra Dansk Folkeparti kulturminister Uff  e Elbæk om hans holdning til sagen. 9 Ministeren svarede, at han som kulturminister ikke skulle blande sig i en lokalforenings beslutninger,  uanset  om  man  personligt  var  enig  eller ej. 10 Martin Henriksen ville dog ikke nøjes med denne afvisning,  og  efter  en  del  ordveksling,  hvor  Henriksen understregede traditionernes betydning, endte kulturministeren  med  at  udtale,  'at  traditioner  jo  hele  tiden  er til  debat  og  til  forhandling'. 11 Ud fra en sociologisk eller antropologisk synsvinkel kan der siges at være en vis dækning for ministerens udtalelse, hvis man ser den som en nøgtern observation af samfundslivet. Men den blev opfattet som en værdipolitisk udtalelse, og det fi  k Venstres kulturordfører Michael Aastrup Jensen til at kalde kulturministeren i samråd, hvor Jensen ville have en forklaring på Elbæks udtalelser, som han kaldte 'beskæmmende'. 12 I dagene efter kritiserede adskillige kommentatorer også Elbæk kraftigt for hans svar om, at traditioner var til forhandling. 13 Kulturministeren fastholdt dog sit synspunkt i et indlæg i Berlingske den 17. november. 14

Inden  november  måned  var  gået,  nåede  tre  andre ministre også at involvere sig i diskussionen om det aflyste  juletræ  i  Kokkedal,  nemlig  boligminister  Carsten Hansen, kirke- og ligestillingsminister Manu Sareen og social-  og  integrationsminister Karen Hækkerup. 15 Den lokalpolitiske  aff  ære  var  tydeligvis  blevet  en  landspolitisk sag af en vis betydning. Det manglende juletræ rørte åbenbart ved noget centralt.

## Afdelingsbestyrelsens forklaringer

Tilbage i Egedalsvænge sad de fem muslimske bestyrelsesmedlemmer og skulle forsvare deres beslutning i mediestormen. Den 8. november blev en af bestyrelsesmedlemmerne interviewet af Ekstra Bladet ,  og  han afviste først vredt at forklare, hvad der var sket, idet han hævdede, at han havde tavshedspligt. 16 Den efterfølgende dag gav de fem bestyrelsesmedlemmer imidlertid et gruppeinterview til Ekstra  Bladet . 17 Her  gav  de  som  begrundelse  for,  at boligforeningen ikke skulle have et fælles juletræ, at de som muslimer, der ikke selv holdt jul, ikke var forpligtet til  at  påtage sig arbejdet med at indkøbe og rejse træet. Samtidig hævdede de, at det var der heller ikke andre, der ville, men det blev kraftigt bestridt af formanden i et andet interview samme dag. 18 De fem bestyrelsesmedlemmer afviste også at ændre holdning, selv om de fi  k træet betalt af andre - nu var beslutningen taget. 19

Den efterfølgende dag blev to af de fem bestyrelsesmedlemmer igen interviewet af Ekstra Bladet .  Her  blev det ene medlem citeret for, at:

- ... nogen forsøgte at lokke ham i en fælde ved at få gruppen til at stemme nej til juletræet.
- Og nu ser det pludselig ud, som om vi er de onde muslimer, som vil dræbe julen. 20

Det andet medlem beskyldte nogen - formodentlig formanden Karin Leegaard Hansen - for at have forfalsket mødereferatet. 21 Ekstra Bladet fi  k imidlertid ikke lejlighed til  at  konfrontere  formanden  med  denne  påstand,  og  i det hele taget efterlader sagen et indtryk af forvirring og halve sandheder uden nogen faktuel forklaring på, hvorfor de fem bestyrelsesmedlemmer traf den kontroversielle beslutning.

Konfl  ikten  optrappedes  nu  i  Egedalsvænge,  hvor nogle af beboerne var begyndt at samle underskrifter ind med henblik på at vælte  bestyrelsen  ved  en  ekstraordinær generalforsamling. 22 Da to journalister fra TV2 ville dække underskriftindsamlingen, blev de mødt med vrede tilråb fra en stor gruppe unge med hættetrøjer og tildækkede ansigter. De unge smadrede TV-bilens ruder, døre og instrumentbræt, og journalisterne fl  ygtede fra stedet. 23 Det gik også ud over formanden for bestyrelsen, Karin Leegaard Hansen, som fi  k knust en rude i sin lejlighed. 24

Disse voldelige episoder fi  k borgmesteren i Fredensborg, Th omas Lykke Pedersen, til den 13. november at reagere med et åbent brev til bestyrelsen. I brevet redegjorde  han  for  de  store  investeringer,  som  kommunen havde lagt i at forbedre forholdene i Kokkedal, og understregede, at striden om juletræet havde skadet Kokkedal meget. 25 Han opfordrede endnu en gang bestyrelsen til at genoverveje beslutningen, og han opfordrede også bestyrelsen  til  at  tage  skarpt  afstand  fra  hærværket  mod TV2-bilen. Samtidig skrev tre lokalpolitikere med muslimsk baggrund en tilsvarende opfordring til bestyrelsen om at arrangere en ny afstemning efter en demokratisk debat. De fremhævede også det sørgelige i, at 'en off  entlig debat bliver til et spørgsmål om religion, intolerance og eksklusion og i et hug tager alle de muslimske borgere i kommunen til indtægt for beslutningen om juletræet'. 26 Venstres  borgmesterkandidat  Th omas  Elgaard opfordrede i en pressemeddelelse direkte bestyrelsen til at ændre sin beslutning og koncentrerede sig i øvrigt om at fordømme hærværket på TV2-bilen som et angreb på ytringsfriheden. 27

Det  er  sigende,  at  hverken  borgmesteren  eller  Venstres borgmesterkandidat med et eneste ord omtalte den kendsgerning, at de fem bestyrelsesmedlemmer var mus- limer. For den socialdemokratiske borgmester var sagen åbenbart en social- og boligpolitisk udfordring, og venstrepolitikeren  argumenterede  med  lov  og  orden  og  et ønske om gensidig respekt. Det var kun de tre muslimske lokalpolitikere, som indførte religion og kultur som bagvedliggende faktorer og nævnte, at for nogle var striden om juletræet et vigtigt religiøst spørgsmål, mens det for andre  var  et  spørgsmål  om  at  opretholde  en  hyggelig kulturel tradition. En forklaring på denne forskel kunne være, at de ikke-muslimske politikere tilhører majoriteten og  formodentlig  har  indset,  at  de  kan  risikere  at  støde minoriteten, nemlig deres muslimske vælgere fra sig, hvis de forbinder bestyrelsens kontroversielle beslutning med religion. Men religion var den udslagsgivende årsag ifølge de fem bestyrelsesmedlemmers egen forklaring i interviewene til Ekstra Bladet . 28 De ville som muslimer ikke påtage sig at arrangere et juletræ, når de ikke selv holdt jul. Jeg fortolker det sådan, at de muslimske lokalpolitikere godt kunne tale om religion, fordi de selv var muslimer og derfor ikke kunne mistænkes af bestyrelsen i Egedalsvænge for en skjult anti-muslimsk holdning.

## Afslutningen

Den 14. november 2012 besluttede boligselskabet 3 B, hvorunder Egedalsvænge hører, at der skulle indkaldes til en ekstraordinær generalforsamling med nyvalg af bestyrelse. 29 Beslutningen om at afl  yse det traditionelle juletræ havde  splittet  beboerne,  og  konfl  ikten  i  Egedalsvænge tilspidsedes  yderligere,  da  gruppen  Stop  Islamiseringen Af  Danmark varslede en demonstration den 1. december i selve Egedalsvænge, hvorefter Antifascistisk Aktion straks annoncerede en moddemonstration. 30

Generalforsamlingen  blev  holdt  den  28.  november; der var mellem 300 og 400 deltagere, og politiet var mødt talstærkt op. Efter et langt møde lykkedes det at få valgt en ny formand og en ny bestyrelse. 31 Bestyrelsen handlede hurtigt, for allerede den 30. november havde den indkøbt et juletræ og havde arrangeret, at det blev sat op på sin vante plads på taget af et pagodeformet læskur midt på fællesarealet mellem bygningerne. 32

De  anmeldte  demonstrationer  blev  afl  yst,  og  efter mere end tre ugers intens debat kunne medierne endelig slappe af og meddele, at julefreden var reddet. 33

## Juletræet som civilreligiøst symbol

Traditionen med et pyntet grantræ ved juletid blev indført fra Tyskland først i 1800-tallet, og fra midten af århundredet var det blevet almindeligt i borgerskabet at have et juletræ i hjemmet til jul. Det var en tid med nationalistisk vækkelse i Danmark, og skikken at pynte træet med fl  agguirlander stammer fra dengang (Adriansen 2003: 137). Det var i øvrigt især i grundtvigske kredse, at man pyn- tede  juletræet  med  dannebrogsfl  ag,  mens  missionsfolk gik imod denne sammenblanding af det nationale med det  kristne  (Havsteen-Mikkelsen  2014).  Den  populære juletræssang, 'Højt fra træets grønne top', blev skrevet i 1847 af Peter Faber som en lejlighedssang til en familiejul (Jensen 2014). Sangen omtaler hverken Gud eller Jesus og er i det hele taget en helt igennem sekulær julesang. Det er også en national julesang, og verset med Henrik, som 'svinger fanen kækt', og hvor digteren formaner de yngre børn: 'Vid det er en ære, Dannebrog at bære', er blevet tilføjet i 1848, året for Treårskrigens udbrud (Jensen 2014). Skikken med et juletræ bredte sig efterhånden til andre samfundsklasser, og omkring Første Verdenskrig var der juletræ i næsten alle hjem og også i det off  entlige rum. 34

Hvad angår juletræets religiøse betydning, så bemærkede kulturhistorikeren Troels-Lund for hundrede år siden, at juletræet sammen med julenisser og gåsesteg 'staar i  lidet  eller  intet  Forhold  til  Kristendommen'  (Troels-Lund 1914-1915: 19). Juletræet var måske først og fremmest udtryk for en banal dansk nationalisme (Billig 2006).

Senere  indoptog  kirken  juletræet  i  forbindelse  med gudstjenesterne omkring jul, og i dag er der som regel et pyntet juletræ i kirkerne i december måned. Så juletræet er efterhånden blevet kristnet i Danmark, og denne nye religiøse referenceramme om et nationalt symbol gør juletræet til et civilreligiøst symbol. Det er også et centralt civilreligiøst symbol, for julen er årets store højtidelighed og familiefest for de fl  este danskere. 35 Men det er klart, at der er meget forskel på, hvor stor en religiøs betydning julen har for forskellige mennesker, og det afspejler sig i de mange forskellige avisindlæg og kommentarer til striden omkring juletræet i Kokkedal.

## Indlæg og kommentarer

Ifølge  min  optælling  i Infomedia har  der  alene  i  perioden fra 6. november til 31. december 2012 været mindst 654 omtaler af juletræssagen i danske dagblade og lokale ugeaviser. Mange af dem er selvfølgelig gengangere, hvor meddelelser fra Ritzaus bureau er fl  ittigt genbrugt. Det faktuelle sagsforløb er afdækket gennem opsøgende journalistik, hvor især Frederiksborg Amts Avis , Ekstra Bladet og hoersholm.lokalavisen.dk har været aktive. De mange presseindlæg gengiver desuden forskellige holdninger til sagen i form af interviews, læserbreve og kronikker. Disse mange indlæg udgør tilsammen et materiale, som dækker de vigtigste synspunkter på juletræssagen, som den har taget sig ud gennem pressedækningen. 36

I  den  følgende  analyse  af  materialet  har  jeg  især interesseret  mig  for  indlæg,  hvor  skribenten  eller  interviewpersonen så på konfl  ikten som et nationalt og/eller et religiøst spørgsmål. Jeg vil i det følgende kort gennemgå nogle karakteristiske typer af sådanne kommentarer.

Nogle kommentatorer, blandt dem et par danske lutherske teologer, argumenterede for, at striden om opsætningen af juletræet i Kokkedal var religiøs ,  dvs.  det  var en konfl  ikt mellem islam og kristendommen. En af dem hævdede, at muslimer og de, som prædiker 'religiøs neutralitet', er ansporet af et 'had til kristendommen', og en anden kommentator advarede mod denne 'kombinerede islamisering  og  kulturafvikling  af  kristendommen'. 37 Iben Th ranholm, som er en kendt katolsk kommentator, konkluderede, at sagen først og fremmest viste svaghed fra de kristnes side, når det gjaldt forsvaret af egne traditioner, og hun fandt denne svaghed som en større trussel mod dansk kristen kultur end islam. 38

Nogle af de muslimske lokale beboere, som var imod bestyrelsens  beslutning  om  ikke  at  anskaff  e  et  juletræ, antydede tilsvarende, at der lå religiøse motiver bagved. 39 Det er jo umiddelbart også, hvad de fem bestyrelsesmedlemmer  selv  sagde  i  gruppeinterviewet,  hvor  de  blandt andet  begrundede  beslutningen  med,  at  de  var  muslimer. 40 Ifølge fl  ere anonyme udtalelser fra beboerne kunne beslutningen have været taget under påvirkning fra konservative muslimske kredse i lokalområdet, men generelt nægtede de interviewede at uddybe dette. 41 Som den tidligere formand for bestyrelsen, Karin Leegaard Hansen, sagde: 'Sådan noget spørger man jo ikke hinanden om'. 42

Direkte  adspurgt  afviste  bestyrelsen  i  gruppeinterviewet i Ekstra Bladet verserende rygter om, at Hizb utTahrir var involveret. 43 I  november 2013 bekræftede en medierepræsentant  for  Hizb  ut-Tahrir  imidlertid,  at  de havde rådgivet de muslimske bestyrelsesmedlemmer om deres håndtering af pressen i forbindelse med beslutningen om at afl  yse det fælles juletræ i Egedalsvænge. 44

En anden tilgang til striden om juletræet i Kokkedal var, at den primært drejede sig om dansk kultur over for 'muslimsk kultur'. Denne fortolkning var først og fremmest  repræsenteret  af  politikere  fra  Dansk  Folkeparti, som fordømte bestyrelsens beslutning med ord som: 'et uanstændigt angreb på dansk kultur', 'en konfl  ikt mellem muslimsk og dansk kultur', og et 'frontalangreb på de  danske  værdier  og  traditioner'. 45 Den  konservative Tom Behnke fulgte også denne linje, da han udtalte:

Jeg synes, det er stærkt foruroligende, at vores integrationsindsats åbenbart er så haltende, at man i det øjeblik, der er et muslimsk fl  ertal, fjerner gode gamle danske traditioner og indfører muslimske i stedet for. 46

Blandt  de  mange  muslimer,  som  blev  interviewet  om sagen, mente de fl  este interessant nok også, at juletræet først og fremmest var en dansk tradition og ikke så meget en kristen tradition. 47 Et illustrativt eksempel blev bragt af Lolland-Falsters  Folketidende den  7.  december  2012, kort tid efter at striden i Kokkedal var endt med, at der som nævnt alligevel blev rejst det traditionelle juletræ i Egedalsvænge. Avisen havde en reportage fra en vellykket juletræsfest i et muslimsk domineret boligkompleks i Nykøbing Falster. Deltagerne var både etniske danskere og indvandrere af et dusin forskellige nationaliteter, og alle dansede rundt om juletræet, sang julesange og -salmer, og spiste æbleskiver. En af arrangørerne understregede, at festen blev holdt som en helt traditionel dansk juletræsfest, bortset fra, at gløggen var erstattet af varm kakao. 48 To muslimske piger, som havde været med til at arrangere festen,  sagde:  'Det  er  jo  bare  hygge.  Det  handler  ikke rigtigt om religion'. En af pigernes veninder tilføjede, at 'Dem, der  gør  det  deroppe  i  Kokkedal,  overdriver  det med religion. Det er dumt.' 49

## Striden om juletræet og det civilreligiøse rum

Som omtalt i det foregående er juletræet et centralt civilreligiøst  symbol  i  Danmark.  For  nærmere  at  kunne analysere  de  forskellige  synspunkter  på  konfl  ikten  om juletræet  i  Kokkedal  ud  fra  en  sådan  forståelse  af  juletræets symbolik er det illustrativt at benytte min nyligt foreslået grafi  ske model for 'det civilreligiøse rum' (Warburg  2013).  Modellen,  der  er  vist  i  fi  gur  1,  viser  de  to dimensioner  af  civilreligion,  nemlig  nation  og  religion, som to akser vinkelret på hinanden. Imellem de to akser kan man afgrænse det civilreligiøse rum, som er angivet med den åbne kurve. Her er både religion og nation til stede  i  gensidig  henvisning  til  hinanden.  Civilreligion skal nemlig rumme noget af begge dele, og samtidig skal civilreligion kunne adskilles fra religion på den ene side og nationalisme på den anden side (Hvithamar 2009).

En begivenhed, et ritual, et symbol eller andet, som vi antager at være udtryk for civilreligion, kan nu placeres i modellen, alt efter hvor stærkt de to dimensioner, religion og nation, kommer til udtryk. Det skal understreges, at det er en kvalitativ vurdering, der bygger på et skøn, og ikke et kvantitativt mål for mængden af henholdsvis religion og nation. En placering inden for det civilreligiøse rum, kræver, at begge dimensioner er udtrykt i betydelig grad. En placering uden for det civilreligiøse rum betyder, at det vi undersøger, tilhører enten kategorien religion  eller  kategorien  nation.  Det  grå  område  i  fi  guren repræsenterer  i  den  forbindelse  den  logiske  udelukkelse af et rum, der repræsenterer for lidt nationalisme og for lidt religion til at tillade en meningsfuld klassifi  cering i henhold til modellen.

ee detetdv vagtd elidlusvs Hatbllasile Og Tengiol

pressen i forbindelse med striden om juletræet i Kokkedal

Religions-

eneste,

religion

Stigende oą kulturkamp A Sondags- kamp

Figur 1. Det civilreligiøse rum med indplacering af begivenheder efter den relative vægt af henholdsvis nationalisme og religion

Mere vægt på religion

Område, hvor hverken nation

eller religion kommer til udtryk

Område, hvor hverken nation

eller religion kommer til udtryk

Til illustration kan jeg tage et velkendt eksempel på civilreligion i USA. Det er Gettysburg-talen - den berømte tale, som præsident Abraham Lincoln gav i 1863 under den  amerikanske  borgerkrig  ved  indvielsen  af  soldaterkirkegården  på  slagmarken  ved  Gettysburg.  Talens  afslutningsord er uomtvisteligt et udtryk for civilreligion:

… that we here highly resolve that these dead shall not have died in vain-that this nation, under God, shall have a new birth of freedom-and that government of the people, by the people, for the people shall not perish from the earth. 50

Ordene: 'this nation under God' nævner de to centrale dimensioner i civilreligion, nemlig nation og religion, og de  udtrykker  også  det  særlige  forhold  mellem  nationen og det transcendente, nemlig 'under God'. Gettysburgtalen er derfor centralt placeret i det civilreligiøse rum.

Et eksempel på en begivenhed uden for det civilreligiøse område, men i øvrigt et grænsetilfælde, er en fodboldlandskamp. Der er nationalistiske følelser på højkant blandt  tilskuerne,  men  spillere  og  tilskuere  påberåber sig  sjældent  Gud  eller  andre  transcendente  magter  for at  få  hjælp  til  at  vinde.  Derfor  vil  jeg  placere  fodboldlandskampen uden for det civilreligiøse rum og tæt ved nations-aksen.

Omvendt vil vi klart placere en almindelig gudstjeneste i den evangelisk-lutherske folkekirke i Danmark i kategorien religion. Der er ganske vist et mindre element af nationalisme forbundet med gudstjenesten, for Dannebrog vejer på fl  agstangen uden for kirken, og kirkebønnen efter prædikenen indeholder normalt en lille civilreligiøs forbøn i form af ordene 'Hold din beskærmende hånd over vort folk og fædreland og al dets øvrighed ...'. 51  Men alligevel er det urimeligt at kalde en søndagsgudstjeneste for civilreligion, for i så fald udvides begrebet civilreligion ud over dets analytiske anvendelighed. I modellen er søndagsgudstjenesten  derfor  placeret  tæt  på  religionsaksen og uden for det civilreligiøse rum.

Jeg vil nu vende tilbage til analysen af de forskellige synspunkter, som blev fremsat i pressen i forbindelse med afl  ysningen af det fælles juletræ i Egedalsvænge. Som anført  i  indledningen,  er  civilreligion  alene  et etic begreb konstrueret af forskerne. Man kan derfor ikke forvente, at nogen af debattørerne eksplicit så på striden om juletræet i Kokkedal som et spørgsmål om dansk civilreligion. Ved at placere de forskellige grupper af synspunkter i modellen  for  det  civilreligiøse  rum  får  vi  et  tydeligt  indtryk af  gruppernes vægtning af henholdsvis nationalisme og religion. Det er gjort i fi  gur 2.

Figur 2. Det civilreligiøse rum med indplacering af kommentarer i pressen i forbindelse med striden om juletræet i Kokkedal

Den første gruppe, A, består af dem, der primært så sagen som et spørgsmål om religionskamp. Her har vi de kristne kommentatorer, som fremhævede en konfrontation mellem  islam  og  kristendom.  Gruppe  A  omfatter  også  de anonyme  beboere,  som  antydede,  at  der  var  religiøse motiver  bag  bestyrelsens  kontroversielle  beslutning  om at afl  yse juletræstraditionen.

Den anden gruppe, B, så primært på sagen som et spørgsmål  om  konfrontation  mellem  dansk  kultur  og 'muslimsk kultur'. De fremhævede de nationale og ikkereligiøse aspekter i et sådant kultursammenstød og så det ikke som en egentlig religionskamp. 52

En tredje gruppe, C, så på forløbet af sagen som noget, der havde både nationale og religiøse aspekter. Hovedparten af repræsentanterne for denne gruppe var veluddannede  kommentatorer. 53 Position  C  passer  med  fortolk- ningen  af  juletræet  som  et  dansk  civilreligiøst  symbol. Det er interessant, at de tre muslimske lokalpolitikere fra Fredensborg i deres appel til bestyrelsen i Egedalsvænge slog på, at der både kunne være en kulturel og en religiøs indgangsvinkel til en højtidsfest som julen. Det er tæt ved position C, selv om de ikke specifi  kt nævner dansk kultur.

Endelig var der synspunkterne repræsenteret ved D. Det var synspunkter fra en blandet gruppe af kommentatorer,  som  havde  det  til  fælles,  at  de  ikke  så  det  som en konfl  ikt  af  hverken  religiøs  eller  national  karakter. 54 Kommentarerne  fra  mange  danske  muslimer  ligger  i denne gruppe - de støttede ikke bestyrelsens beslutning, men kritiserede den, fordi de frygtede, den ville forværre indbildte  eller  reelle  modsætninger  mellem  de  muslimske indvandrere og den danske befolkning. 55 Flere af de muslimske kritiske røster tog også politisk stilling og understregede, at beslutningen var forkert ud fra et demokratisk synspunkt, fordi et demokrati også kræver en hensyntagen til mindretallets holdninger - i dette tilfælde de beboere i Egedalsvænge, som gerne ville have et juletræ. 56

Man kan også henregne borgmester Th omas Lykke Pedersen og Venstres borgmesterkandidat Th omas Elgaard  til  gruppe  D,  da  de  jo  som  beskrevet  ikke  nævnte hverken de religiøse eller de nationale aspekter af sagen. Ingen af dem brugte i øvrigt lejligheden til ideologiske, partipolitiske  markeringer,  og  de  fulgte  dermed  den fremherskende tradition for konsensus i dansk kommunalpolitik (Pedersen et al. 2013: 46-49). Det er en ganske påfaldende forskel fra en række landspolitikeres konfrontative udtalelser i juletræssagen.

## Konklusion

Juletræet er en del af dansk civilreligion, fordi det i en dansk sammenhæng både repræsenterer noget religiøst og ikke mindst noget vigtigt dansk. Det forklarer, hvorfor det gav anledning til en ophidset debat, da det muslimske fl  ertal i bestyrelsen i Egedalsvænge besluttede at afskaff  e juletræstraditionen  mod  mindretallets  ønske.  Samtidig var det uklart, hvad bestyrelsen ville meddele med beslutningen - var det 'had til kristendommen'? 57 Eller var det et 'frontalangreb på de danske værdier'? 58 Det er oplagt svært at nå til en fælles forståelse af sagens substans, når juletræet som civilreligiøst symbol forener det nationalt danske med det kristne.

Denne uklarhed omkring det religiøse versus det nationale er efter min opfattelse et iboende træk ved befolkningens forhold til det, vi kalder civilreligion. Synspunkter  på  civilreligiøse  symboler,  tekster,  sange  og  ritualer osv. vil ofte kunne give sig forskellige udslag, hvor nogle fremhæver det nationale og andre det religiøse, mens atter andre vil sige, at det handler om begge dele. Sådan var det også  i  striden  om  juletræet,  hvor  nogle  kommentatorer understregede  det  religiøse  og  så  på  konfl  ikten  som  en modsætning mellem muslimer og kristne.  Andre  lagde vægten på det nationale og så på sagen som en national kulturkamp  og  et  spørgsmål  om  integration.  Og  mellem disse yderpunkter var der også enkelte, der kunne se begge aspekter. Hele den off  entlige polemik kan således efter min opfattelse med fordel analyseres ud fra civilreligionsbegrebet, fordi det forklarer, hvorfor der var så bred uenighed om fortolkningerne af bestyrelsens beslutning om at afl  yse juletræet i Kokkedal.

## Referencer

Adriansen, Inge 2003, Nationale symboler i det danske rige 1830-2000 , vol. 1, Museum Tusculanum, København.

- Andersen, Peter B. og Peter Lüchau 2011, 'Individualisering og aftraditionalisering af danskernes religiøse værdier', i Peter Gundelach (red.), Små  og  store  forandringer.  Danskernes  værdier  siden  1981 , Hans Reitzel, København, pp. 76-96.
- Bellah, Robert N. 1967, 'Civil Religion in America', Dædalus , vol. 96, pp. 1-21.
- Billig, Michael 2006, Banal Nationalism , Sage, London.
- Coleman, John A. 1970: 'Civil Religion', Sociological Analysis , vol. 31, pp. 67-77.
- Cristi, Marcela og Lorne L. Dawson 2007: 'Civil Religion in America and in Global Context', i James A. Beckford og N.J. Demerath III (red.), Th   e Sage Handbook of the Sociology of Religion , Sage, London, pp. 267-292.
- Dansk Historisk Fællesråd 2014, 'Juletræets historie', http://www.historie-online.dk/special/jul/trae.htm, set 24. september 2014.
- Elbæk,  Uff  e  2012,  'Talepapir  fra  åbent  samråd  28.  nov.  2012',  Kulturministeriet, Kulturudvalget 2012-13, KUU Alm. del Bilag 41.
- Gehrig, Gail 1981: 'Th e American Civil Religion Debate: A Source for Th   eory  Construction', Journal  for  the  Scientifi  c  Study  of  Religion , vol. 20, pp. 51-63.
- Hammond, Phillip E. 1976: 'Th e Sociology of American Civil Religion: A Bibliographical Essay', Sociological Analysis , vol. 37, pp. 169-182.
- Havsteen-Mikkelsen,  Mette  Eriksen  2014,  'Kend  din  kirkelige  retning  på  juletræet',  http://www.grundtvig.dk/hvem-er-grundtvig/ temaer-i-grundtvigs-forfatterskab/grundtvig-i-hoejtiderne/grundtvig-i-julen/kend-din-kirkelige-retning-paa-juletraeet.html,  set  24. september 2014.
- Hvithamar, Annika 2009, 'Nationalism and civil religion. What is the diff  erence?', i Annika Hvithamar, Brian Jacobsen og Margit Warburg (red.), Holy Nations and Global Identities. Civil Religion, Nationalism and Globalisation , E.J. Brill, Leiden, pp. 99-118.
- Jensen,  Charlotte  S.H.  2014,  'En  lejlighedsjulesang...',  https://www. sa.dk/Elearning\_og\_webudstillinger/temaer\_til\_inspiration/jul/ hoejt/historien.htm, set 24. september 2014.

Pedersen, Lene Holm, Kurt Houlberg, Sune Welling Hansen, Asmus Leth Olsen og Mats Joe Bordacconi 2013, Lokalpolitikeres rolle og råderum , KORA, Det National Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning, København.

Pike,  Kenneth  Lee  1967, Language in Relation to  a  Unifi  ed  Th eory  of Structure of Human Behaviour , 2. edn.: Mouton, Hague.

Ringby,  Christina  2012  'Lidt  historie  om  Rådhuspladsens  juletræ', https://bibliotek.kk.dk/biblioteker/raadhusbiblioteket/blog/lidt-

historie-raadhuspladsens-juletrae, set 24. september 2014.

Rousseau, Jean-Jacques 1987, Samfundspagten , Rhodos, København.

- Troels-Lund,  Troels  Frederik  (1914-1915), Dagligt  Liv  i  Norden  i  det sekstende Aarhundrede ,  4.  edn.,  vol.  7, Aarlige Feste ,  Gyldendalske Boghandel, København.
- Warburg, Margit 2006, 'Fra sørgemarch til sejrsmarch: Slaget ved Fredericia og dansk civilreligion i en globaliseringstid', Chaos. Dansknorsk tidsskrift for religionshistoriske studier , vol. 45, pp. 29-147.
- Warburg, Margit 2008, ' Dannebrog : Waving in and out of Danish Civil Religion', Nordic Journal of Religion and Society ,  vol.  21,  pp.  165183.
- Warburg, Margit 2013, 'Gud bevare Danmark. Dansk civilreligion i det store og det små', i Margit Warburg, Signe Engelbreth Larsen og Laura Maria Schütze (red.), Civilreligion i Danmark. Ritualer, myter og steder , Forlaget Univers, Højbjerg.
- Warburg,  Margit,  Signe  Engelbreth  Larsen  og  Laura  Maria  Schütze (red.) 2013, Civilreligion i Danmark. Ritualer, myter og steder , Forlaget Univers, Højbjerg.

## Noter

1. Frederiksborg Amts Avis 7. nov. 2012, 8-9.
2. Ekstra Bladet 8. nov. 2012, 8; BT 8. nov. 2012, 10.
3. Frederiksborg Amts Avis 7. nov. 2012, 8-9.
4. Frederiksborg Amts Avis 7. nov. 2012, 8-9.
5. Frederiksborg Amts Avis 7. nov. 2012, 8.
6. Ekstra Bladet 10. nov. 2012, 8.
7. http://hoersholm.lokalavisen.dk 8. nov. 2012.
8. http://hoersholm.lokalavisen.dk 8. nov. 2012.
9. BT 8. nov. 2012, 10; Folketingstidende F 7. nov. 2012, 9.
10. BT 8. nov. 2012, 10; Folketingstidende F 7. nov. 2012, 9.
11. BT 8. nov. 2012, 10; Folketingstidende F 7. nov. 2012, 9.
12. BT 8.  nov.  2012,  10.  Det  åbne  samråd blev afholdt den 28. nov. 2012 (Elbæk 2012).
13. Katrine Winkel Holm i Jyllands-Posten 10.  nov.  2012,  22;  Sørine Godtfredsen i Berlingske 17.  nov.  2012,  30;  Sørine  Godtfredsen  i Kristeligt Dagblad 1. dec. 2012, 17; sognepræst Kristian Hein i Dagbladet 8. dec. 2012, 4.
14. Uff  e Elbæk i Berlingske 17. nov. 2012, 30.
15. BT 9. nov. 2012, 25; Kristeligt Dagblad 29. nov. 2012, 1.
16. Ekstra Bladet 8. nov. 2012, 9.
17. Ekstra Bladet 9. nov. 2012, 12.
18. Ekstra Bladet 9. nov. 2012, 12.
19. Ekstra Bladet 9. nov. 2012, 12.
20. Ekstra Bladet 10. nov. 2012, 8.
21. Ekstra Bladet 10. nov. 2012, 8.
22. Ekstra Bladet 14. nov. 2012, 26.
23. Ekstra Bladet 12. nov. 2012, 11.
24. Jyllands-Posten 14. nov. 2012, 6
25. http://hoersholm.lokalavisen.dk 13. nov. 2012.
26. http://hoersholm.lokalavisen.dk 13. nov. 2012.
27. http://hoersholm.lokalavisen.dk 13. nov. 2012.
28. Ekstra Bladet 9. nov. 2012, 12; Ekstra Bladet 10. nov. 2012, 8.
29. http://hoersholm.lokalavisen.dk 15. nov. 2012.
30. BT 16. nov. 2012, 12; http://modkraft.dk/artikel/antifascister-vilskabe-tryghed-i-kokkedal;  http://projektantifa.dk/nyheder/article/ stop-racisterne-fra-kobenhavn-til, set 22. juli 2014.
31. BT 29. nov. 2012, 10; Jyllands-Posten 30. nov. 2012, 3.
32. Kristeligt Dagblad 1. dec. 2012, 2.
33. Ekstra Bladet 1. dec. 2012, 17.
34. Traditionen  med  byens  store  juletræ  på  Rådhuspladsen  i  København blev indført i 1914 på initiativ af Politikens daværende redaktør, Henrik Cavling (Ringby 2012).
35. Cirka en tredjedel af danskerne går i kirke ved højtiderne, hvilket først og fremmest er juleaftensdag, og antallet af kirkegængere den dag er steget betragteligt gennem de seneste tyve år (Andersen og Lüchau 2011).
36. Materialet er primært indhentet fra de landsdækkende aviser samt den lokale presse, især Frederiksborg Amts Avis og websiden sn.dk Sjællands nyheder , som er fælles for en række sjællandske aviser uden for København.
37. Iben Tranholm i Kristeligt Dagblad 7. dec. 2012, 9; Katrine Winkel Holm i Jyllands-Posten , 10. nov. 2012, 22.
38. Iben Tranholm i Berlingske 25. nov., 2012, Debat 1.
39. Frederiksborg Amts Avis 7. nov. 2012, 8-9; Ekstra Bladet 8. nov. 2012, 10; BT 9. nov. 2012, 24.
40. Ekstra Bladet 9. nov. 2012, 12.
41. BT 9. nov. 2012, 24.
42. BT 9. nov. 2012, 24.
43. Ekstra Bladet 9. nov. 2012, 12.
44. Berlingske 6. nov. 2013, 6.
45. Martin Henriksen i Kristeligt Dagblad 8. nov. 2012, 3; Martin Henriksen i BT 8. nov. 2012, 10; Michael Nedersøe i Fredericia Dagblad, Folkebladet , 14. nov. 2012, 4.
46. Tom Behnke i Dagbladet , 10. nov. 2012, 4
47. Frederiksborg Amts Avis 7. nov. 2012, 9; Ekstra Bladet 8. nov. 2012, 10.
48. Lolland-Falsters Folketidende , 7. dec. 2012, 8.
49. Lolland-Falsters Folketidende , 7. dec. 2012, 8.
50. http://www.abrahamlincolnonline.org/lincoln/speeches/gettysburg.htm, set 22. juli 2014.
51. Højmesseordningen, autoriseret ved kgl. resolution af 12. juni 1992. http://www.folkekirken.dk/fi  leadmin/fi  les/Pdf/H%C3%B8jmesse ordning.pdf , set 22. juli 2014.
52. Denne  stillingtagen  var  meget  på  linje  med  sociologen  Mehmet Ümit Necefs kommentar i Lolland-Falsters  Folketidende ,  10.  nov. 2012, nogle få dage efter at striden om juletræet blev en mediebegivenhed.
53. Kathrine Lilleør i Berlingske 10. nov. 2012, 28; Mogens S. Mogensen i religion.dk, 12. nov. 2012; Marie Vejrup Nielsen i Politiken 2. dec. 2012, PS 5.
54. Historikeren og islamforskeren Jørgen Bæk Simonsen gav allerede samme  dag,  som  striden  blev  off  entligt  kendt,  udtryk  for  denne vurdering i Frederiksborg Amts Avis 7. nov. 2012, 9.
55. Naser Khader i Ekstra Bladet 8. nov. 2012, 10; Rushy Rashid i Ekstra Bladet 8. nov. 2012, 10; Walid Sharif i Ekstra Bladet 10. nov. 2012, 26; Nogle af de øvrige kommentarer fra muslimske danskere var i øvrigt utvetydigt negative og ret direkte ('langt ude', 'hul i hovedet' o.l.), se for eksempel Ekstra Bladet 8. nov. 2012, 9-10.
56. Muhammad Aslam i Ekstra Bladet 8. nov. 2012, 9; Fatma Øktem i Ekstra Bladet 8. nov. 2012, 10; Ømer Ciftci i Frederiksborg Amts Avis 9. nov. 2012, 9; Mehmet Zeki Köse i Kristeligt Dagblad 13. nov. 2012, 12; Yildiz Akdogan i Berlingske 16. nov. 2012.
57. Iben Tranholm i Kristeligt Dagblad 7. dec. 2012, 9.
58. Michael Nedersøe i Fredericia Dagblad, Folkebladet , 14. nov. 2012, 4.