Forord
Forfattere: - Redaktionen
Tidsskrift: rvt (2006-02-10)

## FORORD

Religionsvidenskabeligt Tidsskrift nr. 48 er et temanummer, som samler bidragene fra en paneldiskussion om 'Religion og social sammenhæng - kristendommen og den moderne velfærdsstat', der blev afholdt som et fællesarrangement mellem Religionsvidenskabelig Forening og Teologisk Forening d. 4. november 2005. Temanummerets tre  første  bidrag  er  oprindeligt  blevet  præsenteret  som  mundtlige  oplæg  ved  dette seminar, mens Anders Berg-Sørensens artikel 'Hinsides sekularisme og hvad så?', der forholder sig til det samme problemfelt, er kommet til på et senere tidspunkt. Ved det oprindelige seminar bidrog også Thomas Bredsdorff med et oplæg, 'Om sekularismen i det 21. århundrede', som han imidlertid af forskellige grunde har valgt at lade udgive under titlen 'Noget om tolerance - fra Locke til Fish' i Litterat på eventyr. Festskrift til Finn Hauberg Mortensen . Uden for temanummerets specifikke problemkreds, men ikke ganske uden sammenhæng til den, følger en artikel af Lars Albinus om diskussionen mellem Habermas og Derrida.

Hvor det for få år siden var forbeholdt teologer, religionsvidenskabsfolk, etnografer og antropologer at interessere sig for religion, har billedet de seneste år ændret sig drastisk.  Religion  er  blevet  et  vedkommende  genstandsfelt  ikke  blot  for  en  række forskellige  humanistiske  discipliner,  men  også  for  forskning  inden  for  natur-  og samfundsvidenskaberne. Som noget nyt er økonomer og politologer (igen) begyndt at interessere sig for religionens mulige positive betydning for det moderne samfunds struktur  og  kultur,  eller  med  et  nymodens  udtryk  samfundets  sammenhængskraft. Samtidig  kan  man  konstatere,  at  denne  diskussion  spiller  en  afgørende  rolle  i  den aktuelle, danske politiske og kulturelle debat, hvor Muhammed-krisen helt naturligt har ført til spørgsmålet om, hvor stor indflydelse religion skal have i det offentlige rum. Drøftelsen har også ført til en besindelse på spørgsmålet om den status, Den danske Folkekirke de facto nyder og skal nyde i det fremtidige danske samfund. Er kristendommen - i skikkelse af Folkekirken -, sådan som nogle har villet hævde, en forudsætning for den moderne danske velfærdsstats opståen og beståen, eller repræsenterer den tætte forbindelse mellem stat og kirke snarere en reminiscens fra en tid, der siden er blevet overhalet af samfundsudviklingen? Hvor stor samfundsmæssig rolle kan man tilkende kristendommen i et samfund, der principielt hylder adskillelsen mellem politik og religion? Kan kristendommen overhovedet gøres gældende i den almene politiske debat, når den for en betydelig del af befolkningen spiller en beskeden og hos nogle slet ingen rolle?

Det er denne diskussion, vi ønsker at drøfte og videreføre i dette temanummer, hvor fokus ikke så meget er rettet mod det generelle spørgsmål om forholdet mellem religion og social sammenhæng, men mere specifikt mod spørgsmålet om kristendommen og den moderne danske velfærdsstat. Bidragyderne til det seminar, der ligger bag tema- nummeret, blev oprindeligt bedt om at forholde sig til tpre grundlæggende spørgsmål. Det første lød, hvorvidt kristendommen har en rolle i den moderne velfærdsstat? I positivt fald, lød spørgsmål nummer to, under hvilke præmisser kan den have en sådan betydning? Og endelig blev der spurgt til, i hvilket omfang man skal tænke en vekselvirkning mellem kristendom og velfærdsstat, når man dels betænker relationen til en hævdvunden kultur- og åndshistorisk skelnen mellem stat og kirke, verdsligt og åndeligt regimente, dels overvejer den i forhold til det multikulturelle og globale samfund? Det er der, som det fremgår af artiklerne, kommet en række meget forskelligartede svar på, som forhåbentlig kan blive læserne til inspiration og udfordring. God læselyst.

Redaktionen